open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Концово

**Концо́во** (мад. Koncháza) (рум. Konțovo) (укр. Концово) (пол. Koncowo) — село у Ужгородьскӯм районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1348 році.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 1278 людий, из них подля языка:

Мадяры — 50,23%

Украйинці — 47,18%

Русы — 1,33%

Инні — 1,01%

## Туристичны міста
• храм Успения прст. Богородици. 1906.

• місто урощованя грибӯв шиїтаке

## Знамі Родаци

* Товт Марія Ивановна&nbsp;— депутат Верховной Рады УССР 11. зозыва.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статий Концово на Украйиньскӯв Вікіпедії и Konțovo на Румыньскӯв Вікіпедії, (чісло ревізії не было становлене).

Концово на ВРУ.
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Мадярьскі села на Украйині
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты Украины
Сято

**Ся́то**&nbsp;авадь **Пра́здник, Пра́зник** ци **Свя́то** — динь авадь дны, кой празднувуть Знамі події, знаменні даты; пару неробочых дню̄в из на́годы сят; звыка ґрунтує ся на ранньых язычницькых обрядах и ритуалах, у якых удображали ся, инсценовали ся, подавали ся у театралнӯв формі тоты инні сцены, своєны из ключовыми, животно важными подіями общества. Главну «роль» у них мало божество, што ґаздовало над конкретныв подіёв, наприклад: Сатурн у Стародавнёму Римови, якый ґаздовав часом и родючӯстю; Коляда у словяньскӯв міфолоґії, якый уособлёвав середину зимы, и Купала, якый ґаздовав про літо и полёві плоды и т.д. Єднак, у одлік уд традичных видӯв театра, ужек у обрядових дійствах установилася главна видова особнӯсть театралізованых сят: ниє поділа на исполнителю̄в и позеречӯв&nbsp;— усі участникы сята активні, включены у дію.

Практично усі сята споєны из явищами календарного цикла, т.е, из циклічныв темов умираня и убновленя природы. Удсю̄ть же, из нероздільного принятя рождіня и смерти, пӯшли и так именовані особны сята&nbsp;— дны рождіня, дны основаня, ювілеї и т.д . У силу свої обрядово-ритуалної природы сята из узначеня носять колективный авадь масовый характер.

Другый, дуже серьёзный аспект сят&nbsp;— ідеолоґічный. Властні структуры шыроко хоснувуть сята ге метод формованя системы політичных, правовых, релігґйных и другых взглядӯв общества. Масовый характер сят и принципы ихнёї театралізації мать высокый ступінь емоціоналного прилучіня людий.

## Удкликованя

* Празник // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1963. — Т. 6, кн. XII : Літери По — Риз. — С. 1475. — 1000 екз.
* Свято // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1964. — Т. 7, кн. XIII : Літери Риз — Се. — С. 1706-1707. — 1000 екз.
* Від свята до свята &nbsp;— Сайт про свята в Україні.
* Приклад свята для дітей.
* Сценарії проведення дитячих свят 
* Календар свят та подій в Україні 
* Свята України та світу, визначні дати, дні народження видатних людей 
*  Calend.ru &nbsp;— сайт присвячений міжнародним, національним, релігійним та професійним святам.
*  Свята православні. 

* '''Сято''' — академічний тлумачний словник української мови 
* &nbsp;; Ірпінь&nbsp;: Перун, 2005.&nbsp;— ISBN&nbsp;<span style="white-space: nowrap;">966-569-013-2</span>.
* Праздничные дни // Большая советская энциклопедия : у 30 т. / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : «Советская энциклопедия», 1969—1978. .mw-parser-output .ref-info{font-size:85%;cursor:help;margin-left:0.2em;color:var(--color-subtle,#54595d)}(рос.).
* Кодекс законів про працю України (ст.ст. 73, 107)
Катеґорія:Святкы
Катеґорія:Соціолоґія културы
Катеґорія:Праздникы
Ліхтенштейні

**Лі́хтенштейні** авадь **Лі́хтенштейн** (ест. Lihtensteini) (рус. Ли́хтенштейни, Ли́хтенштейн) — село у волості Ряпина, уїзд Пылавмаа, Естьску.

## Ґеоґрафія

На території села є заповідник Мєеникунно.

Село є на высоті 78 метрӯв над морём.

## Обывательство
У селі на 2020 рӯк живе 12 людий, из них:

Есты — 100%

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1866 році.

