open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Реставрація Мейджі

**Реставрація Мейджі** ( , ), у свуй час знама як **Благородна реставрація** ( ), знама и як **реновація**, **револуція**, **реформа**, **удновліня Мейджі** была політична подія, котра удновила імперськоє правліня у Японії у 1868.&nbsp;році пуд проводом Імператора Мейджі. Імператоры были и сперед тым, айбо реставрація Мейджі удновила практичну власть імператора Японії тай консолідовала пуд ним політичну систему. Реставрація стала читавов змінов у японськуй політичнуй и соціалнуй структурі тай припала на період пузнього Едо&nbsp;– зачатку еры Мейджі, кой Японія ся скоро індустріалізовала и принимала западні ідеалы, выробні методы тай технолоґії.

Причинов реформы стали економічні тай політичні сложності, котрі пережывав шоґунат Токуґава. Тоты проблемы ся доповньовали приходом чужоземных держав у реґіон&nbsp;— головно експедиції Перрі на наказ президента Споєных штатув Америкы Мілларда Філмора&nbsp;— котрі были угрозов про токуґавську політику ''сакоку''. Подля нерувных договореностий Японію силовали удкрыти порты Западови, бючи по політичному авторитетови шоґуна тай японському суверенітету. Імператорськый удказ уд дій шоґуна став причинов ідеолоґічного розділеня у самурайськум класі, котрі пережывали за свої феудалні обоязкы перед и шоґуном, и імператором. Многі низко- тай середньоранґові самураї стали *шіші* („чоловіками духа“), уддаными імператорськым планам „укіряти варварув“. Фракційні споры удну японськых князтв привели д конфліктови подакотрых князтв из Токуґавов. Они ся орґанізовали у антитокуґавськый аліанс и пуд проводом Сацумы и Чошу зверли шоґунувську систему.

3.&nbsp;януара 1868.&nbsp;року імператор Мейджі уголосив удновліня політичної власти імператорського дома. Цілі нового уряду были укладені новым імператором у присязі на пять статий. Далшый опур Токуґавы новому урядови ся проявив у Бошінськуй войні тай недовгочаснуй Республіці Езо, айбо на 1870.&nbsp;рокы імператорська власть уже практично ся не пуддавала сомніву. Нова власть реформовала цілі соціалні верствы, вывела з оборота стару валуту, систему князтв, а пак и класову позицію самураюв.

Скасованя шоґуната тай індустріалізація общества на подобу западных імперій спричинила Саґськоє тай Сацумськоє повстаня, айбо завершило епоху феудалізма у японському обществі. Реставрація Мейджі стала фундаментом про інституції Японської імперії тай мала читаві наслідкы у восточнуй Азії, де Японія вела колоніалну політику в бук свойих сосідув. Конституція Мейджі 1889.&nbsp;року была платна до окупації Японії Союзниками по кунцьови Другої світової войны.

## Зазначкы


## Референції
Пол (біолоґія)

**Пол** авадь **поглавя** є біолоґічна риса множачого ся половым способом орґанізма, котра вызначає выробленя ґамет єдного из двох розмірув авадь форм&nbsp;— чоловічых авадь жунськых ґамет. Тіпово такі орґанізмы ся тоже класифікувут як чоловічого вадь жунського полу. Бігом полового розмножіня чоловіча и жунська ґаметы ся зливавут, обы сформовати зіґоту, котра ся розвиват у потомка, котрый наслідує рисы уд кажджого из родакув. Орґанізмы, котрі продукувут май малі ґаметы (сперматозоїды) сут самці тай ся удносят ид чоловічому полу, а орґанізмы, котрі продукувут май великі ґаметы (яйцьоклітины)&nbsp;— сут самиці тай удносят ся ид жунському. Орґанізм, котрый выробляє обадва тіпы ґамет, кличе ся гермафродіт.

У негермафродітськых видув пол орґанізма ся вызначає єднов из дакулькох біолоґічных систем; про бульшину ссавцюв ся пол вызначає подля XY-системы, де самець як правило має X- тай Y-хромосому (XY), а жона&nbsp;— дві X-хромосомы (XX). Другі системы тото ZW-система у потят тай XO-система у дакотрых овадув. Температурозалежна система ся трафлят у рептилій тай раковидных.

Самці тай самиці єдного вида годні быти фізично похожі (половый мономорфізм) вадь мати фізичні удликы (половый діморфізм). Полова селекція вадь выбор партнерув годні ускорити розвуй розлик межи полами.

