open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ґлобалне потеплїня

**Ґлобалне потеплїня** ()&nbsp;— проґресуюче поступне підвышіня температуры поверхнї Земли, што є повязане з скленниковым ефектом тай веде до зміны клімату в ґлобалных крітеріях. Єднак треба зазначіти, же дакотры прічіны ґлобалного потеплїня не знаме. Тыж треба розуміти, же потеплїня є обще  усереднена тенденція, зміна температур ся одбывать  нерівномірно в залежности од сезону тай місця, бівше того місцями в даякых сезонах клімат ся навеце стане зимнїшым. Наприклад в Українї температуры в зимушнїй період зросли значно бівше ніж в лїтушнїй, а в централній Росії (Московскый реґіон) при значному потеплїню в зимі, лїтушнї теплоты ся не змінили тай осенны похолоднїли. 

За останнїх сто років середня теплота воздуху над сушов зросла, як ся твердить, веце, як на пів ґрадуса. За даними доповіді Міджінародной ґрупы експертів з вопросів зміны клімату гевсе наростаня ся складать за остатнїх сто років о 0,74  \pm  0,18 oC

## Вонкашнї лінкы
* Глобальне потепління / глобальное потепления ''на cataclysm.at.ua'' 
* ''Олександр Горин''. Нова кліматична ера // Український тиждень, №29 (246), 20.07.2012
* Менш континентальний: в умовах потепління Україна наближається до морського типу клімату // Український тиждень, №29 (246), 20.07.2012
* ''Джеймс Астілл''. Північ тане: Арктика нагрівається удвічі швидше за решту планети // Український тиждень, №29 (246), 20.07.2012
* ''Ганна Трегуб''. Обмежені ресурси: до 2030 року половина людства зіткнеться з нестачею води та сільськогосподарських земель // Український тиждень, №29 (246), 20.07.2012
* Антарктичне потепління триває // Станіславівський Натураліст 
* Клімат змінюється. Чого чекати у майбутньому? // Станіславівський Натураліст 
* Новий льодовиковий період - уже чекаємо! // Станіславівський Натураліст 

## Звіти та доповіді
* Изменение климата 2007. Обобщающий доклад Межправительственной группы экспертов по изменению климата, на русском
* ''Кокорин А.О., Кураев С.Н''. Обзор доклада Николаса Стерна «Экономика изменения климата». WWF, GOF. — М.: WWF России, 2007
* Копенгагенский диагноз 2009. Обзор последних новостей науки о климате, на русском. — UNSW, Sydney, Australia

## Жрідла
* А.Сергеев, Глобальное потепление, или Высокий градус политики // Вокруг света, 2006 № 7
* Иващенко О.В., Изменение климата и изменение циклов обращения парниковых газов в системе атмосфера-литосфера-гидросфера — обратные связи могут значительно усилить парниковый эффект.
* ''А.В. Павлов, Г.Ф. Гравис.'' Вечная мерзлота и современный климат // GEO.WEB.RU
* Таяние вечной мерзлоты ведёт к выбросу в атмосферу метана
* ''Б.Лучков''. Годы грядущие (климат и погода XXI века) // Наука и жизнь, 2007 № 10
* *[[Бйорн Ломборг|Бьорн Ломборг]].* «Охладите! Глобальное потепление. Скептическое руководство», 2007 год, 
* *[[Бйорн Ломборг|Бьорн Ломборг]].* Глупый страх перед глобальным потеплением.
* Глаз шторма. Перевод интервью Джеймса Хансена (James Hansen) директора Института Космических Исследований имени Годдарда (НАСА) // Keith Kloor. Nature Reports Climate Change. 26 November 2009
* Еще раз о потеплении // Лебедь, № 605, 13 декабря 2009 г.

## Референції

Катеґорія:Метеорология
Катеґорія:Ґеоґрафія
Баскетбал

**Баскетбал** (&nbsp;— кошык і &nbsp;— лопта) — шпортова тімова гра з лоптов, котру метають руками до коша закріпленого на щітї у высотї 3 метры 05 центіметрів (10 футів) над гріском.

Грають дві команды по 5 особ на гріску 28 х 15 м. На куртых сторонах гріща вкапчаны на щітах у высотї 305 цм «кошыкы»&nbsp;— металовы цірклї з діаметром 45 цм з мотузянов сїтков без дна. Переможцём є тот тім, котрому ся подарило бівше разы шмарити лопту до «кошыка» противників. Час гры&nbsp;— штири періоды по 10 мінут, з півдругамінутовыма перервами міджі першов та другов і третёв і четвертов четвертинов, і великов перервов з 15 мінутами міджі другым і третїм періодом. В Націоналній баскетбаловій Асоціації гра тырвать 48 мінут тай розбивать ся на 4 четвертины.

## Референції

## Література
* Башкин С. Г., Уроки по баскетболу, М., 1966;
* Гомельский А., Тактика баскетбола, М., 1966.

## Вонкашнї лінкы
* Офіціалный веб-сайт FIBA
* Офіціалный веб-сайт FIBA Europe
* Офіціалный веб-сайт ULEB

*
Катеґорія:Шпортовы гры
Священна римска імперія

**Священна Римска імперія** (, ), з XVI ст. **Священна Римска імперія нїмецькой нації** (, )&nbsp;— державна формація, яка існовала од 962.&nbsp;р. по 1806.&nbsp;р. і зъєдинёвала земли Централной Европы. В період найбівшого розквіту до складу імперії входили нїмецькы земли, якы были єй ядром, южна і середня Італія, Швейцарія, Бурґундьске королівство, Нідерланды, Белґія, Чесько, Сілезія, Елзас і Лотарінґія. Формално ся складала з трёх королівств: Нїмецька, Італії і Бурґундії.

Імперія была заснована выходофранкським королём Оттоном I., другым правителём із Саксоньской дінастії тай  брала ся як пряме продовжіня антічной Римской імперії тай франкской імперії Карла Великого. Процесы становлїня єдиной державы в імперії за вшытку історію єй існованя так і не были завершены, і она остала децентралізованов формаціов з тяжков феодалнов єрархічнов штруктуров, яка зъєдиняла в собі пару стовок теріторіално-державных формацій. На чолї імперії стояв імператор. Імператорьский тітул не дїдив ся, і давав ся з вольбы колеґіов курфюрстів. Влада імператора нїґда не была абсолутнов тай обмеджовала ся нїмецьков арістокраціов, а з кінця XV. стороча&nbsp;— рейхстаґом, котрый представляв інтересы основных класів сполочности. Датов заснованя імперії ся уважує 962 рік&nbsp;— рік коронації Оттона I. в Римі.