## Удкликованя

Катеґорія:Села
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села Естьска
Катеґорія:Населены пункты Естьска
Ватра Дорней

**Ва́тра Дорне́й** (рум. Vatra Dornei) (нім. Dorna Watra) (мад. Dornavátra) — варош у жудецови Сучава, Румыния.

## Знамі Родаци

* 18 авґуста 1856 у варошови родив ся Омелян Попович - глава Северной Буковины (новембер 1918, из децембра у екзилови).

## Обывательство
У варошови на 2002 рӯк живе 16321 чилядник, из них:

Румыны — 16012

Німці — 109

Мадяры — 95

Цигани — 54

Украйинці — 22

Жиды — 10

Полякы — 9

Туркы — 3

Липоване — 2

Чехы — 1

Таліяне — 1

Татары — 1

## Удкликованя

* Дані про місто Ватра-Дорней на сайті Ghidul Primăriilor [Архівовано 20 вересня 2012 у Wayback Machine.]
* Старовинні фото Ватра-Дорней
* Ватра-Дорней на сайті tokatema [Архівовано 12 лютого 2021 у Wayback Machine.] 

Катеґорія:Міста
Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Катеґорія:Міста Румунії
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Румынии
Ганё (острӱв)

**Га́нё** авадь **Га́не** (свен. Hanö) (дан. Hanø) — свенськый острӱв у Балтицькӱм морёви.

## Історія
Острӱв у 1810-1812 роках мав базу флота Великої Британії.

У 1869 році на островови быв построєный маяк.

## Клімат
Ганё мать океанічный клімат типічный про южну Швецію, температура майнизка у януарови а майвысока у авґустови.

## Удкликованя

* Hanö at Sölvesborg Municipality (in Swedish)
Катеґорія:Островы
Катеґорія:Островы подля державы
Катеґорія:Островы подля морь
Катеґорія:Островы Швеції
Катеґорія:Ганё (острӯв)
Ландскруна

**Ландскру́на** авадь **Ландскро́на** (свен и дан. Landskrona) — варош у лені Сконе, на берегови протокы Ересунн, Свеньско.

## Історія
Ландскруна є у выгоднӯв про судна бухті. Поселеня одержало права вароша у 1413 році, оно удогравало важливу роль у історії Свеньска и Данії. Варош пуддержав звергнутого даньского краля Христіана II и уступив против даньской Реформації 1535 року. Краль Христіан III постройив у Ландскрунови замок про оборону бухты; стройка ся кӯнчила у 1560 році. У 1656 Ландскруна и окрес удойшли до Свеньска. Варош ге удобный и добрі защищеный порт плановали перечинити на великый торговый центр. Замок укріпили новыми бастіонами; площадь у межох зарвы сягла 400×400&nbsp;м; замок признали майсилным и майсовременным у Скандинавії. По облозі 8 юла&nbsp;— 2 авґуста 1676 року варошом наново завладіли датчане. Дале Ландскруна помалы зтрачать своє значеня. Пуд час довгых свено-даньскых во̄йн свеньскыв морьскыв базов стала Карлскруна, май уддалена уд даньскых берегӯв. Функції торгового центра перейшли до Мальмё, хоть там и была непрстроєна (до кӯнця XVIII&nbsp;ст.) удобна гавань. Вароські укріпленя были розшырені у 1747—1788 роках, айбо ужек у 1822 році ухвалили рішеня за их знесеня. 1869 року ландскруньскый ґарнізон розпустили. Стіны и зарвы укріплень сохранили ся.

## Знамі Родаци

* Якоб Левін (*1890&nbsp;— †1945)&nbsp;— свеньскый футболіст, защитник.
* Майґуль Акселссон (* 1947) — свеньска писателька, журналіст и соціолоґ-изслідователь.
* Алвар Гулстранд (1862—1930)&nbsp;— офталмолоґ, лауреат Нобелю̄вської премії из фізіолоґії и медицины (1911).
* Анна Труберґ (* 1974)&nbsp;— свеньскый політик, писатель, блоґер и товмач.

## Удкликованя

* Офіційний сайт міста 
* Landskrona Posten (місцева газета)
* Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Ландскруна на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Ландскруна
Катеґорія:Лен Сконе
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Вароші Свеньска
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Швеции
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Фрамнас (Норрботен)

**Фрамнас** (свен. Framnäs) — село у комунні Ёкмокк, у ленови Норрботен, Свеньску.
## Історія
Село первый раз ся споминать у 1890 році.