## Референції
Палачінта

**Палачі́нта** вадь **полочі́нта** є їдіня из тонкого кіста, пошыреноє у централнуй и восточнуй Европі, на Балканах. Палачінты ся тіпово їдят ги десерт, айбо годні быти и солені. Кісто на них ся чинит из яєць, пшеничної мукы, молока, и жарят ся на палачінтоши у маслі вадь олої. Похожоє на палачінту їдіня у виді малых грубых шайбочок кіста&nbsp;— оладі&nbsp;— по русинськы ся знає кликати *блінчикы*.

## Назывка
Палачінта знама у европськых кухнях и языках пуд разными назывками:

* ;
* ;
* ;
* австр.-;
* ;
* серб.-горв. *палачинка/palačinka*;
* ;
* ;
* ;
* ;
* , **' авадь **';
* ;
* ;
* .
Слово *палачінта*, як и *Palatschinke*, *palačinka*, держит ся, пушло уд , котроє само позыченоє з ; румынськоє слово походит уд , уд , уд  (дашто „плыскоє и шырокоє“)&nbsp;— назывкы десерта з тонкого вадь слоєного кіста.

Украйинські *млинець*, *блінчик*, як и російськоє *блин*, *блинчик*, білоруськоє *блін*, *млін* походят уд прасловянського *mlinъ* (+ *ьcь*).

Держит ся, ож палачінта ги їдіня має греко-римськоє походжіня. *Плакус* ся споминат у 350.&nbsp;році&nbsp;до&nbsp;н.&nbsp;е.&nbsp;грецькыми поетами Архестратом тай Антіфаном. De agri cultura („За ґаздувство“) Катона Старшого, датована дас 160&nbsp;до&nbsp;н.&nbsp;е., описує деталный рецепт *плаценты*.

## Варіації

### Креп
Основна розлука межи *палачінтов* и французькым *крепом* () у тум, ож кісто на креп сохтувут настойовати дакулько годин, у тот час, як кісто на палачінты годні хосновати нараз по заколочованю.

### Креп Сюзет

Екзістує популарный десерт, *креп Сюзет* (), из крепа з мачанков из карамелізованого цукра тай масла, танжеріновых авадь норончовых сока и цедры, французького лікыра Grand Marnier, тріпыл сека тай норончового курасао, котрый ся сохтує у ресторанах фламбовати при клієнтови.

### Пенкейк
На удлику уд май грубых варіантув ги наприклад пенкейкы (), у палачінты знавут давати удну начинку (наприклад творог, лекварь, джем, конфітюр, човколаду, сушені грозенкы, мнясо и так дале) тай завертати їх у трубочкы, конвертикы вадь трикутикы.

### Ґунделська, гортобадьська палачінты

На Мадярах ся знає ладити *ґунделська палачінта* (), чинена из молотого волоського оріха, грозенок, шкуркы норонча, кориці тай рома, фламбована у мачанці из темної човколады з яєчныма жовтками, масными верьшками тай какаом.

Мадярська *гортобадьська палачінта* () ся наповнят мнясом, пораз сыром, городинов, грибами, шпинатом, кваснов капустов, поливат ся сметанов.

### Жыдувськый ''блінц''
У кухни ашкеназькых жыдув ся ріхтує їдіня з назывков *блінц* (*blintz*; , ), котроє подабат на палачінту, завернуту в трубочкы, традиційно подавані на Шавуот из солодкым сыром, пораз грозенками, конзервоваными овочами. Екзістувут и другі варіації, наповняні курицьов, говядинов вадь печунков; у Песах ся знавут їсти варіанты з мацов авадь крумпльовым крохмалом умісто мукы. Назывка сього їдіня має ворошноє походжіня из , .

## Ник. щи

* Пенкейк
* Оладі

## Література

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Зазначкы


## Референції

Катеґорія:Їдла
Марс (чеперушка)

**Марс** має дакулько значінь:

* Марс&nbsp;— четверта за шором планета Сонячної системы.
* Марс&nbsp;— давньоримськый бог войны, аналоґ давньогрецького бога Ареса.
Юпітер (чеперушка)

Юпітер має дакулько значінь:

* Юпітер&nbsp;— пята за шором и майвелика планета Сонячної системы.
* Юпітер&nbsp;— давньоримськый бог неба и грому, головный бог у давньоримськуй мітолоґії, аналоґ давньогрецького бога Зевса.
Поледіця

**Полéдіця** (**поледовíця**, **чóрный лед**,) є тонка верства леду на земскім поверьху, котрый ся творыть по доджу або отеплїню при знижованы теплоты; тыж проглядна верства леду, котра взникать в дослїдку замерзнутя капок дрібного доджа або доджа на поверьху земли або предметів при теплотї од 0 до -6 °C.

