open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Дятлоподобны

**Дятлообразны** (Piciformes) є ряд птахів. Обсягує штири рецентны родины, але суть знаёмы і выгынуты виды.

## Опис

Дятлообразны звычайно мають выразный дзёбак: сесь але може набывати різных форм особливо в завислости на тіпу приїманой стравы. Закля што дятловы мають дзёбак звычайно довгый і острый, зато же їм служыть про тесаня до деревеа, баюсовы ся жывлять жывотиновов стравов а мають так скоре тлустый дзёбак. Тукане мають ноторічно знамый великый дзёбак про здобываня і маніпулацію плодів.

Тоты дятлообразны, котры ся жывлять інсекрами, мають довгый дзёбак з малыма гачіками. Персты суть у дакотрых видів приспособлены про лїзїня на звіслых кменях. Два персты в тім припадї напрямують допереду а два дозаду. Їх міцный і перуючій хвіст їм забезпечує підпору при лїзїню і тлумить удары дзёбаком.

## Росшырїня

Дятлообразны обывають цїлый світ окрем Австралії, Папуы-Новой Ґуінеі а Мадаґаскару. Жыють головно в лїсах. Знамых є дас 380 видів.

## Референції
Сорокопуд трипалцёвый

**Сорокопуд трипалцёвый** (*Picoides tridactylus*) є середнї великый вид дятлообразного птаха, великого скоро як довбач великый. Зверьха є чорнявый з білов смугов за оком і біло смужкованым хырбетом, спід є білый, густо чорно смужкованый. Самець мать переднє тимя жовте. Гнїздить в шпильковых лїсях із старыма смереками. Гнїздить в северьскых лїсах Европы, Азії а Северной Америкы, мімо того і в рядї ізолованых популації в горах Европы а Азії южно од ареалу неперерывного росшырїня.

## Референції


Катеґорія:Дятловы
Катеґорія:Птаство Підкарпатьской Руси
Чорный дятель

**Чорный дятель** (*Dryocopus martius*) є найвекшый европскый представитель родины дятловых. Росшыреный є в боровых, буковых і змішаных лїсах на розлеглій теріторії Евразії.

## Опис

Чорный дятель є із своёв довжков 45-50 цм, вагов 250-320 ґ і роспятём крыл коло 76 цм великый згруба як ворона. Мать щігле, чорне тїло із світлым міцным дзёвбаком, подовговастов коцкастов головов, сивыма ногами і білыма очами. Поглавя мають слабо вывинутый поглавный діморфізм. Самець мать на голові червену „чапочку“, саміця мать червеный лем тыл. На розлуку од другых дятловый лїтать чорный дятель просто а не вовнками.

## Хованя

Жывить ся передовшыткым деревоказовыма шкодцями, мурянками, хробаками або їх ларвами, котры за помочі свого добрї формованого долотового дзёбака вытесавать із жывого і мертвого дерева. На набераня жертвы з тяжко доступных місць мать довгый лїпкачій дзёбак на кінцї кус зубчатый.

Чорный дятель є сталый птах птах. При лїтаню ся озывать звучным „кві кві кві“, як сидить проникавым „кліеее“.

## Референції



Катеґорія:Дятловы
Катеґорія:Птаство Підкарпатьской Руси
Горліця

**Горліця** (*Streptopelia turtur*) є европскы вид голубового птаха з ряду голубообразных. Вызначує ся шырокыма, помаранчово бурыма лемами чорных хырбетовых пірок, творячіма фляк на боках шыї. Гнїздить в одкрытых низиновых листяных лїсах.

## Опис
Є кус векша як кос. Зверьха є арджавобура і чорно флякаста, насподї світла; окрем цїлкового зафарблїня суть важныма одрїзняючіма ознаками шырокый білый лем на тмавім хвостї і шикма біло-чорно смужкована паска на боках шыї, Харектерістічным є тыж стромке лїтаня.

## Середовища
Обывать краї лїсів і полёвы лїсикы, поросты поздовж вод, загороды ітд.

## Страва
Переважує насїня културных рослин. 

## Гнїздїня
До гнїзда, яке ся находить на кряках або стромах, зношать самічка 2 яйця, на котрых зогрїваню мать участь і самець. Молодята суть кормлены обомі родічами, наперед тзв. "голубячім молоком", пізнїше натравенов стравов з горволя.

## Референції


Катеґорія:Голубовы
Катеґорія:Птаство Підкарпатьской Руси
Підкарпатьска Русь

**Підкарпа́тьска Русь** або **Руси́нія** (; до рока 1918 познавана як ***[[Угорска Русь|Угорьска Русь]]***) є назва, означуюча історичну теріторію, на котрій ся теперь находить днешня україньска Закарпатьска область, з чісто історично документованого никаня є то означіня єдной зо штирёх самосправованых земель Чеськословеньска в роках 1919–1939 і курто по скончіню Другой світовой войны до 29.&nbsp;юна 1945, котрой теріторія мала дакус іншы граніцї (загорнёвала наприклад і днесь словеньске село Лїкаровцї, а навспак не загорнёвала узку смугу земель на югозападї з містом Чоп, яке было в тій добі частёв Словеньска). Єй головным містом быв Ужгород; в новембрі 1938 по Першій віденьскій арбітражі, котра причленила южны области, враховано Ужгорода і Мукачова, населены передовшыткым Мадярами ку Мадярьскому кралёвству, єй центром справованя стало місто Хуст.

30 децембра 1938 (платність од 1. 1. 1939) автономнов владов перейменована на Карпатьску Україну — як автономный край у складї „другой“ Чеськословеньской Републікы.

## Обывательство
В року 1930 мала Підкарпатьска Русь 725.357 тісяч жытелїв.

## Штатны сімболы
Законом ч.&nbsp;252 з дня 30. марца 1920 для Підкарпатской Руси (Русинії) установленый герб, якый одображав ся в общім державнім ербі Чехословацкой републікы, а тыж в президентьскім ербі. Окремой заставы про Русинію не было, прото ся хосновала єдина штатна застава.

## Ґубернаторы

## См. тыж
* Генералный штатут про Подкарпатску Русь
* Карпатьска Україна
* Район

## Жерела
* Pop, Ivan. Malé dejíny Rusínov. Vydalo Združenie inteligencie Rusínov Slovenska. Bratislava, 2011. . 
* Філіппов, Олексій. Таємниця герба Підкарпатської Русі. — Ужгород: Карпати, 2006. .
* Вегеш М. М. Генеральний статут про організацію і адміністрацію Підкарпатської Русі 1919 // Енциклопедія історії України / редкол.: В. А. Смолій та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2
* Магочій, Павло Роберт. Формування національної самосвідомості: Підкарпатська Русь /1848–1948/. Поличка "Карпатського Краю" №3-6 (18). Ужгород. 1994. ISSN 0869–0782. Сс.&nbsp;118-119.

## Референції


Катеґорія:Підкарпатьска Русь
Катеґорія:Землї Чеськословеньска
Катеґорія:Закарпатьска область
Катеґорія:Русины
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1919
Дроздовы

**Дроздовы** (*Turdidae*) є чіслена родина ряду співаків, росшырена передовшыткым на контінентах выходной півкулї.

Дроздовы суть мірно завалисты, малы аж середнї великы птахы жыючіх в лїсах. Їх розміры колышуть в меджах од 14,5 цм по 33 цм. Піря векшыны видів є сиве або буре, часто з фляками.