## Обывательство
У селі на 2005 рӯк живе 25 людий а ужек у 2016 туй жив 1 чилядник.

## Удкликованя

Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Framnäs, Jokkmokks kommun на Свеньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты Швеции
Ольшаны (Закарпатьска область)

**Ольша́ны** авадь **Вулша́ны** ци **Олша́ны**&nbsp;*(до [[1946]] — Вулшана)* (мад. Égermező) (укр. Вільшани) (рум. Vilșanî) — село у Хустському районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Ґеоґрафія
На северо-выход уд села ріка Ольшанка паде у Тереблю.

## Історія
Село первый раз ся споминать у XV сторочу.

## Тереблё-Ріцька ГЕС
У часы кой село было у составови СССР было рішено спорудити Тереблё-Ріцьку ГЕС из водохранилищом на ріці Теребли. Територія Ольшан пудлягала затопленёви.

## Присілкы

### Бовцар
Назва присілка походить из Румыньского языка и означать "*місто пол волӯв*".

Село первый раз ся споминать у 1877 році.

### Глисна
Село первый раз ся споминать у 1864 році.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Вільшани (Хустський район) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).Погода в селі 
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Дрельє

**Дре́льє** (серб и чорн. Дреље) (алб. Drelaj) — албаньскоє село у Косові, община Печ.

## Обывательство
У селі на 2011 рӯк живе 74 людий, из них:

Албанци — 100%

## Удкликованя

* Гугл сателитска мапа () 
* Мапе, аеродроми и временска ситуација локација () 
Катеґорія:Села
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Косова и Метохії
Катеґорія:Косово і Метохія
Катеґорія:Населены пункты Сербії
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Албаньскі села у Косові
Ліхтенштейн (значеня)

**Ліхтенште́йн** авадь **Ліхтеншта́йн** ():

* Ліхтенштейн — княжество, штат у  Централнӯв Европі, носящый имня княжеського рода Ліхтенштейнӯв.
* Ліхтенштайн () — варощик у Німицьку у федералнӯв земли Баден-Вӯртемберґ.
* Ліхтенштайн — варош у Німицьку, у федералнӯв земли Саксония.
* Ліхтенштейн — пещера, археолоґіческый памнятник пӯзднёго бронзового віка.
* Ліхтенштейн — село у уїздови Пылвамаа, Естьску.

## Другі значеня

* Ліхтенштейн — персонаж аніме «Хеталия и страны Оси».
* «Ліхтенштейн»[анґл.] — серія німицькых авіаціонных РЛС періода Другої світовой во̄йны.

Катеґорія:Чеперушкы
Катеґорія:Лихтенштайн
Тверьска ґубернія

**Тверьска́ ґубе́рнія** (рус. Тверская губерния) — адміністративно-територіална єдениця у 1796—1917 у составови Російськой ріші, у 1917—1929 — у составови РСФСР.

Площадь — 56 837 верст² (64 686 км²).

Тверьска ґубернія была образована у 1796 році на містови Тверьского намістничества, учрежденого 25 новембра 1775 року.

Адміністративный центр — Тверь.

## Адміністративноє діленя
У момент образованя Тверьска ґубернія включала 9 уїздӯв: Бежецкый, Вышнёволоцкый, Зубцовскый, Кашинскый, Новоторжскый, Осташковскый, Ржевськый, Старицькый, Тверьскый. У 1803 році были воссоздані упразднены при образованю ґубернії уїзды: Весьегонскый, Калязинскый и Корчевскый.

Из 1803 до 1918 року у состав ґубернії входило 12 уїздӯв:

### Заштатный варош

## Обывательство

Націоналный состав на 1897 рӯк:

## Зруняня из Тверьскыв областёв

## Карты

Файл:Tver_in_Russian_Empire_(1914).svg|Містонахождіня ґубернії у Російськӯв ріші.
Файл:Tver_governorate_1821.jpg|Ґенералн карта Тверьской ґубернії из Ґеоґрафіческого атласа Російськой ріші, Падышева. 1821 рӯк.
Файл:Tver_gub_N.png|Карта адміністративного діленя Тверьской ґубернії.
Файл:TverskayaGiO.png|Територія ґубернії и области на карті
Файл:Карта-схема_по_двухверстной_карте_Тверской_губернии_1853г..jpg|Карта-схема учинена на основі споя листӯв двухверстной топоґрафіческой межовой карты А.И. Менде 1853 р.