На взник поледіцї є потребна зміна теплоты, протоже при плусовых теплотах вода не замерзне, а при тырвалых мінусовых теплотах вода замерзне іщі во вздуху і выпадають в формї снїгу і крішталічного наморозу. Подмінкы потребны на взнику поледіцї ся звычайно находять при змінї погоды (охолоджены) в дослїдку роздїлу меджі деннов (над нулов) і ночов (під нулов) теплотов, при мінусовых теплотах в близкости (або на) не замерзнутых водных плохах (замерзають капкы одфукнути вітром з поверьху воды).

Поледіця способує значны шкоды, в дослїдку чого ся значно згіршує адгезію колес транспортных средстев к поверьху дорог, што значно звышує чісло карамболів і змушує райтовати низшов швыдкостю. Великы шкоды способує поледіця на морї — комбінація силного вітра і морозу на незамерзнутім морї веде к замерзнутю вшыткого, на што допадають капкы, грубов верствов леду, што може даколи вести аж к перевернутю шыфы, котрых єден бок є покрытый грубов верствов леду.

## Познамкы

## Референції
Погода новости

завтра в харькове температура будет понижаться на 1 градус каждый час. температура понизится до -8 градусов.
ЛДНР

**ЛДНР** (, ) є сполочноє обозначіня для ДНР и ЛНР, самопровозголошині крайины, сепаратистські утворіня, котрі были закладині в 2014 году в резултаті Майдана в Украйині. Самопровозголошині крайны, невызнає ани єдна крайина світа кромі: 
* Росії — 21 фебруара 2022 года.
* Сірії — 29 юня 2022 года.
* Сіверної Кориї — 13 юля 2022 года.
Айбо Росія у тому же 2022 годови 30. септембра вписала в свою конштітуцію території сих самопровозголошеных крайин. От тогды сесі території находять ся пуд конштитуційов 2 крайин: Росії і Украйины. Офіціално всі цівілізовані крайины світа вызнавуть сесі „ЛДНР“ украйинськыма територіями, які были окупованыма росіянами.

## Референції
Шахматные часы

шахматные часы - часы которые помогают контролировать время у двух соперников. их придумали для того чтобы не затягивать партии.
Сайт ventusky

ventusky это сайт где есть радар погоды и можно посмотреть погоду во всем мире. там температура показывается определенным цветом. и можно здесь посмотреть закат и восход солнца и посмотреть фазу луны.  можно здесь ввести место и посмотреть здесь погоду. если нажать на какой-то город или поселок или село или район то здесь будет показываться погода
Виды воды

вода самое важное вещество на нашей планете. при 0 градусах она превращается в лед а при температуре +100 градусов она кипит и превращается в пар. лед тает при температуре выше 0 градусов. пар превращается в воду при температуре ниже +100 градусов.  этот процесс называется конденсация. морская вода замерзает при температуре -2 градуса а тает при температуре выше -2 градусов. этот процесс называется замерзание (таяние льда)
Ралф Валдо Емерсон

**Ралф Валдо Емерсон** (; 25. мая 1803, Бостон, США — 27. апріля 1882, Конкорд, США) быв американськый автор, поет, тай філософ.

## Біоґрафія
Ралф Валдо Емерсон родив ся в Бостоні, Масачусиці, США, в року 1803. Втиц його быв унитатськый пастор, а Ралф не слїдив униатську цирькву, місто, вун творив своїх система ідея, транцендендалство. Вун перше написав о сьому в есею його «Природа» в року 1836. Отиц його умер когды вун лиш мав 8 рокув. Вун ся навчив в Хардфорді університиті.

Много чоловікы в його родині были пасторы, и втиц його ся хотїв го ставати пастором тыж. В року 1817, коли вун мав 14 року, вун зачинив його едукацію в Хардфорді. Увун кунчав його едукацію в року 1821 и зачинив учити в ошколі. В року 1825, вун ходив до Ошкола Богословю Хардфорда, обы быти пастором. В року 1829 вун став ся головным пастором в цирькві в Бостоні.