Суть інсектопожераючі, але векшына з їх представителїв жере тыж червы, глисты, слимакы а різны плоды. Виды з теплых областей бывають звычайно сталы, закля што тоты з областей із зимнїшыма зимами міґрують напрямом на юг а часто притім часто переконають і значны оддалености.

Дроздовы собі будують горнятковы гнїзда, котры бывають часто вымазаны твердов глинянов верствов. Їх тіпічна покладка яєць є 2 - 5 векшынов флякастых яєць, часто притім гнїздить 2× і вецераз за рік. На старостливости ся дїлять обомі родічі.

Дакотры виды, особливо представителї роду *[[Catharus]]*, *[[Myadestes]]* а *[[Turdus]]*, суть знамы і дякуючі свому выразному і мелодічному співу, котрый бывать часто означованый за найкраснїшый в цїлій пташачій ріші.

## Одказы

### Референції



Катеґорія:Дроздовы
Дрозд виноградник

**Дрозд виноградник** (*Turdus iliacus*) є малый співавый птах з родины дроздовых. 

Гнїздить у вогкых лїсах близко воды в меджах од северной Европы по Камчатку. Жыє в двох підвидах: *T. i. iliacus* і *T. i. coburni*. Североевропскы популації на зиму чіслено міґрують до середнёй а западной Европы.

Дрозд виноградник є із своёв 21 – 23 цм і вагов коло 50 – 80 ґ. Од другых середоевропскых видів дроздів го розознаме дякуючі выразной білой смузї над очамі і червенкастому пірю на боках.

## Референції


Катеґорія:Дроздовы
Катеґорія:Птаство Підкарпатьской Руси
Синицёвы

**Синицёвы** (*Paridae*) суть релатівно знамов родинов співаків. Обще занмый є єден з найросшыренїшых птахів звычайна синиця, тыж як і їй менша і менше чіслена близка лазурівка. Тоты два виды ся дуже добрї приспособили жывоту в містї а в зимі навщівляють кормитка, і дякуючі тому суть добрї знамы. Родина але загорнює овелё веце видів а многы з них в Карпатах ани не жыють.

Синицї суть цїлково дрібнїшы, мають цїлком велику голову, скоро прямый шпицятый дзёбак і міцны ногы і пазуры. Крыла мають курты і закулятены, хвіст середнї довгый. В страві переважують інсекты, котры зберають по стромах, зато суть усиловныма помічниками в бою проти шкодцям.

## Опис

Суть то дрібны птахы, якы міряють 9–20&nbsp;цм, а важать 6–50&nbsp;ґ. Релатівно велика голова несе прямый, різно міцный, шпицятый дзёбак. Міцны ногы і пазуры їм помагають при лїзїню по стромах, курты куляты крыла мають десять ручных пірок лїтяна, з котрых суть першы силно скуртшаны. Хвіст мають середнї довгый. Піря є дуже густе і цїлково контрастне і пестро фарбене, обі поглавя суть собі дуже подобны.

Синицї суть дутиновы птахы (зато годны мати пестре зафарблїня). Тропічны виды мають малы покладкы яєць неперевышуючі 3&nbsp;яйця, птахы з мірного пасма мають навспак дуже богаты зношкы. Шампіоном є в тім дрібна лазирівка, котра мать середнї 11&nbsp;яєць, місцями докінце аж 19&nbsp;яєць. По выгнїздїню ся часту здружують до ґруп, векшына виду є сталых або вандрівных, лем дакотры виды суть часточно стяговавы.

Синицёвы мали спочатки 3&nbsp;роды із скоро пятьдесятёма видами, котры суть росшырены по цїлій северній півкулї. На югу жыють лем в Африцї.

Список роду ся по роспадї роду *Parus* іщі не усталив.

## Референції


Катеґорія:Синицёвы
Ремезовы

**Ремезовы** (Remizidae) є родина малых співавых птахів. Векшына видів будує зложыты завішены гнїзда, обычайно близко воды. В сучасности є розлишованых тринадцять видів у пятёх родах.

## Референції

Катеґорія:Ремезовы
Жайворонковы

**Жайворонковы** (Alaudidae) є родина середнї великых співавых птахів. Вшыткы виды родины жыють в Старім світї а северній і выходній Австралії, єден ся росшырив і до Северной Америкы.

## Роды
* *Mirafra*, жайворонок
* *Pinarocorys*, жайворонок
* *Heteromirafra*, жайворонок
* *Certhilauda*, жайворонок
* *Chersomanes*, жайворонок
* *Eremopterix*, жайворонок
* *Ammomanes*, жайворонок
* *Alaemon*, жайворонок
* *Ramphocoris*, жайворонок
* *Melanocorypha*, жайворонок
* *Calandrella*, skřivánek
* *Spizocorys*, skřivánek
* *Eremalauda*, skřivánek
* *Chersophilus*, жайворонок
* *Galerida*, кочубей
* *Pseudalaemon*, жайворонок
* *Lullula*, жайворонок
* *Alauda*, жайворонок
* *Eremophila*, жайворонок

## Референції

Катеґорія:Жайворонковы
Кониковы

**Кониковы** (Motacillidae) є родина малых співавых птахів, з характерістічно продовженым хвостом. В сучасности є одрізнёваных 65 видів кониковых і плисок в шестёх родах.

## Референції

Катеґорія:Кониковы
Вороблёвы

**Вороблёвы** (Passeridae) є родина рахуюча дас 40 видів малых співаків, знамых як вороблї. Їх отцюзнинов є Европа, Азія і Африка, одкы были дакотры з них заволочены і до другых частей світа. Найзнамішым прикладом є воробель (*Passer domesticus*), якый днесь жыє уж на вшыткых світовых контінентах з выїмков Антарктіды. Взглядом на то же дакотры вороблёвы ся стримують піля людьского обыстя, особливо пак уж спомянутый воробель і ёго близкых мазурик, суть то добрї знамы пташкы. Обще ся притім находять в одкрытых країнах, враховано ґаздівского ґрунту, саван і напівпустынь. 

Вороблёвы суть маленькы, завалисты, справила сивобуро зафарблены птахы з выразно міцным, шпицятым дзёбаком. Їх розмір колыше од ледва 11,4 cm великого (*Passer eminibey*) аж по 18 цм доростаючого (*Passer gongonensis*). Як є явне на базї взгляду їх дзёбака, суть прімарно насїняпожераючі, в меншій мірї але жеруть і інсекты. Гнїздять, ночують і страву глядають в ґрупах.

## Референції

Катеґорія:Вороблёвы
Вюрковы

**Вюрковы** (Fringillidae) є родина малых аж середнї великый співаків. Жывлять ся передовшыткым насїнями. Векшына видів кормить молодята часточно або цїлком інсектом. Суть то переважно стромовы птахы, обывають але і одкрыты плогы а легко ся приспособлююиь културній країнї. Дакотры гнїздять в близкій околицї чоловіка, а приспособлюють ся так ёго жывотному середовищу. 

## Попис

Вюрковы мають мінливы розміры тїла (10-23 cm), голова є дость велика, кулята з кужелёвым дзёбаком. Ногы суть курты, крыла куляты, пірок лїтаня є 10, але першы чісто невывинуты. Хвіст з 12 пірками є середнї довгый. Піря бывать велёраз пестрых фарб, обі поглавя многораз суть роздїлны і кідь у дакотрых видів навспак, поглавя вызерають подобно. Жыють переважно самы а гнїзда будують в конарях. Теріторіалне співаня є звучне. Годны барз добрї лїтати.