## Референції

## Література
* Брайс, Дж. Священная Римская империя.&nbsp;— Москва, 1891;
* Всемирная история. Т. 3-5 — М., 1957.
* Егер О. Всемирная история. В 4т. Т.2 Средние века.&nbsp;— М., 1999.
* Галанза П.&nbsp;Н.&nbsp;Феодальное государство и право Германии.&nbsp;— М., 1963
* Колесницкий, Н.&nbsp;Ф.&nbsp;Священная Римская империя: притязания и действительность.&nbsp;— М., 1977
* Прокопьев, А.&nbsp;Ю.&nbsp;Германия в эпоху религиозного раскола: 1555—1648.&nbsp;— СПб, 2002. 
* Шиндлинг А., Циглер В. Кайзеры.&nbsp;— Ростов-на-Дону, 1997. 
* Angermeier, H. Reichsreform 1410—1555.&nbsp;— München, 1984. 
* Hartmann, P. C. Das Heilige Römische Reich deutscher Nation in der Neuzeit 1486—1806.&nbsp;— Stuttgart 2005. 
* Herbers, K., Neuhaus, H. Das Heilige Römische Reich&nbsp;— Schauplätze einer tausendjährigen Geschichte (843—1806).&nbsp;— Köln, Weimar 2005. 
* Press V. Kriege und Kriese. Deutchland 1600—1715.&nbsp;— München, 1991.
* Prietzel, M. Das Heilige Römische Reich im Spätmittelalter.&nbsp;— Darmstadt, 2004. 
* Rapp, F. Svatá říše římská národa německého.&nbsp;— Praha, 2007.
* Schmidt, G. Geschichte des Alten Reiches. Staat und Nation in der Frühen Neuzeit 1495—1806.&nbsp;— München, 1999. 
* Schindling, A. Walter Ziegler (Hrsg.): Die Kaiser der Neuzeit 1519—1806.&nbsp;— München 1990. 
* Schindling A. Westfalischer Friede und der Reichstag. //Weber, POSK
* Wesel, U. Geschichte des Rechts. Von den Frühformen bis zur Gegenwart.&nbsp;— München, 2001.

Катеґорія:История Германии
Катеґорія:Історія Европы
Катеґорія:Середновік
Катеґорія:Заниклы монархии Европы
Катеґорія:Заниклы штаты Германии
Хрестовы походы

**Хрестoвы походы** або **крижарскы выправы**&nbsp;— войсково-реліґійны походы западоевропского рыцарства і цівілных особ до країн Близкого Выходу під геслом борбы за ослободжіня Гробу Господнёго тай Святой Земли од «невірцїв». В них брали участь феодалы, міщане, селяне, купцї, але ай дїти.

Бігом майже двох стороч, почінаючі з 1096 до 1291, европскы хрістіяне робили походы до Святой Земли, де воёвали за **Гроб Господнїй**. Благословляв їх на битвы Папа римскый.

## Жрідла
* Atwood, Christopher P. (2004). *The Encyclopedia of Mongolia and the Mongol Empire*. Facts on File, Inc. 
* Carl Erdmann *The Origin of the Idea of Crusade*, trans. M. W. Baldwin & Walter Goffart, in English (Princeton, 1977). Original work in German, *Die Enstehung des Kreuzzugsgedanken*, Forschungen zur Kirchen- und Geistesgeschichte 6 (Stuttgart, 1935).

## Вонкашны одказы
* E.L. Skip Knox, The Crusades, a virtual college course through Boise State University. ‹мертвый одказ›
* The Society for the Study of the Crusades and the Latin East—an international organization of professional Crusade scholars

## Референції


Катеґорія:Реліґійны войны
Катеґорія:Середновік
Катеґорія:История христианства
Катеґорія:Історія ісламу
Катеґорія:Історія Европы
Катеґорія:Хрістіанство середовіку
Гідроґен

**Гідроґен** (Н) або **водород**— хемічный елемент з протоновым чіслом 1, котрый належыть до 1-ой ґрупы періодічной сістемы елементів. Проста субстанція Гідроґену — H2 — безфаребный, без запаху і смаку ґаз, найлегшый з вшыткых знаных ґазів.

Ізотопы гідроґену мають властны назвы: 1H — протій (Н), 2H — дейтерій (D) і 3H — трітій (T).

Гідроґен — єден з основных компонентів вшыткых природных органічных злученин. Реаґує з неметалами, з металами ся утворюють гідріды. Змішанина гідроґена з оксіґеном выбухує при підпалёваню.

## Референції

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.&nbsp;М.&nbsp;Литвиненка НАН України, Донецький національний університет&nbsp;— Донецьк: «Вебер», 2008.&nbsp;— 758 с. 

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Ґазы
Катеґорія:Неметалы
Танк

**Танк**&nbsp;— бронёвана боёва машына на гусенічнім шасі, звычайно з каноновым основным озброїнём.

В ранных етапах розвитку танкобудованя ся вырабляли танкы з выключно кулёметовым озброїнём, а по Другій світовій войнї експеріментовали з конштруованём танків ракетовым озброїнём. Знаны суть варіанты танків з огнёметом.

Основнов розлуков танку од другых гусенічных боёвых машын з каноновым озброїнём є можливость танку швыдко стрїляти в шырокых меджах кутів піднесїня тай горізонталных кутах. В переважній векшынї припадків таку можливость реалізовали встановлїнём канона на баштї, котра ся обертать в горізонталній площінї, хоць суть нечісленны выняткы.

## Референції

## Вонкашнї лінкы

* The Russian Battlefield 
* Воєнний музей Бронетанкового озброєння та техніки. Росія, Кубінка 
* Бронетанкова бібліотека Василя Чобітка 
* Танки 1-ї світової війни 
* Радянські танкові аси 
* Танку ПТКР не страшний. Захист бронетанкової зброї та техніки від високоточної зброї 
* Невелика сторінка про німецьких танкових асів Другої світової війни 
* Вітчизняна бронетанкова техніка 
* Сталь та вогонь: танки у війнах 
* Сталева лавина 
* Танки та самохідні установки Німеччини. 1933—1945 
* Сайт присвячений історії розвитку та застосування бронетанкової техніки, а також піхотного озброєння, які використовувалися в битвах на Східному фронті 
* Танки та броньовики першої світової війни 
* Каталог танків 
* Передача «Воєнна справа». Серія про танки на RuTube 
* ACHTUNG PANZER! Сайт присвячений бронетанковій техніці Німеччини періоду Другої світової війни 
* Armour in action. Сайт містить величезну кількість фотографій сучасних танків в реальних умовах (не на виставках) 
* OnWar's Tanks of World War II Порівняльні характеристики та діаграми танків Другої світової війни 

*
Катеґорія:Бронетехніка
Катеґорія:Зброя
Карбон

**Карбон** (С) або **угель**&nbsp;— хемічный елемент з протоновым чіслом 6. Означать ся з С, належыть до росшыреных елементів земной коры, складаючі близко 0,1% єй вагы. Злученины угля суть основов вшыткых орґанізмів на Земли.

## Історія

Угель в подобі деревного угля ся в давнинї хосновав на вытапляня металів. Здавна знаны алотропны модіфікації угля суть диамант і ґрафіт.

## Референції

## Жрідла
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.&nbsp;М.&nbsp;Литвиненка НАН України, Донецький національний університет&nbsp;— Донецьк:"Вебер", 2008.&nbsp;— 758 с. 
* Ф.&nbsp;А.&nbsp;Деркач «Хімія» Л. 1968.
* Саранчук В. И. и др. Углерод: неизвестное об известном.&nbsp;— Донецк: УК Центр, 2006.

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Неметалы
Цін

**Цін** (stannum, Sn) &nbsp;— хемічный елемент з протоновым чіслом 50 та й атомнов вагов 118,69 , што утворює просту субстанцію, метал **цін**. 

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.М.Литвиненка НАН України, Донецький національний університет -  Донецьк:"Вебер", 2008. – 758 с. 

## Референції

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Металы
Стрібро

**Арґентум**&nbsp;— хемічный елемент з протоновым чіслом 47, котрый в чістім утворює хемічну субстанцію **стрібро**.

Стрібро&nbsp;— блищачій, пластічный метал з найлїпшов електроводивостёв з вшыткых природных субстанцій. Вдяка своїм інтертным властностям одолности против корозії тай легкости тавлїня было срібро здавна хосноване на карбованя пінязей.