А в року 1831 жона його умерла. Тай скоро потум, вун ходив до Європі. Вертав ся помайже по року, пак ся оженив знов в року 1833. Емерсон не хотїв быти далше головов цирьков. Зато почав говорити по салах і школах. Почав писати свої думкы в куртых писанях і бисїдах. Його перше есе было "Природа". Стало ся єдным з найпопуларнїшых есеїв. Паньствує думка, же вильо ученых ся о ньом довідало по бисїдї в Хардфордый Духовный Ошколї в року 1837. Емерсон ся став автором замест того, обы быв головов горожаньской церкви, так, же створив свій властный, а не чійсь іншый, план про свуй живот.

## Референції

## Література

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Mudge, Jean McClure (ed.) .
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Slater, Joseph (ed.) .
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Ralph Waldo Emerson papers, 1814–1867 (25 boxes) are housed at the Rare Book and Manuscript Library at Columbia University
* Finding aid to Ralph Waldo Emerson letters at Columbia University. Rare Book & Manuscript Library.
* Ralph Waldo Emerson additional papers, 1852–1898 (.5 linear feet) are housed at Houghton Library at Harvard University.
* Ralph Waldo Emerson lectures and sermons, c. 1831–1882 (10 linear feet) are housed at Houghton Library at Harvard University.
* Ralph Waldo Emerson letters to Charles King Newcomb, 1842 March 18 – 1, 858 July 25 (22 items) are housed at the Concord Public Library.

Катеґорія:Писателе США
Катеґорія:Поеты США
Катеґорія:Англоязычны писателе
Василь Скакандий

**Василь Скакандий**,  Василь Юлійович Скакандій (4. марец 1941, Середньово, Подкарпатя&nbsp;— 6. фебруар 2020, Ужгород, Украина)&nbsp;— народный умѣлець Украины (2007); член Народного сполку малярьох Украины (1968).

## Животопис
Уродив ся 4. марца 1941 в Середньовѣ. Мав ещи два браты, Ивана тай Юлия, котры тыж стали ся малярями.

Основны межникы творчого жытя;
* 1951-1958 — учив ся в студии образописного умѣня в Ужгородѣ, ведучый Золтан Баконий

* 1965 — закончив Кийовскый образописный инштитут (нынѣ НАОМА — Національна академія образотворчого мистецтва і архітектури ) 

* 1965-1967 — умѣлецкый редактор републикового выдавательства «Карпаты»

* 1968 — член Народного сполку малярьох Украины 

* 1985-1991 — голова Закарпатской организации Народного сполку малярьох Украины 

* 1990 — Заслуженый умѣлець Украины

* 2000-2004 — професор Ужгородского коледжу умѣлств им. А.&nbsp;Ердели

* 2004 — професор Закарпатского инштитуту умѣня 

* 2007 — Народный умѣлець Украины

Лавреат многочисленых премий. Жанры: книжкова тай обща графика, мальба, акварел, монументалне умѣня, портрет. Творы были експонованы в Мадярщинѣ, Румынии, Словакии, Югославии, Франции, Канадѣ, США.

Ку двадцятьрочу независлости Украины Народный умѣлець Украины Василь Скакандий намалёвав 28 портреты проводникох краю з розличных историчных доб. 

## Жерела
* 
* 
* 
* 
* 

## Референции
Магдалина Белень

**Магдалина Бе́лень**,  *Магдалина Іванівна Беле́нь*, в дѣвоцтвѣ *Магдалина Пуглик*, *4. марец 1951, Невицке Ужгородского району Закарпатской области УССР — украинска керамистка, майстриня ручного ткацтва (гобелен), малярька, Заслужена умѣлкыня Украины (2012). Лавреатка областной премии  тай  (2006). Членка Националного сполку умѣлцьох Украины (1977), Националного сполку майстрох народного умѣлства Украины (2001).
 