## Референції


Катеґорія:Вюрковы
Овсянковы

**Овсянковы** (Emberizidae) є шыроко росшырена і видово дуже розлична родина ряду співаків рахуюча коло 308 видів. 

Овсянковы суть маленькы завалисты пташкы з часто невыразным пірём і міцным, куртым, шпицятым дзёбаком. Їх розміры колышуть од 10 цм у великых видів аж по виды ростучі до 24 цм. Жыють в шырокій шкалї країн, найчастїше в лїсах, крячінах, мочарях і пасовисках. Виды жыючі на выходній півкулї мають векшынов холем часточно буре, смужковане піря, виды із западной півкулї але часто суть і видительно яснїшых фарб. Їх страва ся складать осовлибо з насїня, але можуть ся у ній обявовати і інсекты а то переважно през зиму. 

Векшынов суть моноґамны а будують собі добрї скрыты горнятковы гнїзда з травы і далшого рослинового матеріалу.

## Таксономія

* Родина Emberizidae
** Род *[[Acanthidops]]* 
** Род *[[Aimophila]]*  
** Род *[[Amaurospiza]]* 
** Род *[[Ammodramus]]*  
** Род *[[Amphispiza]]*  
** Род *[[Arremon]]* 
** Род *[[Arremonops]]*  
** Род *[[Atlapetes]]* 
** Род *[[Buarremon]]* 
** Род *[[Calamospiza]]*  
** Род *[[Calcarius]]* 
** Род *[[Camarhynchus]]* 
** Род *[[Catamenia]]* 
** Род *[[Certhidea]]* 
** Род *[[Charitospiza]]* 
** Род *[[Chondestes]]*  
** Род *[[Coryphaspiza]]* 
** Род *[[Coryphospingus]]* 
** Род *[[Diuca]]* 
** Род *[[Dolospingus]]* 
** Род *[[Donacospiza]]* 
** Род *[[Emberiza]]*  
** Род *[[Emberizoides]]* 
** Род *[[Embernagra]]* 
** Род *[[Euneornis]]* 
** Род *[[Geospiza]]* 
** Род *[[Gubernatrix]]* 
** Род *[[Haplospiza]]* 
** Род *[[Idiopsar]]* 
** Род *[[Incaspiza]]* 
** Род *[[Junco]]*  
** Род *[[Latoucheornis]]* 
** Род *[[Lophospingus]]* 
** Род *[[Loxigilla]]*  
** Род *[[Loxipasser]]* 
** Род *[[Lysurus]]* 
** Род *[[Melanodera]]* 
** Род *[[Melanospiza]]* 
** Род *[[Melophus]]* 
** Род *[[Melopyrrha]]* 
** Род *[[Melospiza]]*  
** Род *[[Melozone]]* 
** Род *[[Myospiza]]* 
** Род *[[Nesospiza]]* 
** Род *[[Oreothraupis]]* 
** Род *[[Oriturus]]* 
** Род *[[Oryzoborus]]* 
** Род *[[Paroaria]]* 
** Род *[[Passerculus]]*  
** Род *[[Passerella]]* 
** Род *[[Pezopetes]]* 
** Род *[[Phrygilus]]* 
** Род *[[Piezorhina]]* 
** Род *[[Pinaroloxias]]* 
** Род *[[Pipilo]]* 
** Род *[[Plectrophenax]]* 
** Род *[[Pooecetes]]* 
** Род *[[Poospiza]]* 
** Род *[[Porphyrospiza]]* 
** Род *[[Pselliophorus]]* 
** Род *[[Rhodospingus]]* 
** Род *[[Rowettia]]* 
** Род *[[Saltatricula]]* 
** Род *[[Sicalis]]* 
** Род *[[Spizella]]* 
** Род *[[Sporophila]]* 
** Род *[[Tiaris]]* 
** Род *[[Torreornis]]* 
** Род *[[Urothraupis]]* 
** Род *[[Volatinia]]* 
** Род *[[Xenospingus]]* 
** Род *[[Xenospiza]]* 
** Род *[[Zonotrichia]]*

## Референції



Катеґорія:Овсянковы
Шпаковы

**Шпаковы** є пташача родина, котра є способна запамятати собі і пак повжывати в своїм репертоарї чуджі голосы, передовшыткым *Leucopsar rothschildi*. Найзнамішый з той родины є шпак, якый ся дякуючі чоловікови росшырив і до велё країн вшыткых контінентів. Далшы виды шпаків жыють тыж в Африцї а Азії.

## Одказы
### Референції


### Екстерны одказы
* Шпачковы в енціклопедії Cojeco
Сверчковы

**Сверчковы**, суть самостойна родина **сверчковы** (Certhiidae), і суть то малы співакы росшырены з залїсненых середовишах северной півкулї а субсагарьской Африкы. Міджі свечковы днесь рядиме цїлком 10 видів в 2 родах (*Certhia* і *Salpornis*), каждый з них притім падать до єдной із двох підродин:
* Certhiinae - обсягує род *Certhia* із семома росшыреныма в Европі а Азії а єден североамерицькый вид - сверчка америцького.  
* Salpornithinae - обсягує остатнїй вид *Salpornis*, до якого рядиме лем єден вид росшыреный в Індії а Африцї.  

## Референції


Катеґорія:Сверчковы
Сорокопудовы

**Сорокопудовы** (Laniidae) є родина рахуюча коло 30 видів малых співаків дїленых до трёх родів. Найчісленїшым є род *[[Lanius]]*, котрого одборна назва походить з латиньской назвы про *мясарья*, што одказує на їх тіпічне справованя ся - здїваня уловеной стравы в подобі інсекту, малых пташків ці ссавцїв на терня кряків, де їх собі складують на пізнїшы часы і потім ся к ним вертають. Очівісно то але роблять лем куртодобо і не повнить подобну функцію, як наприклад підземны склады, якы знаме у мыш.

Сорокопудовы суть малы пташкы із сиво, буро, чорно ці біло фарбеным пірём, дакотры виды але можуть досяговати розміру аж 50 цм. Їх дзёбакы суть на кінцї мірно огнуты подобно як у хищів.

Обывають одкрыты країны з кряками на великій теріторії Европы, Азії, Африкы а в подобі двох представителїв і Северной Америкы.

## Референції


Катеґорія:Сорокопудовы
Голубовы

**Голубовы** (*Columbidae*) є россягла ґрупа птахів рахуюча аж 310 видів, жыючіх по цїлім світї, аж на Антарктіду а дакілько островів.

Векшына голубів жыє на теріторії Азії а Австралії, де жыють в много краснї фаребных варіаціях.

## Опис

Дакотры голубы доростають великости воробля, другы скоро пуляка. Векшына голубів мать густе піря і робустну поставу і релатівно малу голову. Векшынов ся саміця і самець од ся не одрізняють. Лем даколи є самець інакше фаребный.

## Фотоґалерія

Файл:Columba guinea.jpg
Файл:Columba elphinstonii.jpg
Файл:White-headed pigeon.JPG
Файл:WhiteCrownedPigeon.jpg
Файл:Patagioenas fasciata1.jpg
Файл:Geophaps plumifera1.jpg
Файл:Streptopelia senegalensis.jpg
Файл:Holoubatka-sidliste.jpg


## Референції
Зозулёвы

**Зозулёвы** або кукушковы суть найвекшов родинов ряду зозулёподобных. Росшырены суть особлуво на выходній півкулї, добрї лїтають, северны виды міґрують і на далекы місця. Їх найзнамішым споюючім ознаком є гнїздовый паразітізм, т.є. кладжіня яєць до гнїзд другых птахів. Єствують але і выїмкы, якы собі ставляють властне гнїздо.