## Удкликованя

* Списки населенных мест Тверской губернии 1862, Электронный геокодированный вариант СНМ, База данных по СНМ в комплексе с архивной и современной картой

* Карта Тверского наместничества (1792 г)
* Карта Тверского наместничества (1796 г). Малоформатный атлас Российской империи.
* Карта Тверской губернии (1800 г). Лист 14. Атлас Российской империи.
* Карта Тверской губернии (1821 г). «Географический атлас Российской империи, Царства Польского и Великого Княжества Финляндского»
* Карта Тверской Губернии (1835 г). «Атлас Российской Империи, содержащий в себе 51 губернию, 4 области, Царство Польское и Княжество Финляндское».
* Карта Тверской губернии из «Атласа» А. А. Ильина 1876 года
* Двухверстная топографическая межевая карта Тверской губернии съёмки А. И. Менде (Мендт), 1853 г. (автоматизированный просмотр с современными картами и космическими снимками)

* ЭСБЕ:Тверская губерния
* Книги по истории Тверской губернии, Справочные и Памятные книжки / Библиотека Царское Село
Катеґорія:Тверьска ґубернія
Катеґорія:Историчны области России
Грабово (Томпоєвци)

**Гра́бово** (горв. Grabovo) (русин. Грабово) — безлюдноє село у общині Томпоєвци, жупа Вуковар-Срем, Горватія.

## Історія
На території села у присілкови Овчара 1991 року у ходови сербьской аґресії против Горватії стала ся кырвава різня сербами пленных горватьскых оборонцю̄в Вуковара.

## Обывательство
У селі на 2011 рӯк живе 0 людий.

Динаміка числа обывательства поселеня:

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі [Грабово (Томпоєвці)](https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%93%D1%80%D0%B0%D0%B1%D0%BE%D0%B2%D0%BE_(%D0%A2%D0%BE%D0%BC%D0%BF%D0%BE%D1%94%D0%B2%D1%86%D1%96)) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты Хорватии
Катеґорія:Русиньскі села у Горватії
Катеґорія:Русиньскы села
Катеґорія:Русиньскы села подля країны
Катеґорія:Бывшы населены пункты
Общіна (Хорватія)

**Общíна** () — другый уровень в адміністратівной єдиніцї влады в Хорватії, затля першов уровнёв є жупа. 

Хоць мають міста і общіны єднакы правомоци і справны орґаны, одлишують ся в тім, же міста частїше покрывають містьскы области, тогды общіны часто складають з чісла сел в сельскых або примістьскых областях. Хорватьске право вызначать общіны як єдиніцї містьской самосправы зряджены в области, де дакілько населеных пунктів представлює природне, господарьске і соціалне цїле, припоєну сполочныма інтересами обывательства той области. В тім часї місто є вызначене як єдиніця містьской самосправы, в котрій ся находить центер жупы, або як будьяке місто, котре має веце як 10 000 обывателїв і представлює містьску, історічну, природну, економічну і соціалну єдиніцю.

В року 2017 є 21 жуп роздїленых на 117 міст і 428 общін.

## Референції

Катеґорія:Общіны в Хорватії
Катеґорія:Адміністратівне дїлїня Хорватії
Будва (община)

**Бу́два** (чорн. општина Будва) (серб. Општина Будва) — община у Чорнӯв Горі. Адміністративный центр — Будва.

## Ґеоґрафія
Община є на югови Черной Горы, на побережю Ядраньского моря. Занимать площадь у 122 км².

## Населены пункты
У состав общины входять далшы населены пункты:

## Обывательство
У общині на 2017 рӯк живе 20982 людий, из них на 2011 рӯк:

## Удкликованя
Официальный сайт общины Будва Архивная копия от 24 июля 2020 на Wayback Machine
Катеґорія:Общины Чорной Горы
Катеґорія:Чорна Гора
Катеґорія:Административны части Чорной Горы
Гавіржов

**Гаві́ржов** (чис. Havířov) (нім. Hauerau) (пол. Hawierzów) (шлез. Hawiyrzōw) — варош у окресови Карвіна, Моравськошлезкый край, Чисько.