## Животопис
Уродила ся в Невицкому Ужгородского району Закарпатской области. Мальовала ай лѣпила з раннього дѣтства, што себе памятать. В роках 1969–1973 учила ся в Ужгородском училищу ужиткового умѣлства, пак до року 1985 была там педагогом. Брала науку майстерности од класикох закарпатской школы живопису: Федора Манайла, Гаврила Глюка, Миколы Медвецкого. Року 1977 пройшла курс педагогикы при Львовской академии умѣлств. Працовала в Закарпатскому умѣлецко-выробному комбинатѣ в монументалному ай ужитковому цехах. В тых роках розробила немало ескизох оформленя про санатории, заводы, готелы, спорткомплексы на Закарпатю, Львовщинѣ, Тернопольщинѣ ай Киевщинѣ. Оформляла книгы про выдавательство «Карпаты» в Ужгородѣ. 12 рокы оддала педагогичной роботѣ в Ужгородскому училищу ужиткового умѣлства, де преподавала основы композиции, графику, малюнок,  скулптуру, керамику, лѣпку. Заклала школу керамикы на Закарпатю. З ей робот окреме ся видѣлять уникална серия керамичных творох з филозофскым осмысленьом первооснов людства: «Космогония людства». О Магдалинѣ Пуглик-Белень нафилмованы многы репортажы: «Диафильм СССР» (Москва, 1975), «Знамениті українці» (Киев, 2006), киножурналы «Україна – 21» ай «Мальовнича Україна» (киностудия , Киев, 1980), «Пізнати Всесвіт» (Ужгород, 2006). Участниця выставок: областных – од року 1972, всеукраинскых и заграничных – од року 1973, понад 25 персоналных выставок. В роках 2003 и 2005 представляла Украину на Межинародному бьенале керамикы в Буенос-Айресѣ. Творы авторкы поповнили фонды музейох в Украинѣ, Аргентинѣ, Грузии, Канадѣ, США и Западной Европѣ, а тыж приватны колекции.

При нагодѣ 75-роча уродин авторкы в Ужгородском сканзенѣ 4. марца 2026 отворили выставку ей робот, позыченых про експозицию з приватных колекций Киева, Чернигова, Львова, Ужгорода, Мукачова, Берегова тай Чопа: керамика, живопис, графика, гобелены, скулптура малых форм, рельефы, нецке.

## Жерела
* 
* 
* 
* 

## Референции

Катеґорія:Русиньскы умелцї
Quod licet Iovi, non licet bovi

**Quod licet Iovi, non licet bovi** є латиньскый выраз, котрый дословно значіть што є дозволене Юпітерови, не є дозволене коровам“. Класічным жрїдлом (походжінём) того выразу є новела „Зо жывота неспособного чоловіка“ (1826) од Йозефа Фрайгера фон Айхендорффа, хоць не є максімално ясно, ці тот выраз вымыслив сам Айхендорфф. В своєй грї „Heauton Timorumenos“ (Самокатовалник) Публіус Терентіус Афер, драматік Римской републікы, створив подобный выраз: Aliis si licet, tibi non licet („іншым є то дозволене, тобі/ті не є дозволене“).

То назначує екзістенцію двоїтого штандарту (оправданого або іншого) і в резултатї значіть, же „то, што є дозволене єдній важній особі або ґрупі, не є дозволене вшыткым“.

Ганна Арент вжывать тот выраз як назву і тему знамого профілу Бертолта Брехта.

## Поз. тыж
* „Вшыткы звірята суть сі рівны, але дакотры звірята суть сі рівнїшы як остатнї“ в книзї Звіряча ферма
* Европа (мітолоґія)

## Література
* *Quod licet Iovi, non licet bovi.* In: *Der Neue Herder von A bis Z.* Herder, Freiburg im Breisgau 1949, 2. Halbband (M–Z), Spalte 3453.

## Референції
Дергачи

дергачи - город в харьковской области. в нем есть улица сумской шлях. потом идет золочев 

золочев - поселок городского типа в богодуховском районе харьковской области. возле него есть села орешанка макариха литвиново зрубанка рассоховатое бугаи вторые снеги березовка борохи.
Шейхітдінова, Адель Русланӱвна

**Аде́ль Русла́нӱвна Шейхітді́нова** (; ; род. 15 януара 2000, Уфа, Башкортостан, Росія) — російська спӱвачка, активна у башкырськӱм сеґментови музикы, исповнявучи у основному пісні на башкырському языкови, зкладавучи у них традиційный башкырськый фолклор и новӱтнёє електронноє звучаня. Є Заслуженым артистом Републікы Башкортостан (2025).

Одержала майбӱлшу славу, уповнивши у статусови участниці фолк-тріо «Ay Yola» их упущену 14 марця 2025 року пісню «Homay», пак ставшу хітом и попавшу у світові музичні чарты.

## Біоґрафія
Адель Шейхітдінова родила ся 15. януара 2000 року у Уфі у файті де была мама руська и отиць башкыр, Руслан Шейхітдінов. У дітинствови Адель говорила избӱлша по-руськы, єднак у нынішньый час спӱвачка знає иппен и анґліцькый. Начала Адель занимати ся музиков у ранньӱм вікови и ищи школницёв уйграла пару престижных конкурсӱв, такі ге «Вдохновение» и «Уфимская волна». У 2018 році поступила у Институт соціално-філозофськых наук и масовых комунікацій Казанського федералного універзитета по спеціалности «телевидіня». По кӱнцю учобы у універзитетови рӱк проробила у звукозаписнӱв компанії у Москві, де писала тексты пісньӱв про столичных артистӱв.