## Референції

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.М.Литвиненка НАН України, Донецький національний університет -  Донецьк:"Вебер", 2008. – 758 с. 
* Ф. А. Деркач "Хімія" Л. 1968

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Дорогоцїнны металы
Катеґорія:Стрібро
Катеґорія:Металы
Неон

**Неон** (Ne)&nbsp;— хемічный елемент з протоновым чіслом 10, а тыж ёго проста субстанція&nbsp;— прозорый інертный ґаз. Про неон є характерістічне червене свічіня при електрічнім розрядї, чім є обусловлене ёго хоснованя в рекламі.

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.М.Литвиненка НАН України, Донецький національний університет -  Донецьк:»Вебер», 2008. – 758 с. 

## Референції

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Неметалы
Катеґорія:Благородны газы
Цінк

**Цінк** — хемічный елемент з протоновым чіслом 30, проста субстанція якого — вязкий бланкітно-сирый метал. Цінк належить до 12 ґрупы періодічной табліцї і по своїх хемічных властностях близкый до маґнія в тому сенсї, же мать ступінь окыслїня +2. Цінк 24-ый по росшырености хемічный елемент в земній корї. Найчастїше ся він находить у формі сулфіду, його основна порода — сфалеріт (цінкова обманка).

## Референції

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л. М. Литвиненка НАН України, Донецький національний університет — Донецьк: «Вебер», 2008. — 758 с. 

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Металы
Кыселина

**Кыселины**, в класічнім значіню&nbsp;— електроліты, котры при розчінїню в йонізуючім розчінникови (воді), дісоціюють з утворенём йонів гідроґену (або протону, Н+), такым способом знижуючі кыслость розчіну до величіны менше як pH 7,0. В сучасній хемії звычайно ся хоснує інше, хоць подобне значіня Бренстеда і Ловрі, по котрім ся кыселины означують як хемічны злученины, же суть донорами протонів і приїмають електроны на утворїня йоновых вязб.

## Референції

## Жрідла
* Ф.&nbsp;А.&nbsp;Деркач «Хімія» Л. 1968

Катеґорія:Хемічны злученины
Катеґорія:Кыселины
Основа (хемія)

**Основа** — молекула або йон, якы суть здатны приєдиняти протоны (згодно з кыслотно-основнов теоріов Бренстеда-Лоурі). В кыслотно-основній теорії Дж. Льюїса, основами Льюїса зовуть будь-яку частинку (молекулу, атом, йон), яка може приймати пару неподілених електронів.

## Основы по теорії Арреніуса

## Жрідла
* Ф. А. Деркач «Хімія» Л. 1968
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім. Л. М. Литвиненка НАН України, Донецький національний університет — Донецьк: «Вебер», 2008. — 758 с. ISBN 978-966-335-206-0
## Референції

!
Хемічна злученина

**Хемічна злученина** — хемічна субстанція, молекулы котрой ся складають з атомів двох або бівше *різных* хемічных елементів, злученых міджі собов тым ці іншым тіпом хемічной вязбы. Хемічны злученины ся одрізняють од простых субстанцій тым, же до їх складу входять атомы *різных* хемічных елементів. На розлуку од змішанин хемічных елементів, хемічна злученина мать якостно новы властности, якы не годно рекудовати на властности хемічных елементів, якы входять до єй складу.

Понятя *хемічна злученина* — ідеалізоване, на розлуку од реалных хемічных субстанцій, векшына з якых є змішанинами різных хемічных злученин. Хемічны субстанції, котры мають в своїм складї практічно єдну хемічну злученину ся зовуть чістыма.

## Тыж посмоть

* Неорґанічны злученины
* Орґанічны злученины

## Жрідла

* Глосарій термінів з хімії // Й. Опейда, О. Швайка. Інстит-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім. Л. М. Литвиненка НАН України, Донецький національний університет — Донецьк: «Вебер», 2008. — 758 с. 
* Ф. А. Деркач, *Хімія* — Л., 1968 р.

## Референції

!
Катеґорія:Основны понятя і законы хемії
Солї

**Солї** — субстанції, зложены з молекул, котры обсягують кыселиновы остаткы (аніоны), зъєдинены з катіонами різного походжіня (атомы металів, металоподобны ґрупы, як NH, та ін.). Солї ся утворюють в наслїдках реакції невтралізації кыселин, або основ.
Як правило, солї суть крішталічными субстанціями. Найпростїший приклад солї — кухнёва сіль, котрой хемічна формула — NaCl.

## Референції

## Жрідла
* Ф.&nbsp;А.&nbsp;Деркач «Хімія» Л. 1968
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.&nbsp;М.&nbsp;Литвиненка НАН України, Донецький національний університет&nbsp;— Донецьк: «Вебер», 2008.&nbsp;— 758 с. 

Катеґорія:Хемічны злученины
Угльоводы

**Угльоводы** або **сахаріды**&nbsp;— орґанічны злученины з емпірічнов формулов Cm(H2O)n, до складу котрых входять лем карбон, оксіґен та гідроґен. Угльоводы суть базовов частёв бунок ушыткых жывых орґанізмів.

Угльоводы суть найросшыренїшыма орґанічныма злученинами, што потверджує ся тым фактом, же бівше половины орґанічного карбона на Земли єствує во формі угльоводів.

## Референції

Катеґорія:Орґанічны злученины
Орґанічна хемія

**Орґанічна хемія** — єдна з найважнїшых областей хемії, яка вчіє штруктуру і властности орґанічных злученин. *Орґанічныма* ся зовуть злученины карбону з іншыми елементами. Здатность карбону зъєдиняти ся з векшынов елементів тай утворёвати молекулы різного складу і будовы обусловлює вшелиячіну орґанічных злученин (до кінця XX. стороча їх чісло перевышыло 10 млн, зараз бівше 20 млн). Орґанічны злученины грають ключову роль в єствованю жывых орґанізмів.

Орґанічна хемія — конарь наукы, яка ся занимать роспрацованём метод сінтезы і штудірованём будовы, властностей, реакціовой здатности орґанічных злученин різных класів.

## Референції

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й. Опейда, О. Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім. Л. М. Литвиненка НАН України, Донецький національний університет — Донецьк: «Вебер», 2008. — 758 с. 
* ВАК України. Паспорт спеціальності. N 17-09/1 від 29.01.98
* Гупало О. П. Органічна хімія : підручник / О. П. Гупало, О. П. Тушницький. — 2-ге вид., перероб. і доп. — К. : Знання, 2010. — 431с. — 
* Органічна хімія [Текст] : підручник для студ. вищих навч. закл. І-ІІ рівнів акредитації та учнів загальноосвітніх шкіл з класами поглибленого вивчення хімії / В. П. Черних, І. С. Гриценко, Н. М. Єлисєєва; ред. В. П. Черних. — Харків : Оригінал, 2004. — 464 с. : іл. —  — 
* Ластухін Ю. О. Органічна хімія / Ю. О Ластухін, С. А. Воронов. — Львів: Центр Європи, 2001. — 868 с. — 
* Штеменко Н. І. Органічна хімія та основи статичної біохімії / Штеменко Н. І., Соломко З. П., Авраменко В. І. — Дніпропетровськ. Видавництво ДНУ, 2003. — 644 с. — 
* Clayden, Jonathan; Greeves, Nick; Warren, Stuart; Wothers, Peter (2012). *Organic Chemistry* (2nd ed.). Oxford University Press. — 1250 p. — 

*
Алкоголы

**Алкоголы**&nbsp;— деріваты гидрокарбонів, в молекулах котрых єден або дакілько атомів гідроґену вычеряны гідроксілными ґрупами (-OH).
Гідроксілну ґрупу звязану з sp<sup>3</sup>-гібрідізованым атомом карбону зовуть алкоголовов. Орґанічны злученины з гідроксілныма ґрупами ся зовуть діолами, з трёма&nbsp;— триолами і&nbsp;т.&nbsp;д. 