## Історія
Майдавні поселеня на території Гавіржова датувуть ся кӯнцёв XIII&nbsp;— зачатком XIV стороч. Айбо стройка вароша зачала ся леш товды, кой зачало ся спорудженя шахтарськых поселень и розвитя індустріалізації у Чиську. Адміністративно Гавіржов став варошом за спеціалныв постановов урправы Чехословеньской Соціалістичной Републікы уд 4 децембра 1955 року.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Гавіржов на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Чехии
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Вароші Чиська
Катеґорія:Моравскошлезскый край
Клехӯвка

**Кле́хӯвка** авадь **Клехо́вка** (укр. Клехівка) (біл. Клэхіўка) (рус. Клеховка) — село у Фастовському районови, Кийӯвськой области, Украйины.

## Історія
У 1930-ых роках у селі быв колхоз «Ударник». Пуд час Другой світовой во̄йны у селі у 1941-1943&nbsp;роках дійствовав дуже силный низовый осередок ОУН. У селі жив глава Фастовської ОУН Кравченко В. С. («Довгый»), якый у 1943 році быв командиром містного удділеня УПА, містом дислокації якого было урочище «Вовчый Яр» пиля села. Ёго місто головы провода Фастовської ОУН у 1943 році заняв містный жытель Охрим Кабанець («Евґен»), якый из удділенями УПА пӯшов у Западну Украйину.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 313 людий, из них подля языка:

Украйинці — 96,49%

Русы — 2,88%

Инні — 0,13%

## Реліґія
18 новембра 2000 року у селі освячено Патріархом УПЦ Кийӯвського Патріархата Святійшым Філаретом новозведену цирьков Ст. Архистратига Михаила. Ися стройка настоятель церкви о. Михаил Данилӯв и віряни села зачали из закладеня нарізного камене 16 мая 1999 року, а 21 новембра того року у храмови ужек было удслужено перву літурґію.

## Удкликованя

* Наслены пункты, што пГолодоморауд Голодомору 1932—1933 (Кийӯвська область)


Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Кыёвска область
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Новобарово

**Новоба́рово** (мад. Újbárd) (чис. Novobarovo) (укр. Новобарово) (рум. Novobarovo) — село у Тячӯвськӯм районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1389 році.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 2007 людий.

Состав населеня за матерськым языком:

Украйинськый — 99,05%

Другі — 0,95%

## Назва
До рока 1995. кликало ся "Новобарово", Перейменовано на Новобарове 6. апріля 1995.

## Туристичны міста
• Храм Знесіня Господнёго. 1910.

• ставок Фортуна

## Удкликованя
Даны за Обывательство и язык

Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Новобарово на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Села Україны
Еґипетьскі піраміды

**Еґи́петьскі пірамі́ды**&nbsp;— майвелика архітектурна памнятка Стародавнёго Еґипта, єдно из семи чудес світа. Піраміды&nbsp;— величезні камляні стройкы пірамідалной, ступінчатой ци баштоподобной формы, построєны ге гробниці про фараонӯв Стародавнёго Еґипта. Усёго у Еґиптови найдено 118 пірамід (на 2008 рӯк). За инными даными число пірамід, што ся сохранили, сягать 238.

## Майвеликі піраміды

## Ранні піраміды и мастабы
Предходниками пірамід были так именовані «мастабы», заранялны хыжі, што складали ся из пудземної захрянялной камеры и прямоуголной камляной стройкы над землёв.

## Пӯздні піраміды
Из кӯнцём IV династії стройка пірамід еґипетьскыми царями не стала, айбо их розміры и качество конструкції стали домак гӯршыми. Векшына них на сьогодні нагадують піщані горби.

Піраміды царю̄в V—VI династій сохранили сохранили стародавньый свод похоронных текстӯв&nbsp;— так именовані Тексты пірамід. Піраміды иппен стройили царі и переходного періода (наприклад, Мерикара) и 11 династії (майизнама&nbsp;— Аменемхета III).

## Уднушня конструкція пірамід
За конструкціёв Еґипетьскі піраміды мож поділити на два класы:1) Монолітичні стройкы из пудогнаных камляных блокӯв (піраміды Хеопса, Джосера и инні бӯлші піраміды, што удносять до піка стройкы 4 династії). Исі піраміды мавуть доста тяжку систему коридорӯв из паров уднушньых захранялных камер. Входы у піраміду розміщали ся на высоті пары десяткӯв метрӯв над землёв. У даякых припадках они были запрятані, айбо даколи и спеціално позначали ся шліфованям части плит облицёваня.