## Творчый путь
Музична карьєра Адель зачала ся у 2010 році у дуетови из свойым вӱтцём Русланом Шейхітдіновым у проєктови «Musume». Ґрупа упустила два албома и появила ся у парі телешоу. У 2024 році въедно из Ринатом Рамазановым Шейхітдіновы заложили ґрупу «Ay Yola», исповнявущу музику в жанрови етно-поп по мотивам башкырського епоса «Урал-батыр».

Упущеный 14 марця 2025 року сінґл «Homay» принӱс Адель Шейхітдіновӱв величезну популарность: войшовша у албом «Урал-Батыр» композиція нараз стала хітом, набравши міліоны прослуховань. Фраґменты пісні скоро шырили ся у социалных сітках и стали шыроко хосновати ся про сотворіня куртых відеороликӱв у TikTok, YouTube Shorts и Reels, особенно у тюркоязычных реґіонах из товмачінями на узбицькый, татарськый, турицькый, руськый, казахськый и другі языкы.

### Дискоґрафія

## Награды и званя

* Заслуженый артист Републікы Башкортостан (2025).

## Удкликованя

Катеґорія:Персоналії подля алфавіту
Катеґорія:Жыючі люде
Катеґорія:Співаци
Катеґорія:Музиканты
Катеґорія:Родили ся у 2000
Катеґорія:Родили ся 15. януара
Homay (пісня)

**«Homay»** — пісня російського, башкырського етно-поп-тріо Ay Yola, упущена 14 марця 2025 року. 

Пісня зкладує у собі башкырськый фолклор из новӱтньыв електронныв музиков. Одержала шырокоє шыріня у світови, особенно у тюркоязычных реґіонах, возглавлявучи чарты на такых платформах, ге TikTok и Shazam.

Пісня повідать за Хумай, міфолоґічного персонажа из леґенды за Урал-батыра. Она донька Самрау, владаря небесных птиць и Сонця. Хумай изображена ге сокотитильниця сященного знаня и символ мудрости и світа. Пісня проводить паралелі миже Хумай и типирішньыми башкырськыми жонами, пудкреслювучи културноє приємство и идентичность.

## Історія
Пісня была опублікована 14 марця. 2025 року. 6 мая. 2025 у Уфі быв презентованый відеокліп.

## Оцінкы
Высока популарность пісні Homay у изповнінёви ґрупы Ay Yola у світі, у резултатови котрої заяла высокі позиції у світовых чартах, стала объектом спорӱв змиже музыкалных експертӱв: єдні утверждавуть, ож діло у трафунковости и алґоритмох додаткӱв, спозад котрых пісні малознамых исповнитильӱв попадавуть у топ; а другі увірені, секрет крыє ся у темі, котрӱв посячена пісня, покӱлку тюркськый епос лежить у основі многых култур, а жытилям разных тюркоязычных крайн пісня прийшла ся по души.

Музичні експерты из изданя «Бизнес Online» зходять ся во мнении, што популарности пісни Homay способствовала «тюркська солідарность»: хвалебні коментарі из пудпоров «братського народа» писали казахы, узбекы, туркмены и слухачі другых крайн постсоветського простора, и туркы. Музичный критик и автор телеґрам-канала «Русский шаффл» Олег Кармунін объяснять, ож пісня раз стала популарныв у казахськӱм сеґментови TikTok, а єдным из «инґредієнтӱв» успіха композиції Кармунін называть файный узир солісткы ґрупы, Адель (не змыльте из знамыв британськыв спӱвачков). Музичный журналіст Михаил Марґуліс называть другу причину популарности пісни **Homay**, а иппен у доброму стокови обстоянь у силу того, ож алґоритмы соцсіток удавуть разного рода «вірусні» сюрпризы, у резултатови чого пісня стає вірусныв. Музичный експерт Владимир Полупанов увіреный у тому, што не усі пісні, котрі вірусять ся у сіти, трафлявуть у чарты — исе сложнопроґнозуємый успіх.

Продюсер, ґенералный директор штудії «Аксу» Рустам Сарваров заявив, ож не трібні миліарды гроший для того обы розкрутити ся, май важныв є файна ідея и епос.