Тыж як і у другых зозулёподобных їх головным їдлом суть інсекты і їх ларвы, годны зожерти і хлупаты гусеніцї, якы другы птахы обходять.

## Референфії

Катеґорія:Зозулёвы
Сиворакшы

**Сиворакшы** (*Coraciidae*) є родина птахів, котрый виды суть росшырены головно в Африцї, Азії і Европі. Родина загорнює два роды і дванадцять видів птахів, з котрых в Европі жыє лем сивоворонка. Суть то середнї великы птахы з міцным дзёбаком, куртым силным хвостом і куртыма ногами, прекрасно зафарблены. Гнїздять в дутинах стромів, дуплах і стїнах опущеных будов. Суть то барз добры лїтаючі птахы, дакотры на зиму міґрують.

## Референції
Морозюковы

**Морозюковы** (Alcedinidae) є родина птахів, котрый виды суть росшырены головно в Африцї а Азії. В середнїй Европі жыє лем морозюк. Мають міцне тїло, куртый хвіст і силный тупый дзёбак. Жывлять ся найчастїше рыбами ці інсектом.

## Референції

Катеґорія:Морозюковы
Повышіня

**Повышіня** або тыж **підвышіня** або **аванс**  є вывой в роботї або позіції в орґанізачній єрархічній сістемі. Підвышіня може быти за добрый выкон і.е. позітівне оцїнїня.

## Референції

Катеґорія:Теорія орґанізації
Катеґорія:Мотівація
Безпека роботы

**Безпека роботы** або тыж **безпечность роботы** є міджінаукова область. Тыж на ню мож смотрити як на сукупность правил становеных орґанізаціов і працодавцём, котры мають передыйти огрожіню або пошкоджіню здоровя в роботї.

## Референції

Катеґорія:Безпека роботы
Катеґорія:Здоровя і медіціна
Поповзенёвы

**Поповзенёвы** (Sittidae) суть малы співакы (11-18 цм), з великов головов, міцным дзёбаком, куртыма силныма ногами з острыма пазурами і куртым хвостом. Бывають релатівно пестры, обі поглавя суть тых самых фарб, або дуже подобны. Суть то скоро чісто стромовы птахы, лїзучі по кменї, дакілько видів ся але приспособило жывоту на скалах. Суть то інсектопожераючі, але можуть ся жывити і насїнём. Родина обсягує єдиный род з 24 видами.
Жыють в Северній Америцї, Евразії і Австралії. В Европі жыють три виды.

## Референції

Катеґорія:Поповзенёвы
Івовговы

**Івовговы** (Oriolidae) суть середнї великы птахы з ряду співаків. Цїлком 33 видів жыє в областях Старого світа од Африкы кріз Европу а Азію аж до Австралії.

## Референції


Катеґорія:Івовговы
Безробітность

**Безробітность** авать **безробітя**  є тувды коли чоловік, який годен і хоче робити не годен найти оплачувану роботу. На основі методики Международної організації роботы за **безробітного** тримлеся тот што:
* є старшый як питнадціть років,
* активно глядать роботу,
* має дяку найти роботу до 14 днів.

## Референції


Катеґорія:Економічны проблемы
Катеґорія:Макроекономія
Катеґорія:Праца
Бюрокрація

Як **бюрокрація** є означованый сістематічный адміністратівный процес, про котрый є характерістічный єрархічный порядок, шпеціалізація функцій, обєктівны предпоклады про выконованя справованя і процесу подля певных правил. Може так быти означена обща катеґорія людей, якы тот процес выконують. Термін бюрокрація ся хоснує і в зафарбенім значіню, коли означує таку сістему адміністрації, котрый ся вызначує намагов за здобытём функції і моци, хыбуючов ініціатівов і флексібілітов, без інтересу о потребы людей або публічне суджіня, тенденціов переміщовати рїшіня на высшы орґаны, згромаждїня средств за цїлём захованя і звышованя моци іпод. (např.).

## Референції


Катеґорія:Соціолоґічны терміны
Катеґорія:Соціалны інштітуції
Катеґорія:Публічне справованя
Катеґорія:Формы штату и влады
Час роботы

**Час роботы** або тыж **час працы** є період часу, котрый індівідуалный чоловік травить в заплаченій роботї. Незаплачена робота як наприклад робота на властній хыжі не є признавана як час роботы. Велё країн реґулує час роботы законом..

## Референції

Катеґорія:Час роботы
Авдотковы

**Авдотковы** () є родина птахів з ряду ржанкоподобных.

## Референції

Катеґорія:Авдотковы
Ржанковы

**Ржанковы** (Charadriidae) є родина птахів з ряду ржанкоподобных (*Charadriiformes*). К нёму ся односять куртоногы ваттоморьскы птахы малой і середнёй великости, жыючі на плыткых водах. Про представителїв родины ржанковых є характерістічный куртый, тлустый дзёбак, якым они клюють страву із земли.

## Референції

*
Бекасовы

**Бекасовы** (Scolopacidae) — родина птахів з ряду ржанкоподобных (*Charadriiformes*).

## Опис
Представителї бекасовых жыють на побережах і во вогкых біотопах. Лем немало видів є приспособленый к сухым місцям. Характерістічным ознаком бекасовых суть довгы ногы і довгый дзёбак.

## Референції

## Одказы
* Родина бекасовых на сайтї Apus.Ru

*
Щурковы

**Щурковы** (Meropidae)&nbsp;— родина птахів ряду сиворакшеподобных (Coraciiformes). Обсягує 3 роды і 26 видів, росшырены в Южній Европі, Азії і в Африцї. Мають меншы розміры і вагу.

## Референції

*
Серпикоподобны

**Серпикоподобны** (*Apodiformes*) є ряд птахів із серповыма крылами. Тоты птахы належать міджі найшвыдкішы і найшыковнїшы лїтаючі птахы. Дакотры з них годны летїти аж 160&nbsp;км/г. Приміром, серпик.

## Жерела
* HUDEC, Karel; ŠŤASTNÝ, Karel, a kol. Ptáci – Aves. 2., přepracované a doplněné vyd. Díl II/2. Praha : Academia, 2005. (Fauna ČR; sv. 29/2). ISBN 80-200-1114-5. S. 1043–1046. 

## Референції

Катеґорія:Серпикоподобны
Гагары

**Гагары** (Gaviiformes) є ряд водяных птахів приспособленых потапляню. Разом є то і назва єдиного роду *Gavia*, якый обсягує вшыткых пять видів ряду. Суть росшырены лем на северній півкулї і жывлять ся рыбами.

## Референції


Катеґорія:Гагары
Сиворакшоподобны

**Сиворакшоподобны** (Coraciiformes) є ряд птахів, котрого представителї ся од другый птахів одрізняють зроснутыма середушнїма пальцями на нозї (тзв. сіндактілна нога). Вызначують ся дуговов фаребностёв. Гнїздять переважно в дутинах або норах.
## Референції

Катеґорія:Сиворакшоподобны
Дудок

**Дудок,** **удод**, або **попікач** (*Upupa epops*) є птах з ряду сиворакшоподобных а єдиный жыючій представитель родины удодовых (другый представитель *Upupa antaios*, якый давнїше жыв на острові Свята Гелена, быв выгубеный бігом 16. стороча). Од мая року 2008 є народным птахом штату Ізраіль.