2) Піраміды из камене на строителному розтворі (Ранні піраміды и піраміды 6 и далшых династій) сохранили ся гӯрше, айбо иппен містять систему коридорӯв и захранялных камер.

## Піраміды у исскустві
Піраміда Хеопса была знята у фільмови «Transformers 2».

Герой фентезі романа Роджера Желязны "Сись безсмертный" домагать ся демонтажа Еґипетьскых пірамід, ге бы на зниманя фільма за их сотвореня.

**Леся Украйинка. «Напис в руїні»**. *Фотовізуалізація из аудіозаписом*: https://www.youtube.com/watch?v=tlSdfMdFdOI 

## Иппен позерайте

* Некропол Ґізы
* Список еґипетьскых пірамід
* Монумент Йонагуні
* Піраміда

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Єгипетські піраміди на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).

* Лауер Ж.-Ф. Загадки египетских пирамид. М., 1966.
Катеґорія:Піраміды
Катеґорія:Еґипетьскі піраміды
Катеґорія:Еґіпет
Ґеча

**Ґе́ча** авадь **Ге́ча** (мад. Mezőgecse) (укр. Геча) (рум. Hecea) — село у Берегӯвськӯм районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Первоє поселеня удносить ся до епохы князя Арпада. Село первый раз ся споминать у 1232 році. На зачаткови XIV стороча ґаздами села є файта Ґечей. Фамілія  Ґечей споминать ся у дарчӯв грамоті краля Мадярщины Матьяша уд 1464 року. За стороча основными ґаздами были файты Тывадар, Кішфалудь, Переш, Бай, Ваш, Беньей. На зачаткови XVIII стороча великый дараб земли переходить у ґаздованя дворяньскої файты Кайді. 

За 1870-ты рокы Тивадар Леґоцкый, русиньскый краёзнавиць пише, што число знамых дубӯв сёго края дуже уменшила ся позад того што они стали прибытком про жителю̄в края. Ге пише вӯн што у 1874 році миже селами Ґеча и Чома быв найденый могильник и знарядя труда.

## Присілкы

• **Ци́бик** — село первый раз ся спомнать у 1299 році.

## Фестивалі
Село знамоє свойым каждорӯчным фестивалём *ґентешӯв* (різникӯв свиний). Проводить ся зимов авадь у зачатку яри. Основов фестиваля є зруняня кулінарӯв (из близкых сіл и приглашеных из Мадярщины) у уготовленю страв из свіжої свинины.

Літом у Ґечи проводить ся фестиваль слив, основов якого є зрунягя у варіню *леквара* (сливового повидла), и иппен деґустація страв из сливами и алкогола (сливӯвкы).

## Памняткы

Сільська рада Ґечи є у хыжи 1804 року, яка была опшарём файты Койді (*Kajdy*). У 2012 році быв учиненый ремонт хыжи, изокреме, замінена стріха. Треба удмітити, што даный ремонт быв рідкым изъятком, кой вонкашный вид черепици практично не поміняв ся. Стара, дуже изношена черепиця, была замінена на нову, візуално аналоґічну старӯв.  

На задню̄м дворови опшаря є практично заломленый фамільный гробовець.

У 1805 році для реформатської громади села коштом Лайоша Кайді та його дружини Лудані Бай Терези був побудований кам’яний храм, замість колишньої дерев’яної церкви. Тоді ж поруч був побудований кам’яний будинок для священика. Нині в ньому розмістилось одне з двох приміщень місцевої школи.

Церква Різдва пр. богородиці. 1944. 

Невелика базилічна церква збудована з вальків. У 1991 р. церкву повернули греко-католикам. о.

При помочи сервіса Google Maps поблизь села уявлено величезну фігуру у формі шестиуголной звізды (гексаґрамы) — исе бывша воєнна часть (зенітно-ракетный дивізіон с-75)

## Туристичны міста

• на полю у 1874 році найшли знарядя труда и могильник.

• сад файты Койді .