## Жрідла
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.&nbsp;М.&nbsp;Литвиненка НАН України, Донецький національний університет&nbsp;— Донецьк: «Вебер», 2008.&nbsp;— 758 с. 
* Ф. А. Деркач «Хімія» Л. 1968

## Одказы
* СПИРТИ. //ФАРМАЦЕВТИЧНА ЕНЦИКЛОПЕДІЯ

## Референции

*
Катеґорія:Орґанічна хемія
Катеґорія:Орґанічны злученины
Гормон

**Гормоны**  *ὁρμάω hormao рутити ся, гнати ся* &nbsp;— биологично-активны хемичны злученины, продукованы ендокринныма слызниками и увольньованы прямо до кровли, вплываючы на организм в цѣлому, або на окремы органы и тканины путьом активации або гамованя ферментативных процесох. Гормоны тыж можуть ся увольньовати дакотрыма неслызниковыма тканинами.

## Жерела
* **Тимченко А. Д.** Краткий медико-биологический словарь. Киев. Вища школа. 1988. 

## Референции

*
Катеґорія:Ендокринология
Богородіця

**Богородіця, Дїва Марія, Матїрь Божа, Марія** (арам. מרים&nbsp;— *Маріам*)&nbsp;— мати Ісуса Хріста . З Новой Заповідї знаме, же жыла в Назаретї в Ґалілеї із своїм мужом Йосифом.

## Народжіня Марії

Знаня про народжіня Дївы Марії ся не згадують в Новій Заповідї, а переданы лем в апокріфічній літературї. Згодно з апокріфічным Протоєвангелієм Якова родічами Марії были Святый Йоаким і Свята Анна: пізнїше так учіли святы Іоанн Дамаскін, Ґриґорій Ніскый, Ґерман Константінопольскый, Фулберт Шартрьскый, тай богато другых вчітелїв Церькви — і гевто ся стало неоддїльнов частёв Священного переказу.

Місцём народжіня, як правило, тримають Єрусалим; так твердив Святый Софроній і з ним быв згоден святый Іоанн Дамаскін.

## Тыж посмоть
* Покрова Пресвятой Богородіцї
* Непорочне зачаття Дївы Марії
* Похвала Пресвятой Богородіцї
* Ранїшнї молитвы до Дївы Марії

## Референції

## Жрідла
* «Українська Мала Енциклопедія», проф. Євген Онацький

Катеґорія:Хрістіанство
Катеґорія:Богородіця
Катеґорія:Жены Новой Заповідї
N (латиніка)

:
**N** є чотырнадцята буква базового латинського алфавіту.
## Історія
Гад, єден из майросшыреных еґіпетськых єроґліфув, хосновав ся про запис звука, подобного русинському *[[Звонка заднёяснова афріката|дж]]*, бо по еґіпетськы *гад* быв *djet*. Є теорія, ож Семіты, котрі робили в Еґіптї, припаровали єроґліфы про вытвореня перьвого алфавіту и взяли иппен сесь сімбол про звук *[[Переднёясновый носовый согласный|н]]*, бо з сёго звука ся зачинало їх слово *гад*. Педиґ по фінікійськы, гебрейськы, арамейськы и арабськы йся буква ся называт *нун*, што в дакотрых из сих языкув значит *рыба*. У переятум з фінікійського ґрецькум алфавітї буква была переименована в *[[ню]]* и достала свою теперїшню форму. Пак дас у 7. сторочу сперед Руздва Христового трафила до давнолатинського алфавіту. 

## Хоснованя
N хоснуют про запис зубного ци переднёяснового носового согласного скоро у вшыткых языках, што мают латинськый алфавіт, а щи в Межинароднум фонетічнум алфавітї. З буквов n ся часто стрічає ай діґраф ng, котрый у дакотрых языках (у анґліцькум, нїмецькум, фінськум, індонезькум ай ин.) означає заднёпуднебный носовый согласный. N часто самоє означат заднёпуднебный носовый, кідь стоїт перед заднёпуднебными выбуховыми согласными (як приміром *[[Глухый заднёпіднебный выбуховый согласный|к]]* ци *[[Звонкый заднёпіднебный выбуховый согласный|ґ]]*). Суть ай инші діґрафы, приміром, про запис переднёпуднебного носового согласного ся хоснуют діґрафы gn (французькый и таліанськый языкы) и nh (портуґалськый и вєтнамськый языкы).
## Поязані и подобні буквы
* Ń ń (латинськоє N з акутом)
* Ñ ñ (латинськоє N з тілдов)
* Ň ň (латинськоє N з кароном)
* Ν ν (ґрецькоє Ню)
* П п
* Н н
* И и
## В иншакых сістемах

## Тыж посмоть
* N — иншакы значіня. 
## Референції

Катеґорія:Латиньскый алфавіт
Ліпіды

**Ліпі́ды**&nbsp;— є ґрупа орґанічных злученин, котры входять до складу жывых орґанізмів і характерізують ся неросчінністёв у водї тай росчінністёв в неполарних росчінниках, такых як ефір, хлороформ тай бензол.
## Референції

Катеґорія:Ліпіды
Дінозавры

**Дінозавры** (по &nbsp;— з ґрецького *δεινός* — «страшный» і *σαῦρος* — «ящурка») — надряд плазунїв, якы, подля теоріі еволуціі, жыли 235-65 млн. років тому в мезозойскій ерї (тріасовый, юрьскый і крейдовый періоды), аж до масового вымераня 65&nbsp;млн. років тому. Они были ґрупов быдел, котры доміновали на суші. Описаных понад 1000 видів. Жыли на вшыткых контінентах. Лучать ся на 2 ряды: птахотазові (Ornithischia) і ящуротазові (Saurischia), остатнї, найдостовірнїше, были предками птахів (даякы мали опірїня і, мож, были теплокровныма. Довжина різных видів колысала од 35 см до 35 м, вага&nbsp;— од 110 ґрамів до понад 100 т.

Птахы&nbsp;— найдостовірнїшы нащадкы дінозаврів, і у векшынї сучасных класіфікації їх односять до дінозаврів. Зато традічно дінозаврами зовуть дінозаврів-нептахів. Дінозавры входять до ґрупы архозаврів. Їх найблизшыма предками (окрім птахів) суть крокодилы тай вымерлы текодонты і птерозавры.

## Тыж посмоть
* Еволуція дінозаврів
* Походжіня птахів

## Жрідла
# Динопедия - найвекша енціклопедія дінозаврів 
# *Девид Бёрни*. Иллюстрированная энциклопедыя:динозавры. —- ООО «Издательство Астрель», 2002.— 222стр. 
# DINOWEB - світ прадавніх плазунів. 