## Росшырїня
Дудок жыє на россяглій теріторії Европы, Азії а северной і субсагарьской Африкы. Є переважно перелїтный, европскы птахы мають свої зимовища в субсагарьскій Африцї, азійскы пак на югу азійского контіненту. 

## Референції

Катеґорія:Удодовы
Катеґорія:Птаство Підкарпатьской Руси
Веслоногы

**Веслоногы** (*Pelecaniformes*) є ряд водяных птахів, якы мають, як уж їх назва наповідать, характерістічно приспособлену ногу на веслованя. Вшыткы палцї суть обернуты допереду і споєны плавачов бланов. Вшыткы представителї ся жывлять рыбами. Способом лову ся одрізнять дзёбак і подїл пнеуматізації тїла (множество дутых костей і великость воздуховых ваків). Векшынов гнїздять в колоніях на скалистых або плохых побережах, островах на стромах а в тростинках.

## Референції


Катеґорія:Веслоногы
Пелікан (род)

**Пелікан** (*Pelecanus*) є єдиным родом великых водяных птахів з&nbsp;родины **пелікановых**, выразных своїм великым ваком на спіднїй челюсти довгого дзёбака.

## Росшырїня
Пеліканы жыють на вшыткых контінентах окрем Антарктіды, головно в&nbsp;тропічных і субтропічных областях, годен го але найти і в мірнім пасмі.

## Референції


Катеґорія:Пелікановы
Баклановы

**Баклановы** (*Phalacrocoracidae*) є родина веслоногых птахів. Роды з той родины мають русиньску назву **баклан**.

## Характерістіка
Мають щігле тїло, малу голову і тонку шыю. На кінцї дзёбака є певный гак і на горлї розтягнутый мішок. Їдять рыбы за якыма ся потапляють. Жыють в солодкых водах і морьскы побережах. Гобны вынятково лїтати. Виды северной півкулї мають чорняве піря і подобають ся на вороновых птахів. На южній півкулї мають дакотры виды білый бріх.

## Референції
Кадіївка

**Кадіївка** (укр. Кадіївка) (рус. Кадеевка, Стаханов) — місто у Україні,  Луганьска область. Находить ся на далині 63 км по трасi уд Луганьска. Жиє там 79 010 жытелїв. Перше ся споминать у 1932 році.

## Референції


Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Луганьска область
Бердичів

**Берди́чів** — місто в Україні, Жытомирьска область. Находить ся на одстанї 40,7 км по штрасї і 50 км по желїзному путёви од Жытомира. Жыє тамкы 73 046 жытелїв. Перше ся споминать у 1430 роцї.

## Референції


Бердичів
Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Жытомирьска область
Шостка

**Шостка** є місто в Україні, Сумска область.

Находить ся на берегах ріки Шостка, 182 км по штрасi и 180 км по желüзному путёви уд Сум.

Жиє тамкы 70 000 жытелїв.

Перше ся споминать у 1924 році.

## Референції


Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Сумска область
Ізмаїл

**Ізмаїл** (; ; ; ) є місто в Україні,  Одеска область. Находить ся на берегах ріки Дунай, 260 км по штрасi и 286 км по желüзному путёви уд Одесы. Жиє тамкы 69 182 жытелїв (2025). Перше ся споминать у 1812 році.

## Референції


Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Одеска область
Бахмут

**Ба́хмут** (, ), до року 2016 **Артемівск** (, ) — варош у Бахмутьскӯм районови, Донецькой области, Украйины. Варош є на берегах рікы Бахмутка, 93 км по автотрасі и 89 км по желізници уд Донецька. 

## Історія
Варош первый раз ся споминать у 1571 році. У 2023 році варош окуповали ВС РФ. Варош быв знищеный на 80-90% у ході Русо-украйиньской во̄йны.

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Донецька область
Ібісовы

**Ібісовы** (*Threskiornithidae*) є родина птахів з ряду бродунів (*Ciconiiformes*).

## Референції

*
Бузьковы

**Бузьковы** (лат. *Ciconiidae*) є родина птахів з ряду веслоногых.

## Екстерны одказы
* http://www.helsinki.fi/~mhaaramo/metazoa/deuterostoma/chordata/archosauria/aves/ciconiiformes/ciconida.html
* http://sites.google.com/site/vtakysk/osnv
* https://web.archive.org/web/20110706123453/http://publications.australianmuseum.net.au/pdf/1440_complete.pdf

## Референції

Катеґорія:Бузьковы
Куроподобны

**Куроподобны** (Galliformes) є ряд різно великых птахів, переважно тяжколїтаючіх, стримуючіх ся велё часу на земли, де собі глядають страву і векшынов і гнїздять.

## Референції


Катеґорія:Куроподобны
Журавлёподобны

**Журавлёподобны** (*Gruiformes* = *Ralliformes*) є  (ряд) вшелиякых птахів. Дякуючі той вшелиячінї єствує дакілько різных класіфікацій сістемів. Представителї того ряду справила лїтають барз плано.

## Референції

Катеґорія:Журавлёподобны
Голубоподобны

**Голубоподобны** (Columbiformes) суть середнї великы птахы, якы споює будова дзёбака, котрый є твердый лем на шпицю а котрого база є крыта одзёбём. Жывлять ся насїнями а сухыма і дужынатыма плодами рослин. Пють ссанём. Годны мати лем дві молодята бо кормлять їх з ваків на горлї. Люблять гнїздити близко людьского обыстя.

## Референції

Катеґорія:Голубоподобны
Козодоёподобны

**Козодоёподобны** (*Caprimulgiformes*) є ряд птахів, якы жыють скрыто в шпильковых лїсах. Мімо Антарктіды суть представителї ряду росшырены по цїлій земекули. В Европі жыють два виды: дримлюх (*Caprimulgus europaeus*) а *Caprimulgus ruficollis*.

Козодоёподобны гнїздять на земли і несуть дві яйця. Тоты птахы ся жывлять інсектами, котры хапають до выразно шырокого дзёбака. Ловлять через ніч, коли є їх годен і чути.

## Референції
Козодоёвы

**Козодоёвы** (*Caprimulgidae*) є родина птахів, ведучіх переважно ночный або сумеречный способ жывота.

## Референції

Катеґорія:Козодоёвы
Зозулёподобны

**Зозулёподобны** (*Cuculiformes*) є ряд векшынов стромовых птахів з довгыма крылами і хвостом. На ногах мають обернутый палець (зіґодактілна нога). Обі поглавя ся од ся не одрізняють.

Зозулёподобны суть росшырены на вшыткых контінентах окрем Антарктіды.

У зозулёвых (*Cuculidae*) є вывинутый гнїздовый паразітізм. Зато же то є найвекша родина, значіть то асі половину вшыткых видів зозулёподобных.  

## Референції

Катеґорія:Зозулёподобны
Серпиковы

**Серпиковы** (Apodidae)&nbsp; є родина птахів. Серпиковы зовнїшнї дуже подобны на ластівкы, але фактічно ничім не споєны з тов родинов. Серпиковы ся находять в окремім рядї серпикоподобных (Apodiformes). 

## Референції

*
Серпик

**Серпик** або тыж **стриж** (*Apus apus*) є малый перелїтный птах з ряду серпикоподобных (Apodiformes), якы належать міджі найлїпше лїтаючіх птахів.