## Удкликованя
Ґеча – краёва столиця двох фестивалю̄в 

«Архітектурні, історичні и природні цінности Береговщины»
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Мадярьскі села на Украйині
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты Украины
Studium Carpato-Ruthenorum (зборник)

**Studium Carpatho-Ruthenorum — Штудії з карпаторусиністікы** — научный зборник Інштітута русиньского языка і културы Пряшівской універзіты. Выдавать ся з 2009. року. Обсягом зборнику суть рефераты, прочітаны в рамках научных семінарїв карпаторусиністікы на Інштітутї, а тыж додатковы штудії на темы, дотыкаючі ся Русинів і карпаторусиністікы.
## Працовници
Актуалны працовници научного зборника (2023. рік):
* Зоставителька і одповідна редакторка: ПгДр. Кветослава Копорова, ПгД.
* Научна редакторка: проф. ПгДр. Юлія Дудашова-Крішшакова, др. н.
* Редакчна рада: доц. ПгДр. Анна Плїшкова ПгД., унів. проф., проф. Др. Павел Роберт Маґочій, проф. Др. Елейн Русинко, проф. Др. Кірілл Шевченко, др. н.
* Рецензенты: доц. ПгДр. Василь Ябур, к. н., проф. Др. Михаил Капраль, к. н.
## Одказы
* Зборник Studium Carpatho-Ruthenorum на вебсайтї Пряшівской універзіты
## Референції


Катеґорія:Часописы
Сент-Пол (Аляска)

**Се́нт-По́л** (анґл. St. Paul) — варош (де-факто село) у округови Западні Алеутьскі островы, штат Аляска, ЗША.

## Обывательство

### Перепис 2010
По переписови 2010 року, у варошови жило 479 особ у 162 опшарях у 108 файтах. Густота обывательство становила 1&nbsp;особа/км².  Было 190 хыжӯв (0/км²).

Расовый склад обывательства:

До двох ци бӯлше рас принадлежало 4,8 %. Часть іспаноязычных становила 3,5 % уд усьых жытелю̄в.

## Економіка и транспорт
До 1985 року основу економікы усьых островӯв Прибілова становив контролёваный на федералному уровнёви забой морьскых котикӯв. Ныні основну роль у економіці мать ловля рыбы и морепродуктӯв. Лежбища котикӯв тай птичі базары прилучавуть на острӯв много туристӯв (близко 700 особ каждый рӯк).

На острові є аеропорт Сент-Пол-Айленд, што включать 1 злётно-посадочну полосу из розмірами 1981 x 46 метрӯв и из асфальтовым покрытям. Авіакомпанія PenAir забезпечує реґулярні рейсы у Анкоридж, хоснувучи пасажирьскый турбовинтовый самолёт Saab 340.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі [Сент-Пол (Аляска)](https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D0%BD%D1%82-%D0%9F%D0%BE%D0%BB_(%D0%90%D0%BB%D1%8F%D1%81%D0%BA%D0%B0)) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Міста США
Катеґорія:Вароші Аляскы
Катеґорія:Населены пункты США
Катеґорія:Населены пункты Аляскы
Діомід (Аляска)

**Діомі́д** (анґл. Diomede) — варош (де-факто село) у округови Ном, штат Аляска, ЗША.

## Історія
На островови Діомід ищи около 3000 рокӯв назад оселили ся Народы Юпік. 

### Удкрытя Русами и Становліня Цивілізації
Первый раз острӯв Крузенштерна удкрыв  Семен Дежнёв пуд час свої Чукотьской Експедиції у 1648 році, на островови товды ужек жили представители туземных народӯв Юпік и Ескімосы. Другый раз острӯв удкрыв Вітус Беринґ и назвав острӯв Діомід на честь сятого Діоміда. Из 1799 по 1867 рокы село Діомід и острӯв были у составови Російськой Рішы. Из 1867 у составови ЗША, за тым ще часть штата Аляска.

## Обывательство
По списованёви 2010 року, у варошови жило 115 особ у 38 опшярях у 22 файтах. Густота обывательства становила 16&nbsp;особ/км².  Было 47 хыжӯв (6/км²).

Расовый склад обывательства:

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Дайомід (Аляска) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Аляскы
Катеґорія:Міста США
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Вароші Аляскы
Катеґорія:Діомід (Аляска)
Селище (Звенигородьскый район)

**Се́лище** (укр. Селище) — село у Звенигородському районови, Черкаськой области, Украйины.

## Ґеоґрафія
Селом тече ріка Соковиця.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1552 році. У 1847 році у селі построєный цукрёвый завод.

## Памняткы

* Романово&nbsp;— заповідноє урочище містного значеня.