## Референції

Дінозавры
Римокатолицька церьков

**Римокатолицька церьков** ()&nbsp;— інштітут католицькой Церькви латиньского обряду (частково амвросіаньского, ліоньского тай мосарабского) з центром у Ватіканї на чолї з Папом Римскым, якый є їй земнов головов. Од другых церьквей ся Римокатолицька церьков одрїзнять орґанізачнов централізованостёв і найбівшым чіслом прихылників (коло четвертины населїня світу в 2004&nbsp;р.); неформално і найчастїше ся кличе просто Католицьков церьквов. Одповідно традіції, (так само як і Православна церьков) ся характерізує штирёма роздїлными ознаками (): єдина, свята, вселеньска (што і означать слово католицька), тай апостольска.

## Ґалерія


Файл:John Paul II funeral long shot.jpg|Церемонія похорону папы Івана Павла II.
Файл:Clero.JPG|Римокатолицькый клір єпархії Пунто Фіхо, Венесуела
Файл:Western facade Palazzo del Laterano 2006-09-07.jpg|Латераньскый палац — резіденція Папы
Файл:Blessed_Sacrament_procession,_First_Annual_Southeastern_Eucharistic_Congress,_Charlotte,_North_Carolina_-_20050924-01.jpg|Процесія Освячених Дарів в США
Файл:Catholic Church Cizhong Yunnan China.jpg|Римокатолицька церьков в с. Чіжонґ, пров. Юнань, Півд. Китай
Файл:Benedikt XVI im Papamobil.jpg|Бенедікт XVI в папамобілї
Файл:Foreign trips of John Paul II.png|Загранічны візіты папы Івана Павла ІІ.


## Жрідло
*  Енціклопедія Макміллан: The Macmillan Encyclopedia. Лондон: Макміллан Лондон Лімітед, 1981, 1983, 1984, 1985.

## Референції

*
Катеґорія:Реліґія
Землетрясїня

**Землетрясїня** ( , ) — куртотырвалы, раптовы стрясїня земной коры, выкликаны перемінным переміщінём мас скал внутрї Земли, што приспівать к порушіню ростяжности серед скал і выникнїня сейсмічных вовн; під час силных землетрясїнь, на поверхнї Земли часто выникають росщіпіня, звезла, цунамі; часом землетрясїня запрічінюють великы дештрукції (наприклад, 1988 року в Арменії).

Серед вшыткых тіпів природных катастрох, за даными ЮНЕСКО, землетрясїня занимають перше місце в світї в еконімічных шкодах і кількостёв загыблїв. 

## Класіфікація
Залежно од прічін і місця выникнїня, землетрясїня ся лучать на:
* Тектонічны
* Вулканічны
* Субсіденчны
* Моретрясїня
* Техноґенны або Антропоґенні

## Смоть тыж
* Інтензівность землетрясїня
* Гіпоцентр
* Маґнітуда землетрясїня
* Шкала Ріхтера
* Лісабонске землетрясїня 1755 року
* Кримський землетрус 1927 року
* Великий чилійський землетрус
* Сейсмоґрафія
* Сейсмічность
** Сейсмічность Україны
* Антісейсмічне будівництво
* Землетрясїня в Японії (2011)

## Референції

## Жрідла

* Огляд можливых землетрясїнь в Украінї в 2010 роцї
* U.S. Geological Survey(Ґеолоґічна Іншпекція США)(анг.)
* Світовый центер даных з ґеоінформатікы і сталого розвитку
* Інформація о силных землетрясїнях світа

## Вонкашнї лінкы
* Карты (в реалнім часї): Землетрясїня остатнёго тыждня

Катеґорія:Сейсмолоґія
Катеґорія:Землетрясїня
Катеґорія:Антісейсмічне будівництво
Катеґорія:Надзвычайны сітуації
Хорватія

**Хорватія** ці **Хорватьско** (); офіціална названя **Републіка Хорватія** () — країна в юговыходній Европі. Головне місто є Заґреб. Офіціалный язык є хорватчіна. Хорватія є членом Европской унії од року 2013.

Хорватія
Катеґорія:Европска унія
Катеґорія:Країны
Катеґорія:Хорватия
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1991

## Референції
Мурянкы

**Мурянкы** (*Formicidae*)&nbsp;— родина соціалной хробачі з ряду перетинчастокрылых, надродины Веспоідей. Днесь, описаныма і знаных науцї є понад 12 тис. видів мурянок.

Мурянкы суть нелїтаючіма шпеціалізованыма осами, якы ся розвинули в екстра еволучный конарь в раннім крейдовім періодї мезозойской еры&nbsp;— 110–100&nbsp;млн. років тому.

Мурянкы утворюють складны соціалны колонії з кастовым лучінём в них. Зокрема одокремлюють кралёвну або матку, яка здатна до розмножіня, робочіх мурянок і вояків. Дакотры виды мають дакілько «шпеціалностей» в кастї. Вшыткы мурянкы в колонії суть бесплодныма самцями, выїмков є лем матка. Самцї ся зъявлюють лем в часї вылїту молодых маток і їх росселїня.

Векшына видів мурянок про свої колонії будують мурянчі копы тыж называны ай кочка, хоць існують виды, колонії котрых ведуть кочовый способ жывота.

Наука, котра штудує мурянкы ся зове мірмеколоґія.

## Референції

## Вонкашнї лінкы
* Паразит мурах 
* Мурахи
* Автореферат Мурашки (Hymenoptera, Formicidae) Палеарктики. (еволюцiя, систематика, фауногенез)
* ЗВИЧАЙНА МУРАХА.- на сайті Станіславівський Натураліст

Катеґорія:Мурянкы
Катеґорія:Сполоченьска хробач
Цукрёвый діабет

**Цукрёвый діабет** або тыж **цукрёвка** ( — «надмірне сечовыпущаня»)&nbsp;— ґрупа  ендокрінных захворїнь, што ся розвивають в наслїдку абсолутного ці одностного недостатку гормону інсуліну, в наслїдок чого выникать підвышіня уровни ґлукозы в крові — гіперґлікемія. Захворёваня ся характерізує хронічным перебігом і порушінём вшыткых видів метаболізму вуглеводного,  жырового,  білкового, мінералного і водно-солёвого. Характерістічныма сімптомами суть невгамовна спрага (полідіпсія) тай надмірне мочовыдїлїня (поліурія), єднак тоты сімптомы можуть быти слабіцько выраженыма, кідь уровень ґлукозы в кровли підвышена помірно.

## Референції


Катеґорія:Гормоналны хвороты
Катеґорія:Сіндромы
Портуґальскый язык

**Портуґальскый язык** () — язык романьской ґрупы індоевропской языковой фамилії. Зараз є офіціалным языком Портуґалії, Бразілії, Анґолы, Мозамбіка, Кабо-Верде, Ґвінеї-Бісау, Сан-Томе і Прінсіпі, Выходного Тімору і Макао.

Портуґальскый язык зато занимать позіцію серед языків світа по кількости говорцїв (понад 200 міліонів), і перше в Южній Америцї (186 міліонів, понад 51 % населїня). Тыж є вызначным лінґва-франка в Африцї. Портуґальскый язык ся пошырив по цїлім світї в 15. і 16. сторочах, коли Портуґалія встановила обшырну колоніалну і комерційну імперію (1415—1999), котра ся ростїгує од Бразілії в Америці до Макао в Кітаї. Бігом того періоду ся зъявило много креолскых языків, заснованых на португальскім языцї, передовшыткым в Африці, Азії і басейнї Карібского моря.