## Опис

Росте до 16–17 цм і в роспятю крыл мірять 42–48 цм, є щіглый, цїлый чорнобарнасто зафарбленый із світлов шыёв, довгыма серпиковыма крылами, вилковым хвостом, выразно куртым дзёбаком і мало вывинутыма ногами. Обі поглавя ся фарбами не одрізняють. 

На югу і западї Европы жыє дуже подобный *A. pallidus* і *Tachymarptis melba*.

### Голос

Знаме проникаве „сріі“.

## Росшырїня

Гнїздить скоро в цїлій Европі, в северній Африцї а на россяглій теріторії Азії. Є міґруючій із зимовищами на южній половинї Африкы. Там одлїтать в септембрі і до середнёй Европы ся назад зачінать вертати в марцї. Жыє переважно в містах і на валалї, рїдко і в лїсах або в скалистых областях.

## Етолоґія

Серпик з выїмков часу гнїздїня ся скоро безперерывно стримує у воздусї, де докінце і спє, пє і топтать ся, черять притім швыдке лїтаня з плахтїнём, бігом якого наберать вышку аж єден аж два кілометры, жебы потім як спє міг помаленькы слизкати ся воздухом долов. Бігом падавого лїтаня падать до мікроспаня, де одкапчать єдну половину мозґу, причім друга керує лїтаня. Серпиковы ночують в ґрупах. Середня швыдкость лїтаня є 35 км/г, але годен летїти і через 200 км/г. Мінімалне рушаня ся по певній поверьхнї доказують і ёго невывинуты ногы, дякуючі котрым здобыв біномічне імя (*Apus apus* – з ґрецького *apous* = *без ніг*).

Жывить ся лїтаючіма інсектами. 

Спочатку гнїздив на скалах і в дуплах в стромах, в сучасности але на тот цїль хоснує переважно дїры і щербины в людьскых будовлях. Гнїздить в меджах од мая до септембра раз за рік, в єдній покладцї пак суть 2-3 чісто білы яйця, на котрый 18-20 денній інкубації ся дїлять черяво обоми родічі. В припадї неприязной погоды годны молодята знижыти теплоту тїла і спомалити так свій рост, дякуючі чому годны пережыти аж двотыжднёвый недостаток стравы.

## Одказы

### Референції


### Екстерны одказы
* Серпиковы

Катеґорія:Серпиковы
Катеґорія:Птаство Підкарпатьской Руси
Блатничка

**Блатничка**,  *Blatnička* — село в окресѣ Годонин (код CZ0645) в Югоморавском краю (код CZ064) в Чехии. Старостка — Ярмила Грушкова.

## Обывательство
Село мало ку 1. януару 2010 452 жытели.
Подля штатистик з 1.1.2017 в селѣ суть 424 обывателе, з того 220 мужи, 202 жены. Середный вѣк мають: мужи — 41,5, жены — 45 рокы.

## История
### Назва села
Край в околици днешной Блатничкы зачав ся заселяти року 1240 колонистами з Австрии. Перва упоминка о селѣ походить з року 1362  з книгы, званой Liber negotiorum в дотычности о збераню мыта — ту село записане яко Platnicz Superior (Blatnice Horní).  Село первый раз по латинскы записане в року 1665, яко Panio Blattnicio, в року 1671 по нѣмецкы, яко Klein Blatnitz. Од року 1788 аж до року 1883 село означоване было, яко Malá Blatnice, од року 1883 крайскы уряды предписали официалну назву селу — Блатничка (*чеш.* Blatnička).

### Войновы нещастя
Року 1605 село было выпалене и цѣлком окрадене. В часѣ Тридцятьрочной войны (1618–1648) войска даколькых армад за рядом окрадали и пустошили село, аж по концю войны живот ся вернув до бѣжных колей. 
### Новшы часы
* 1930 — выбудованый водовод;
* 1939 — заведена електрика;
* 1953 — зачало ся телевизне высыланя.

## Дружобны мѣста в заграничу
Братске мѣсто  — Фалкенштайн, Австрия, *нѣм.* Falkenstein (Niederösterreich). 

## Референции

Катеґорія:Населены пункты Чехии
Катеґорія:Югоморавскый край
Кечеге

**Кечеге** (*Acipenser ruthenus*) є солодководна рыба.

## Опис
Фарбы суть сивасты, барнасты або зеленкавы. Головы переходить до довгого шпицятого рыла, на котрого спіднїй части ся находить рот і штири баюскы. Хырбетова плутва є посаджена аж за уровень бріховой плутвы. На хырбетї мать в шорї 11-17, на боцї 60 - 70 а на брісї 10 -18 кістяных щітків. Хвостова плутва є несіметрічна. Найвысшый зазначеный вік быв 27 років. Може быти довга аж 125 цм і выжыти 19 кґ.

## Росшырїня
Жыє у великый, релатівно швыдко текучіх токах басейну Чорного, Каспіцького і Балтіцького моря.

## Страва
Жывить ся дрібным безхырбетныма, рїдко і дрібным рыбками. Страву векшынов зберать з русла, але нагодно і з водного стовпця і з водного зеркала.

## Екстерны одказы

* Jeseter malý v atlasu ryb na CHYTEJ.cz
*Jeseter malý na MRK.cz
*Jeseter malý - atlas ryb on-line

## Референції
Ялта

**Ялта** (; ; ) є місто на Крымскім півострові. Ся находить на берегах Чорного моря, 79,8 км по автомобіловій дорозї од Сімферополя. Жыє тамкы 78 032 жытелїв. Перше ся споминать у 12. сторочі. Подля україньской стороны (де-юре), є то місто в Українї, Автономной републікы Крым. Подля російской стороны, фактичный днешный стан — де-факто, є то місто в Росії, републікы Крым.

Катеґорія:Міста Україны
Чистякове

**Чистякове** є місто в Україні,  Донецька область. Находить ся на берегах рік Орлова і Севастьянівка, 64 км по штрасi и 121 км по желüзному путёви уд Донецька. Жиє тамкы 81 955   жытелїв. Перше ся споминать у 1778 році.

## Референції


Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Донецька область
Самар

**Самар** (; в 1794—2024 — Новомосковск ) — є місто в Українї, Днїпропетровска область. Находить ся на берегах рікы Самара, 29 км по штрасї і 35 км по желїзному путёви од Днїпра. Жыє тамкы 66 000  жытелїв. Перше ся споминать у 1672 роцї.

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Днїпропетровска область
Довжа́нськ

**Довжа́нськ** (до 2016 р. «Свердло́вськ») є місто в Україні,  Луганьска область. Жиє тамкы 65 868  жытелїв. Перше ся споминать у 1938 році.

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Луганьска область
Бановци (Ниемци)

**Бановци** (хорв.: Banovci; серб.: Шидски Бановци) — сербске село на восточной граници Хорватии з Сербиев.

## Полога
Село лежить о 15 км на юг од Дуная. До рока 1991 ся называло Шидскы Бановци, понеже положене о 14 км од найблизшого города Шид, котрый днесь е за границьов в Сербии. Через село иде автострада D46 и желѣзниця Загреб — Београд. До Загреба е 249 км, до Београда — 116 км. 

## История
До Другой свѣтовой войны село было нѣмецке. Подля списованя-1910 Бановцѣ мали 990 обыватели, з котрых 668 были Нѣмцѣ (67,5%), котрых етичнов нормов была тверда и якостна робота.  По них зостала днешна церковь, школа и другы будовы. В роках 1944-1945 нѣмецке обывательство цѣлой Югославии было збавлене гражданства, маетку и выгнане. Нѣмцям Бановець пощастило, же они были наперед варованы одходячым нѣмецкым войском и 17. октобра 1944 40 аж 50 родин были организовано евакуованы.