## Чарты
## Удкликованя

Катеґорія:Пісні Росії
Катеґорія:Пісні
Катеґорія:Пісні 2025 року
Катеґорія:Пісні по-башкырськы
Варягове

**Варя́гове** — зберна назва давных Шкандинавцьох на Руси (IX.–XI.ст.), шкандинавскы жолдаци (наяты вояци), *варангы* во Византии (конець X. – зачаток XIII. ст). Треба зазначити, же часто тотожнять варягох з викингами. Ку тому треба мати ясно, же синоним викингох — пираты, ничим иншым окрем пиратства они ся не занимали, им быв не до приятя осѣдлый способ живота и додержаня законох. Напротив, варягове были тыж и мирныма торговцями и служили по договорах на охранѣ державы и тоту службу брали як гонорову повинность, што ся передавать у наслѣдство. Викингох тыж звязують з их неблагыма чинами в Западной Европѣ, а варягове ся асоциують з давноруськыми князьовствами.

Найстаршый лѣтопис, Несторова «Повѣсть времянных лѣт», писаный в Киевѣ концьом ХІ. – зачатком ХІІ. ст., споминать о варягох уже под роком 859. 

Спочатку варягове лем брали дань з мѣстных племен. А пак тоты ся збунтовали и выгнали варягох, але не могли самы в мирѣ жити и войовали меджи собов. А тогды зазвали назад варягох, жебы они зробили порядок. Прибылы на зазыв братя, Рюрик, Синеус и Трувор из племени варягох, основали князьовства: первый в Новгородѣ, другый на Бѣлоозерѣ, третий в Изборску. Тото описуе Нестор под роком 862.
В шкандинавском походжѣню первых руськых пановникох не сомнѣвали ся ни Карамзин, ни Погодин, ни Соловьев; але великорусскый шовинизм чув ся ураженым «нѣмецкым» походжѣньом руськых «государьох» — и зачали ся пробы доказати «истинно-славянске» их походжѣня. Научного значѣня тоты пробы не мали, але полемика «норманистох» и «антинорманистох» жива доднесь.

## Звязаны статѣ
* Викингове
* Кийовська Русь
* Русь

## Жерела
* 
* 
* 
* 

## Референции
Катеґорія:История Білоруси
Катеґорія:Історія Европы
Катеґорія:История России
Катеґорія:История Украины
Шаян

**Шая́н** (мад. Saján) (рум. Șaian) (укр. Шаян) (чис. Šajan) — село у Хустському районови, Закарапатської области, Украйины.   

## Обывательство

### Язык
Поділіня обывательства подля рӱдного языка за даными списованя 2001 року:

украйинськый — 511

руськый — 16

мадярськый — 7

## Історія

## Шаянська (мінерална вода)
На базі Шаянського родника углёквасных мінералных вод у живописнӱв містности Шаян, розташованій у Солотвинськӱв западині Пудкарпатського прогына, окруженӱв невысокыми горами из округлыми вершинами&nbsp;— Великый (477&nbsp;м), Серидньый (325&nbsp;м) и Малый Шаян на курортови Шаян у 1952 році было удкрыто санаторій «Шаян» на 150 міст. Про потребы курорта, про питноє лічіня, углёкыслых мінералных ванн, промывань кышечника и другого порожнинного уведеня хоснувутть ся гідрокарбонатні натріёві воды свердловин №&nbsp;4, №&nbsp;2&nbsp;42 пиля пуднӱжя горы&nbsp;В.&nbsp;Шаян. Хлоридно-гідрокарбонатна мінерална вода св.&nbsp;№&nbsp;2 пиля пуднӱжя горы&nbsp;М.&nbsp;Шаян, што єдныв из первых была рекомендована про лічіня уролоґічных хворот ищи у 50. рокы XX стороча, у тому числови корифеём медицины Пудкарпатя професором А.&nbsp;Фединцём, ге курорт, Шаян хоснує ся леш про питноє лічіня, а из 1999 року зачала розливати ся у баксы. Розлив мінералної воды «Шаянська» из св.&nbsp;№&nbsp;242 зачав ся ищи у 1964 році.

## Знамі родакы
У селови захранені:

* Тацюн Микула Василёвич (1997—2022)&nbsp;— старшый солдат Вооруженых Сил Украйины, участник російсько-украйинської войны.