Катеґорія:Языкы

## Приклад
«Остатня воля» Т.Г. Шевченка портуґальскым языком (переклад Сильвестра Калинця):
 
O TESTAMENTO
Depois de eu morrer, enterrai-me
Na terra por sobre a cаlina,
No meio do largo deserto
Da minha querida Ucraina.
Afim de eu poder contemplar
A vasta campina ao redor,
E ouvir as correntes do Dnipr
Descer com saudos o rumor.
Depois de elle ter, da Ucraina,
O sangue do inimigo, levado,
P’ra o fundo do mar, deixarei
Os campos com o solo lavrado.
Despido de tudo ás alturas
Do ceu voarei, subirei
A Deus, dirigir-lhe preces…
A Deus por enquanto eu não amei…
Irmãos, sepultai-me, surgi
As ferreas correntes quebrai!
Com o sangue do vosso inimigo
O livre terreno regai.
Irmãos, não deixai de enviar
De mim em palavras bondosas
P’ra grande familia, p’ra o lar
Paterno, lembranças saudosas.
 
**Жрідло**: Т.Г.Шевченко, Заповіт мовами народів світу, К., «Наукова думка», 1989'''

## Референції

## Вонкашнї одказы
* Dicionários-Online.com Словникы портуґальского языка.
* Бразильський клуб Києва контактна інформація на сайтї посолства Бразилії в Українї.
* Португальскы словарны лекції на Інтернет Поліґлотї

Катеґорія:Языкы Портуґалії
*
Катеґорія:Романьскы языкы
Катеґорія:Языкы Мозамбіку
Катеґорія:Языкы Анґолы
Вікінґове

**Вікінґове** (од стар.шканд.- *víkingr*, тыж нормане або варяґове) — шкандінавскоязычны племена, котры  в Середовіку заселяли прибережну, а тыж контіненталну часть Шкандінавії тай Балтіцького моря. Од 8 ст. стали шыроко знаныма в северозападній Европі як войовници, піраты і купцї. Свою експанзію пошырили на вшытку Европу, Северну Атлантіку і Близкый Выход. У Франції «северны люде» были знаёмы як «нормане», в Анґлії їх звали «данцями», у Візантії — «варанґами», на Руси — «варяґами». Часто на выноёваных землях заснововали властны поселїня. В Анґлії, Нормандії, в Ісландії, на Сіцілії тай міджірічу Днїпра і Волхова утворили властны державы. До остатку ся помішали з містныма племенами. Населїня Ісландії ся триме за чістых етнічных нащадків вікінґів.
## Звязаны статї
* Варягове
* Кийовська Русь
* Русь

## Вонкашнї лінкы

* BBC: History of Vikings
* Загадка парагвайських вікінгів 
* Borg Viking museum, Norway
* Мережа Вікінгів 
* Зброя Вікінгів. Опис та фотогалерея 
* Арабські мандрівники Ібн Фалдан і Русійяхб про вікінгів 
* Міфологія вікінгів

## Література
* Rudolf Simek: Die Wikinger. - C.H. Beck Verlag, München 2005. .
* Angus Konstam. Historical Atlas Of The Viking World. New York - Thalamus Publishing, 2002. 
* Викинги: набеги с севера /Пер. с анг. Л.Флорентьева. — М.: ТЕРРА, 1996. - С. 28, 30.
* Кіндер Г., Хільгеман В. «Всесвітня історія:dtv-Atlas»:Пер. з нім. - К.:Знання-Прес, 2001.
* ''Петков С.В. Варяги: Государства викингов в Северо-Восточной Европе. – Запорожье: КПУ, 2009. – 87 с. 
* Hall, Richard, Exploring the World of the Vikings. Thames and Hudson, 2007. 
*Lindqvist, Thomas, 'Early Political Organisation: (a) An Introductory Survey', in The Cambridge History of Scandinavia: Prehistory to 1520, ed. Knut Helle. Cambridge University Press, 2003. . pp. 160–67.

## Референції

Катеґорія:Середновік
Катеґорія:Історія Европы
Рыбы

**Рыбы** (Pisces)&nbsp;— парафілетічна ґрупа водных хырбетных быдел, звычайно холоднокровных (точнїше екзотермных) із вкрытыма лусками тїлом і зябрами. Актiвно ся рушать з помочов плавцїв або рухом цїлого тїла. Рыбы пошырены як в морьскых, так і солодководных середовищах, од глубокых окреачных місць аж по гірьскы потїчкы. Рыбы мають велике значіня про вшыткы водны екосістемы як часть стравового ланцу і велике економічне значіня про чоловіка через концумацію. Люде як выловлять дикых рыб та їх розмножують в ґаздівствах на то встановленых.

В ранных етапах створїня біолоґічной сістематікы рыб класіфіковали до єдного таксону, бо через поліфілетічность ґрупы, "рыбы" бівше не брали ся як таксономічна ґрупа. Через великый спектр часом взаємовыключаючіх анатомічных і фізіолоґічных особливостей орґанізмів - представників той ґрупы, їй вызначіня є іщі неточным.

Рыб учіть наука іхтіолоґія.

## Референції

## Вонкашнї лінкы

* Види риб в Україні
* ANGFA – Illustrated database of freshwater fishes of Australia and New Guinea
* Fischinfos.de – Illustrated database of the freshwater fishes of Germany 
* FishBase online – Comprehensive database with information on over 29,000 fish species
* Fisheries and Illinois Aquaculture Center – Data outlet for fisheries and aquaculture research center in the central US
* Philippines Fishes – Database with thousands of Philippine Fishes photographed in natural habitat
* The Native Fish Conservancy – Conservation and study of North American freshwater fishes
* United Nation – Fisheries and Aquaculture Department: Fish and seafood utilization
* University of Washington Libraries Digital Collections – Digital collection of freshwater and marine fish images

*
Катеґорія:Хордовы
Донгхой

**Донгхой** є головным містом Вєтнама з дас 108 000 жытелями (2010), на выходї півострова Задня Індія при берегу Югокітайского моря, жыючіми на плосї о розлозї 154,55 км².

 

Катеґорія:Міста Вєтнаму
Таншоннят (аэропорт)

**Таншоннят аэропорт** є аэропорт Вєтнамy, Хошимин, жыючіми на плосї о розлозї 8,5 км².

 

Катеґорія:аэропорт Вєтнаму
Стрый (город)

**Стрый**  *Стрий* — город в Україні,  Львівска область. Находить ся на берегах рікы Стрый, 71&nbsp;км по автодразї и 75&nbsp;км желїзницьов од Львова. Город мать 59&nbsp;425  жытелїв. Перва упоминка походить з року 1385.

## Одказы
* Stryj// Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich. — Warszawa : Filip Sulimierski i Władysław Walewski, 1890. — T. XI : Sochaczew — Szlubowska Wola.— S. 429—438

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Львівска область
Катеґорія:Населены пункты Львовской области
Аґата Крісті

**Аґата Крісті**, , (*15. cептембера 1890, Торкі – †12. януара 1976, Волінґфорд) была анґліцьков писательков. Є признавана за єдну з найвекшых романописцїв 20. стороча.

## Референції


Катеґорія:Англоязычны писателе
Катеґорія:Писателе 20. стороча
Алушта

**Алушта** () є місто в Крыму, Україна (окупована Російсков Федераціёв). Ся находить на берегах Чорного моря, 48 км по автомобіловій дорозї од Сімферополя. Жыє тамкы 28 919 жытелїв. Перше ся споминать у 7. сторочі.