## Обывательство
Днешне село мае обывательство сербской народности и православной вѣры. Церковь Святой Петки (Параскевы) выставлена в роках 1773–1777 в неоклацистичном штилу, належить под юрисдикцию Срѣмской епархии з центром в Срѣмскых Карловцях, Войводина, Сербия.

В селѣ подля закона о народностных меншинах официално ся хоснуе кирилиця и сербскый язык. В школѣ ся выучуе по сербскы и по хорватскы.

## Референции



Катеґорія:Населены пункты Хорватии
Трпіня

**Трпіня** (; ) є серьбске село на Хорватії.

Катеґорія:Населены пункты Хорватии
Феодосія

**Феодо́сія** є місто на Крымскім півострові. Находить ся на берегах Чорного моря, в оддалїню  автодрагов и  желїзницёв од Сімферополя. Жыють там . Перше ся споминать в року 355 до н. е.. Подля україньской стороны (де юре), є то місто в Українї, Автономной републікы Крым. Подля російской стороны, фактичный днешный стан — де факто, є то місто в Росії, републікы Крым.

## Референції

Катеґорія:Міста Україны
Ніжин

**Ні́жин** — варош у Украйині, Чернігӯвська область. Находить ся на берегах рікы Остер.  Адміністративный центр Ніжиньского района.

## Історія
Варош первый раз ся споминать у 1078 році.

## Обывательство
У варошови на 2001 рӯк живе 71,058 людий, из них:.

Украйинці — 90,23%

Русы — 7,13%

Білорусы — 0,39%

Цигани — 0,19%

Жиды — 0,18%

Армяне — 0,12%

Инні — 1,76%

## Удкликованя
Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Чернїгівска область
Шептіцькый

**Шептіцькый** (; до року 2024 **Червоноград** ()) — є місто в Українї, Львівска область, адміністратівный центер Шептіцького раёну. Находить ся на берегах рїкы Западный Буг, 73 км по трасї і 88 км по желїзнім путёви од Львова. Жыє там 60 000 жытелїв (2025). Перше ся споминать у роцї 1692.

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Населены пункты Львовской области
Первомайськ

**Первомайськ** є місто в Україні,  Миколаївска область. Находить ся на берегах ріки Южный Буг, 169 км по штрасi и 315 км по желüзному путёви уд Миколаєва. Жиє тамкы 56 000  жытелїв. Перше ся споминать у 1676 році.

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Миколаївска область
Сміла

**Сміла** — місто в Україні, Черкаска область. Находить ся на берегах рікы Тясмин, 30 км по трасi и 24 км по желізници уд Черкас. Жиє там 64 295 жытелїв. Перше ся споминать у 1542 році.

## Референції


Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Черкаска область
Покровск

**Покровск**, *Покровськ* — є місто в Україні,  Донецька область. Находить ся на берегах ріки Грышинка, 62 км по штрасi и 66 км по желüзному путёви уд Донецька. Жиє тамкы 1 200 жытелїв. Перше ся споминать у 1875 році.

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Донецька область
Калуш

**Калуш** є місто в Україні, Івано-Франківска область. Находить ся на берегах рікы Лімныця, 35 км по штрасi и 42 км по желізници уд Івано-Франківска. Жиє там 67 434 жытелїв. Перше ся споминать у 1437 році.

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Івано-Франківска область
Коростень

**Коростень** є місто в Українї,  Жытомирьска область. Жыє тамкы 56 000 жытелїв. Перше ся споминать у 709 роцї.

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Жытомирьска область
Хордовы

**Хордовы** (Chordata) є тіп другоротых быдел, якый включать хырбетных і пару близкых ґруп безхырбетных. Суть двосторонно сіметрічны, в&nbsp;дакотрім часї свого жывота мають осовый скелет, нервову трубіцю, жабровы щербы, ендосты і свалнатый хвіст аж на аналну дїру. Притім платить, же нервова трубіця є на сторонї хырбета, хырбетова оса проходить централно а сердве є уміщене на бріховій части. Міджі хордовых належыть і чоловік.

Хордовы ся вывинули правдоподобно по початку камбрія (дас перед 530 міліонами років). Затля познаме коло 45&nbsp;000 видів. 

## Одказы

### Референції


Катеґорія:Жывотины
Членкаре

**Членкаре** (*Arthropoda*) представлюють найвекшый тіп царства живины із значным господарьскым значінём. Окрем инсектох ку ним тыж належать ракоподобны, павукы а далшы довірно знамы ґрупы безхырбетных.

## Еволуція

У вывоёвій ветві першоротых достали на найвекшый ступень досконалости, якый годен порівнати із статусом хырбетных міджі другоротыма. Характерістічным ознаком вшыткых першоротых є неєднакоцїнне (гетерономне) членїня. Бігом філоґенезії у них доходило к сплываню сусїднїх тїловых чланків до векшых частей, котре было спроваджане одповідныма змінами внутрїшнїх орґанів (напр. сплыванём нервовых ґанґлій). 

## Референції



Катеґорія:Живина
Хробач

**Хробач** (Insecta) — клас шістьногых з тіпу членистоногых, якы мають роздїлене тїло до трёх чланків (голова, грудь і гузіця). Про вшыткы виды є характерістічне, же мають три пары ніг, векшынов зложены очі, тыкадла а суть єдиныма членистоногыма, котры годны актівно лїтати. Іде о розмаїту ґрупу жывотин на світї, яка загорнює веце як міліон описаных видів. Хробач представлять веце як половину вшыткых знаёмых жыючіх орґанізмів. Чісло єствуючіх видів ся одгадує на 6–10 міліонів а є можливе же представляють веце як 90% вшыткых жывых форм на Земли. Хробач можеме нати скоро в каждім середовищу нашой планеты, хоць наприклад лем в малім чіслї обывать океаны, де переважують ракообразны. Новы виды ся обявують переважно в тропічных областях, в котрых хробач достала на найвекшу видову розмаїтость, але новы виды ся обявують і в Европі.

Великость днешнїх видів дорослой хробачі колыше од 0,139 мм у халцідок виду *[[Dicopomorpha echmepterygis]]* аж до 567 мм у виду *[[Phobaeticus chani]]*. Найтяжшый здокументованый сучасный вид хробачі є кобылка з виду *[[Deinacrida]]* з вагов 70 ґ. В минулости жыла і овелё векша хробач, найвеце знама є важка *[[Meganeura monyi]]* з карбону, яка мала роспятя крыл аж 750 мм. Еволучне одношіня хробачі к другым ґрупам є заты неясный, хоць ся появили доказы же хробач і ракоподобны мають тотых самых предків. 
     
## Одказы

### Референції



Катеґорія:Членкаре
Кедайняй

**Кедайняй** є місто в Літві, Каунаський повіт. Жиє тамкы 30 668 жытелїв. Перше ся споминать у 1372 році.

Катеґорія:Міста
Катеґорія:Літва
Рубіжне

**Рубіжне** є місто в Україні,  Луганьска область(окуповато Росіёв). Находить ся на берегах ріки . Жиє там 61 104 жытелїв. Перше ся споминать у 1895 році.

## Референції


Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Луганьска область
Оттів словник научный

**Оттів словник научный**, тыж **Оттова енціклопедія**, є найвекша друкована чеська енціклопедія (конверзачный лексікон) ушыткых доб з років 1888-1909. Недавно го в чіслї гесел по чеськы написаных енціклопедії перебігнула чеська Вікіпедія.