## Ґалерія

Файл:Shajn1.JPG|Туристична база "Червона рута"
Файл:Shayan2.jpg|Гора Шаян
Файл:Shajn3.JPG|База припочинку
Файл:Shajn5.JPG
Файл:Shajn6.JPG
Файл:Shajn7.JPG|Курортна зона
Файл:Shayan3.jpg|Цирьков у с. Шаян
Файл:Shayan-Strumok.jpg|Потӱк "Великый Кюблер"
Файл:SiloamLake.jpg|Шаянськоє озеро
Файл:Shayan9.jpg|Краёвид


## Удкликованя

Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Статя написана боржавськым діалектом
Меліата

**Меліа́та** ()&nbsp;() () — село у окресови Рожнява, Кошицького края, Словенська, історична область Ґемер. Площадь села 14,49 км². Станом на 31. децембра 2016 року у селі жило 206 жытельӱв.

## Історія
Село первый раз ся споминать 1243 році.

## Обывательство

## Ґеолоґія
Недалеко уд села Меліата находить ся прородна памнятка “Meliatsky profil„. Там у 1970. роках быв найденый субдукціонный меланж, Юрського періода. 

## Удкликованя

Катеґорія:Населены пункты Словакии
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Основаны 1243
Катеґорія:Окрес Рожнява
Оксана Илницка

**Оксана Илницка**,  *Оксана Петрівна Ільницька*, в одданю *Оксана Хархалис*, *6. марец 1962, Бѣлкы (Закарпатска область), УССР — украинска спѣвачка, педагогыня, Заслужена умѣлкыня Украины (1998). 
 
## Животопис
Уродила ся 6. марца 1962 в селѣ Бѣлкы (Закарпатска область), УССР. По восямрочной школѣ в селѣ выштудовала Мукачовске педучилище (1977–1981) и Ровненскый державный инштитут културы (1981–1985, фах културно-освѣтна робота). Была направлена в Закарпатске областне управлѣня културы, де достала роботу в Закарпатской областной филгармонии. В августѣ 1985 прията за солистку музичного лекторию, едного з найстаршых колективох Закарпатской областой филгармонии, што быв основаный року 1947 як група солистох, по часѣ достав назву „Музичный лекторий", а од року 1998 — ансамбл солистох „Гармония". З часом стала ся умѣлецков ведучов ансамблу. Хоть уже мала мѣсто роботы за фахом, продовжила вокалне школованя, року 1986 поступивши заочно до Московского музично-педагогичного инштитуту им.&nbsp;Гнесиных в клас , де року 1990 закончила повный курс у фаху солного спѣву, достала квалификацию  концертной спѣвачкы и учителькы. 

## Жерела
* Висіцька Т.Ф.: Ільницька Оксана Петрівна, с.&nbsp;145 //
*  
*  

## Референции

Катеґорія:Русиньскы умелцї
Сызрань

**Сы́зрань** (рус. Сызрань) (чув. Сызрань) (уст. чув. Сисрӗн) (ерз. Сызрань ош) (тат. Сызран) — варош у Самарськӱв области, Росії. Адміністративный центр Сызранського района.

## Історія
Варош быв основаный у 1683 році, ге кріпость. Варош удносив ся до Сызранської засіченої черты. У 1876 році быв зъединеный из Вязьмов желізным путём.

## Знамі родакы

* Зон Борис Вулфович (1898—1966)&nbsp;— театралный режисер и педаґоґ
* Островськый Аркадій Илліч (1914—1967)&nbsp;— советськый композитор-гудак
* Іонова Наталія Илльӱвна (* 1986)&nbsp;— російська спӱвачка, бӱлш знама ге Глюк'OZA
* Павлов Валерій Анатоліёвич (* 1986)&nbsp;— російськый фотьбаліст, полузащитник.
* Скрипко Игорь Сергіёвич (* 1991)&nbsp;— актер театра и кіно.
* Песков Александр Василёвич (* 1965)&nbsp;— актер театра и кіно.

## Удкликованя

* Адміністрація варошського округа Сызрань 
* Сторінка Думы варошського округа Сызрань 
* Централізована бібліотечна система міського округу Сизрань 
* Історія Сизрані 
* Весь громадський транспорт Сизрані 
* Сайт про місто Сизрань 
* Сизранський інформаційний портал 
* Сизрань-ІНФО 
* Погода в Сизрані 
* Історія герба Сизрані 
* Карта-схема міста 
* Схема транзитного руху через місто 
Катеґорія:Міста Росії
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Катеґорія:Населены пункты России
Катеґорія:Сызрань
Катеґорія:Основаны 1683