## Референції


Катеґорія:Міста Україны
Курыціба

]

**Курыціба** (*Curitiba*) - є найвекше місто Южна Бразілії, 1 828 092 жытелями (2008).

## Екстерны одказы

* http://www.curitiba.pr.gov.br 
* http://www.curitiba-brazil.com

Катеґорія:Міста
Катеґорія:Міста Бразілії
Сторочна война

**Сторочна война** (1337–1453)&nbsp;— тырвалый войсково-політічный конфлікт міджі Анґліов і Франціов, прічінов якого стало прагнїня Анґлії вернути тоты теріторії на контінентї, што оперед належали анґліцькым кралям. Окрем того анґліцькы кралї были звязаны родинныма ґузами з французьков дінастіов Капетінґів, внаслїдок чого предъявляли претензії на французькый престол. У свою чергу Франція прагнула вытїснити анґлічанів з Аквітанії (яка была закріплена за ними Парізькым договором 1259.&nbsp;року). Без огляду на початковы успіхы, Анґлія зазнала поражкы у войнї, в резултатї на контінентї ся у нёй всокотило вшыткого єдно опанованя&nbsp;— порт Кале, якый вна утримовала до 1559.&nbsp;року.

Война ся продовжовала 116 років (з перервами). Сторочна война была шором різных конфліктів: першый (Едвардіаньска война) ся продовжовав в 1337–1360, другый (Кароліньска война)&nbsp;— в 1369–1389, третїй (Ланкастерьска война)&nbsp;— в 1415–1429, четвертый&nbsp;— в 1429–1453. Термін «Сторочна война»&nbsp;— назва, яка зобщує вшыткы тоты конфлікты&nbsp;— ся зъявив пізнїше.

## Жрідла
* England Hundred Years War Chronology World History Database 
* France Hundred Years War Chronology World History Database 
* Timeline of the Hundred Years War 

## Референції

Катеґорія:Середнёвічна Франція
Катеґорія:Сторочна война
Катеґорія:Войны Франції
Катеґорія:Войны Великой Брітанії
Катеґорія:Войны 15. стороча
Катеґорія:Войны 14. стороча
Змыї

**Змыї** ()&nbsp;— підряд плазунів ряду лускатых. Близко четвертины видів&nbsp;— отровны.

Наука, яка ся занимать навчанём о змыях ся зове герпетолоґія.

## Література
* Змії у Великій радяньскій енціклопедії 
* Вопросы герпетологии. – К.: Наукова думка, 1989.

## Референції

Катеґорія:Змыї
Катеґорія:Лускаты
Павукы

**Павукы** (Araneae, Clerck 1757)&nbsp;— є ряд членистоногых быдел, што належать до класу павукоподобных, підтіпу Хеліцеровы. Знамых єсть близко 41000 видів, порозлїзаных по вшыткій Земли за вынятком Антарктіды, океанів і морь. В Галичінї і Україньскых Карпатах знамых 78 видів з 15-и родин.
Павукы суть обліґатными драпежниками, котры ся жывлять різноманітнов быдловов стравов. Єдиным рослиноїдным видом, раціон якого на 90% складають тільця Белта (особливы выдїлїня листків акацій), є Багіра Кіплінґа (Bagheera kiplingi Peckham & Peckham, 1896). Розміры павуків колышуть од 0,8 мм до 150 мм.
Отискы першых досправдовых павуків ся датують до камяновугельным періодом&nbsp;— 318—299&nbsp;млн. років тому, а подобны быдла до павуків, котры способны были плести павучіну&nbsp;— до девоньского періоду, 386&nbsp;млн. років тому. Сучасны ґрупи павуків: Міґаломорфы (Mygalomorphae) та Аранеоморфы (Araneomorphae) выникли в тріасовім періодї близко 200&nbsp;млн. років тому. Найсилнїшу отрову серед вшыткых быдел на земли мать павук каракурт.

## Референції

## Вонкашнї лінкы
* Araneae у базі даних Галичини і Карпат 
* Підбірка публікацій про павуків 
* Павук-птахоїд 
* Павук-каракурт 

*
Алмаз

**Алмаз** (од ; ) — безфаребный транспарентный мінерал класу самородных неметалів, тверда крісталічна кубічна форма карбону. Односить ся до дорогоцїнного каміня, є найтвердшым із познатых матеріалів (твердость 10 за шкалов Мооса). Діаманты можуть быти як природныма, так і сінтетічныма. Промысловы діаманты вдяка своїй надзвычайній твердости ся хоснують на шліфованя, свердлїня і рїзаня, буряня твердых горьскых скал, обробкы твердых металів і їх сплавів тыж.

Найбівшы поклады алмазӯв суть в Югоафрицькій републіцї і в Якутії. Шторочный світовый выдобыток діаманту становить приближно 300&nbsp;кг. В остатнїх роках почали діамант обтримовати штучно при дуже высокых тисках і высокій теплотї.

Огранованы діаманты ся зовуть бріліантами.

## Референции

## Література
* Алмазные месторождения Якутии. Науч. ред. акад. В. С. Соболева. М., 1959; 
* Трофимов В. С. Ресурсы алмазов в зарубежных странах. М.—Л., 1947. (Минеральные ресурсы зарубежных стран. В. 7.).

## Вонкашнї лінкы

* Properties of diamond: Ioffe database
* Interactive structure of bulk diamond (Java applet)
* PBS Nature: Diamonds
* Smithsonian's Splendour of Diamonds exhibit

Катеґорія:Дорогы камѣнѣ
Катеґорія:Діаманты
Ґрецькый алфавіт

**Ґрецькый алфавіт** ()&nbsp;— алфавіт, котрый ся хосновав в ґрецькім языцї на писаная од 9. стороча до н.&nbsp;е. Найпершый алфавіт в узькім сенсї, на ёго основі створены были латиньскы та й кірілічны алфавіты.
## Буквы

## Референції

Катеґорія:Алфавіт
Катеґорія:Ґрецькый язык
Тадж Махал

**Та́дж-Маха́л**&nbsp;— монумент, уміщеный дас два кілометры од города Агра (Індія), на березї рікы Джамна. Збудованый быв імператором Шах Джахан Мугалом як мавзолей про свою перзьку манжелку Мумтаз-Махал (в дївоцтві Арумад Бану Бегум), также знаной як Мутмаз-Ул-Замані, родины вплывного царёдвірця при дворї індійского правителя. Будівництво заняло 22 рокы (од 1630 до 1652 року).

## Ґалерія


Image:Taj_02.jpg
Image:Taj Mahal Eternal, Agra, India.jpg|Образ ся одбивать в басейнї
Image:Taj_08.jpg
Image:Taj Mahal Mosque 2, Agra, India.jpg|Мечеть
Taj Mahal, Dusk, Agra, India.jpg
Taj Mahal, The Great Gate, Agra, India.jpg
Taj Mahal, Twilight, Agra, India.jpg
Image:Taj_12.jpg
Image:TajMahalbyAmalMongia.jpg
Image:Taj Mahal-11.jpg|Выгляд з річкы Джамна
Image:Agra-Taj-Mahal-Mausoleum-Apr-2008-07.jpg|У сутінках
Image:Agra-Taj-Mahal-Mausoleum-architecture-Apr-2008-04.JPG
Image:TajGardenWide.jpg
Image:Entrance fort.jpg
Image:Taj Mahal finial-1.jpg



## Референції

## Смоть также

* Гробніця Хумаюна
* Червеный форт (Агра)
* Фатехпур-Сікрі
* Ітімад-Уд-Даула (Агра)
Катеґорія:Світова дїдовизна ЮНЕСКО
Катеґорія:Ставбы в Индии
Катеґорія:Мавзолеи
Ганс Крістіан Андерсен

**Ганс Крістіан Андресен** (*2. апріля 1805, Оденсе&nbsp;— †4. авґуста 1875, Копенгаґен)&nbsp;— даньскый писатель, приповідкарь, автор знамых приповідок на цїлім світї *«[[Храбрый циновый воячок]]»*, *«[[Брыдке кача]]»*, *«[[Снїгова кралёвна]]»*, *«[[Прінцезна на горошку]]»* та іншых. Приповідкы Андерсена переложены были бівше, як 150 языками світу.