Іщі ай днеська є Оттів словник научный добрым жрідлом інформацій, особливо о історічных фактах. Дерек Соєр в своїй книзї повідать: "Оттів словник научный оставать герешнов приручков, непереконанов ничім, што в Чехах од той добы было опубліковане. В своїм часї то была єдна з найлїпшых енціклопедій на світї, може друга за чіслом гесел а ілустраціями за Encyclopædia Britannica." (сторона 96)

Словник є барже детайлный, гесла довшы як сто сторон не суть выїмков а гесла з дакілько десять сторонами суть тыж часты.

## Одказы
### Референції



### Екстерны жрідла
* Оттів словник научный (1-27) безплатнї в різных форматах на archive.org
* Словник во Викижерелах

* COTOJE.CZ – placená on-line verze. Zdarma zobrazí prvních cca 200 znaků.

Катеґорія:Енциклопедии
Катеґорія:Словникы
Брюс Лі

**Брюс Лі** або тыж **Лі Юн Фан** (27. новембер 1940, Сан Френсіско - 20. юл 1973, Гонґ Конґ) быв герець, майстер а популізатор боёвых умень. Засвятив ся тренінґу боёвых умень, што го пізнїше привело на філмове полотно. Своёв акторьсков роботов овплывнив накручаня філму а популаріту тогдышнїх акчных філмів. Курто по своїй смерти ся став леґендов а до днеська є знамый як вплывна фіґура боёвых умень 20. стороча.

## Биография
### Молодость
Народив ся як черверте з пятёх дїтей до родины Лі Гоі Хуен а Грейс Го в Сен Френсіску. Курто по народжіню ся цїла родина вернула до Гонґконґі. Мав дві старшы сестры Феобе тай Аґнес, старшого брата Петра і молодшого Роберта. Єдна із спомин, котры собі сокотив од дїтинства была японьска окупація в часї другой світовой войны. Зато же быв Гонґконґ брітаньсков колоніов од половины 19. стороча, з вплывом чуджой держав ся стрїчав од своёй молодости. Як му было 13 років започав треновати Вінґ Чун. Не присвятив ся лем бою. В роцї 1958 выграв гонґконґскый танечный конкурз в ча-ча. Тай дякуючі свому вродженому таленту ся указав в дакілько філмах. Ёго отець ся правом бояв о будучность свого сына, якый преферовав танець, бой і філм перед школов. Кідь ся Брюсь дістав до биткы, котру рїшыла поліція, родічі вырїшыли, же пришов час, абы схосновав своє америцьке обчанство і вернув ся до земли свого народжіня.

### Учітель боёвых умень
Даякый час бывав у приятеля свого вітця в Сен Френсіску, де зараблав як інштруктор танця. Не вытримав там довго а скоро ся одстяговав до Сіетлу, де мала Рубі Чов свою рештаврацію, як дякуючі ёго вітцёви забеспечіла бываня і роботу. Приголосив ся тай старостливо доходив до Едісон Текнікал Ковлідж. Ёго резултаты в школї были дость добры, жебы го прияли на Юніверзіті ов Вошінґтон, де пізнїйше здобыв тітул бакаларя боёвых умень.
Фрустрованый платнёв, што го жывила, засновав в роцї 1963 Йун Фан Ґунґ Фу Інстітъют, де учів за невелику платню кунґ-фу. В тім часї не были школы боёвых умень тїко росшырене, та же штуденты не браковали. Докінце міджі нима стритив Лінду Емері, с яков ся оженив в роцї 1964. Свою школу боёвых умень охабив на старости свому камаратови Такіму Кімурови а із женов ся перемістив до Овкленду к Джеймсови Лі, де вєдно одкрыли другу філіалку Йун Фан Ґунґ Фу Інстітъют. Брюс Лі учів хоцького, што ся не любило кітайскій мінорітї. Тото досягло верьх в дуелї, котрый мав закінчіти навчаня некітайскых штудентів, як бы Брюс прохрав. По нецїлій мінутї бой скінчів успіхом Брюса. Він сам але не быв з резултатом спокійный бы ся сподївав же скінчіть скорше. Тота битка го привела к снажіню лїпше проведжіня боёвых умень, як бо сторінцї фізічній, так і по сторінцї філозофічній і менталній. В тім часї выникла думка Джіт Куне До.

### Предчасна смерть
Не дожыв ся премєры свого найзнамішого філму. 20. юла 1973 впав до комы і курто потім вмер. Болїла го голова і на тот боль, жебы го стишыв взав порошок (Equagesic). Болїня головы але было резултатом кровлї в мозґу, яка запрічініла набрнїня мозґу, што запрічінило смерть.

## Філмоґрафія

## Екстерны одказы

* Bruce Lee Foundation.
* Bruce Lee na IMDB.com.

Катеґорія:Филмовы артисты
Хуст

**Хуст**, тыж застар. **Густ** (, , )&nbsp;— є місто в Закарпатьскій области в Українї. Стоїть коло місця збігу Рікы і Тисы, коло 10&nbsp;км северно од граніцї з Румуніёв. Город мать днесь приближно 32&nbsp;тісяч обывателїв.

Перше писемне спомянутя о населїню є з рока&nbsp;1329, коли Хуст дістав прівілеґія міста. До рока&nbsp;1919 належав тот варош до Австрії-Угорьска, Тріаноньскый договор придїлив місто нововыниклому Чеськословеньску.

По першій віденьскій арбітражі в роцї 1938 ся стало головным містом Підкарпатьской Руси, в марці 1939 было і з остатком Підкарпатьской Руси припоєне до Мадярска, по скінчіню 2.&nbsp;світовой войны пак до Совєтьского союза. 

## Познаты родаци
* Яромір Горжец (1921–2009), чеськый поет і публіціста
* Антонін Москалик (1930–2006), чеськый режісер
* Иван Орлай (1770–1829), медик, историк, педагог

## Архітектура і памяткы
* Хустьскый замок (12, 14, 16 ст.)


Файл:Руїни Хустського замку (3).jpg|Руїны замку
Файл:Хуст Єлизаветинський костел 6.JPG|Реформатьска церква
Файл:Roman Catholic church in Khust.jpg|Католицькый костел
Файл:Blahovishchenska Church in Khust.jpg|Церква УПЦ
Файл:Khust 2016 - panoramio (5).jpg|Катедрална церква УПЦ
Файл:Khust Synagogue - interior.jpg|Інтерьєр сінаґоґы
Файл:Памятник советским воинам и здание Рады, Хуст, Закарпатье, 2010 - panoramio.jpg|Братьскый гроб 
Файл:Хуст Чеський квартал 2.JPG|Чеськый квартал
Khust_memorial.JPG|Хустскый меморіал (Холон, Ізраіль)


## Література
*  Хуст //  Енциклопедія історії України  у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наук. думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 441. — ISBN 978-966-00-1359-9.
* Хуст&nbsp;— Інформаційно-пізнавальний портал | Закарпатська область у складі УРСР  (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том&nbsp;— Історія міст і сіл Української РСР. Закарпатська область.&nbsp;— К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР.)
* Segal, Raz. «The Jews of Huszt between the World Wars and in the Holocaust.» Yalkut Moreshet: Holocaust Documentation and Research 4 (2006): 80-119.
## Екстерны одказы

*Містьскый портал (неофіціалный)

## Референції

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Закарпатьска область