## Референції

## Література
* *Рудницький&nbsp;М.* Видатний майстер казки // Жовтень, 1955, №4.
* Дитинство Ганса описане в книзі для дітей «Ірен Роздобудько про Блеза Паскаля, Вольфі Моцарта, Ганса Андерсена, Катрусю Білокур та Чарлі Чапліна» / Ірен Роздобудько. — Київ : Грані-Т, 2007. — 160 сторінок. — Серія: «Життя видатних дітей». ISBN:978-966-465-258-9

## Вонкашнї лінкы

* Казки Андерсена на Читанці
* ''Віктор Мельник''. Архіпелаг Андерсена // Україна Молода, №108, 16.06.2010

Катеґорія:Даньскы писателї
Катеґорія:Авторы книг дѣтям
Катеґорія:Приповѣдкарѣ
Трімурті

**Трімурті** (санскр. त्रिमूर्ति, «три обличя»)&nbsp;— концепція тріады, яка зъєдинять трёх головных богів індуїстьского пантеону (Брахму-Творця, Вішну-Охоронця і Шиву-Руйнівника) у єдине цїле, в такзвану *індуїстьску трійцю*, або *Велику трійцю*. Саме понятя *Трімурті* часто ся бере як божество, найзнамішым  зображінём якого є чоловік з трёма тварями. Тыж ся уважує, же самы богове Брахма, Вішну і Шива&nbsp;— вшыткого суть лем аспекты, проявы *Трімурті*.

Трімурті ся зображує у выглядї трёх голов на єднім карку або трёх тварь на єдній голові.

### Ґалерія

Файл:Brahma, Vishnu and Shiva seated on lotuses with their consorts, ca1770.jpg|Брахма, Вішну і Шива, 1770
Файл:Goddess Bhadrakali Worshipped by the Gods- from a tantric Devi series - Google Art Project.jpg|Богыня Бхадракалі та індуїстьска «трійця», 1660-1670
Файл:VatPhou2003-Outs.jpg|Зображіня Трімурті в Ват-Пху, кхмерьскому храмовому комплексї в южнім Лаосї. 


## Референції

## Література
* Тримурти //Атеистический словарь / Абдусалимов А. И., Алейник Р. М., Алиева Б. А. и др., Под общ. ред. М.&nbsp;П.&nbsp;Новикова.&nbsp;— 2-е изд., испр. и доп.&nbsp;— М.: Политиздат, 1985.&nbsp;— С. 450.
* Тюляев С. И. Развитие образа Шивы от древней к средневековой эпохе (II в. до н. э — XII в.) // Искусство Индии: Сб. статей. — М., 1969. 
* Banerjea J. N.. The so-called Trimurti of Elefanta. Arts Asiatiquesi, 1955, t. 2, № 2, p. 120-26.
* Basham, A. L. (1954). The Wonder That Was India: A Survey of the Culture of the Indian Sub-Continent Before The Coming of the Muslims. New York: Grove Press, Inc.,.
* Courtright, Paul B. (1985). Gaṇeśa: Lord of Obstacles, Lord of Beginnings. New York: Oxford University Press. ISBN 0-19-505742-2.
* Daniélou, Alain. Mythes et dieux de l'Inde, Champs Flammarion, 1994/
* Flood, Gavin (1996). An Introduction to Hinduism. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0-521-43878-0.
* Flood, Gavin (Editor) (2003). The Blackwell Companion to Hinduism. Malden, MA: Blackwell Publishing Ltd.. ISBN 1-4051-3251-5.
* Grimes, John A. (1995). Ganapati: Song of the Self. SUNY Series in Religious Studies. Albany: State University of New York Press. ISBN 0-7914-2440-5.
* Jansen, Eva Rudy (2003). The Book of Hindu Imagery. Havelte, Holland: Binkey Kok Publications BV. ISBN 90-74597-07-6. Eighth printing; First published 1993.
* Kirfel W., Die dreiköpfige Gottheit, Bonn, 1948.
* Radhakrishnan, Sarvepalli (Editorial Chairman) (1956). The Cultural Heritage of India. Calcutta: The Ramakrishna Mission Institute of Culture. Second edition, four volumes, revised and enlarged, 1956 (volume IV).
* Winternitz, Maurice (1972). History of Indian Literature. New Delhi: Oriental Books Reprint Corporation. Second revised reprint edition. Two volumes. First published 1927 by the University of Calcutta.
* Zimmer, Heinrich (1972). Myths and Symbols in Indian Art and Civilization. Princeton, New Jersey: Princeton University Press. ISBN 0-691-01778-6.

## Вонкашнї лінкы

* Зображення Тримурті

Катеґорія:Індуїзм
Світова банка

**Світова банка**, заснована была в 1944 роцї, є єднов з найвекшых орґанізацій на світї, котры давають поміч з цїлём розвоя. Банка, котра дала у фінанчнім роцї 2002 країнам-клієнтам пожычкы на цїлкову суму 19,5 млрд дол. США, в тот час дїять в бівше як 200 країнах, якы ся розвивають, додаваюча фінанчну і конзултачну поміч з метов підвышіня рівня жытя і полїпшаня жытя найбіднїшого обывательства. Банка розроблять стратеґії помочі про кажду із своїх  країн-клієнтів в кооперації з державныма орґанами, невладныма орґанізаціями і пріватным сектором.

## Референції

## Вонкашнї лінкы
* Офіціалный сайт Світовой банкы
* Worlbank Data Catalog.
* The World Bank: розподїл голосів (стан: апріль 2009) (нїм.)

Катеґорія:Міджінародна економіка
Катеґорія:Міджінародны фінанчны орґанізації
Гектор Берліоз

**Луї Гектор Берліоз** (; *11. децембра 1803, Ла-Кот-Сент-Андре&nbsp;— †8. марца 1869)&nbsp;— французькый композітор, діріґент, музичный писатель. Член Інштітуту Франції (1856).

## Бібліоґрафія
* Жан Люсьєн Адольф Жульєн «Гектор Берліоз, його життя і боротьба, його твори» (фр. Hector Berlioz, la vie et la combat, les oeuvres); 1888
* *Хохловкина&nbsp;А.* Берлиоз. М., 1966
* *Берлиоз&nbsp;Г.* Мемуары. М., 1967
* *Берлиоз&nbsp;Г.* Избранные письма, тт. 1-2. М., 1984–1985

## Референції

## Жрідла

* http://www.peoples.ru/art/music/composer/berlioz/
* https://web.archive.org/web/20070808155839/http://music.edu.ru/catalog.asp?cat_ob_no=12929&ob_no=12930
* https://web.archive.org/web/20051121091254/http://www.krugosvet.ru/articles/16/1001629/1001629a1.htm#1001629-L-102

Катеґорія:Франція
Катеґорія:Композіторы епохы романтізму
Катеґорія:Оперны композіторы
Катеґорія:Персоналии 19. стороча