## Удкликованя

* Погода в селі Селище .
* 
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Черкаськой области
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Черкаськой области
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Думен (гора)

**Ду́мен**&nbsp;— гора, вышка Украйиньскых Карпат.

Лежить на южному краёви (хребті) горного масива Свидовець. Высота&nbsp;— 1376&nbsp;м над морём. Мать овалну форму.

## Удкликованя

* 
Катеґорія:Горы
Катеґорія:Карпаты
Катеґорія:Закарпатьска область
Катеґорія:Думен
20278 Чхілейханґ

**20278 Чхілейханґ** (20278 Qileihang)&nbsp;— астероід главного пояса, удкрытый 20 марца 1998 року.

Тіссеранӯв параметр до Юпітера&nbsp;— 3,494.

## Удкликованя

* 2027 Цілейган — Объемноє інтерактивноє удображеня орбіталного здвига .mw-parser-output .ref-info{font-size:85%;cursor:help;margin-left:0.2em;color:var(--color-subtle,#54595d)}(англ.) 
* Інформація про малі планети на сайті minorplanetcenter.net [Архівовано 13 травня 2014 у Wayback Machine.]
Катеґорія:Астероіды
Ніжиньскый район

**Ні́жиньскый райо́н** (укр. Ніжинський район) (рус. Нежинский район) — район у Чернігӯвськӯв области, Украйины.

Адміністративный центр — Ніжин.

## Історія
Район сотворено 19 юла 2020 року.

До того територія района входила у состав ліквідованых у тот же час Ніжиньского (1923—2020), Бахмацького, Бобровицького, Борзняньского, Носовського районӯв и вароша областного пудпорядкованя Ніжин, из територіёв пудпорядкованыв вароськӯв раді, Чернігӯвськой области.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Ніжинський район на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).

* Офіційний сайт Ніжинської районної ради
Катеґорія:Ніжиньскый район
Катеґорія:Районы Чернігӯвськой области
Катеґорія:Основаны 2020
Нюфаундленд и Лабрадор

**Нюфа́ундленд и Лабрадо́р** (анґл. Newfoundland and Labrador) (инуі. Akamassiss) (мікм. Ktaqamkuk) (фр. Terre-Neuve-et-Labrador) — провінція Канады, тото острӯв Нюфаундленд и полуостров Лабрадор. Провінція ся припойила ид Канаді у 1949 році.

## Історія
Первый раз у Нюфаундленд прибыли поселенці-европейці, вікінґы из Ісландії, ищи 1001 року: раз до Ґренландії, відтак до острова Баффіна, до Лабрадора і Ньюфаундленда. Назвали вони исі зимлі «*[[Маркленд]]*» авадь «Землі Лісӯв»&nbsp;— и постройили туц своє первоє поселеня, якож, годно быти, пробыло усёго леш пару рокӯв. У 1497&nbsp;р. Джон Кабот прибыв до Нюфаундленда, усадився у районови Бонавісты и установивши флаг Анґлії, прогласив имням краля Генріха VIII землі исі британьскыми.

На берегови Нюфаундленда были и французькі поселеня, які у основному занимали ся иманём рыбы. Слідством Семирӯчної во̄йны Франція зознала поражіня и удказала ся уд усьых колонії у Севернӯв Америці, айбо налягала на право держати два малинькі островы Сен-Пъер и Мікелон пиля берега Нюфаундленда, які мали великоє значеня про рыболовлю: они и ныні лишавуть ся землями Франції.

Перва світова во̄йна мала великый и затяжный ефект не и на общество, так и на історію Нюфаундленда и Лабрадора. Почти четверть ёго обывательства — 5482 ос. удбыло на фронт, из якых приблизно 1500 умерло и 2300 ранено. До 1949&nbsp;р. Нюфаундленд и Лабрадор мали статус независной колонії, а у 1949 році люди проголосовали за припоєня ид Канаді, из удмінными им історіёв, економіков, културов и політичными установами.

## Обывательство
Історично обывательство провінції складало ся у основі при Европскӯв еміґрації. Векшына обывательства Нюфаундленда и Лабрадора происходить многым из Анґлії и Ирьска. У 2001&nbsp;р. 2,9&nbsp;% людий было корінными народами. Етніцькый состав провінції склав ся такым образом:

## Удкликованя

* Історія Ньюфаундленда
* Обзор економікы Нюфаундленда
* Енциклопедія Енкарта
Катеґорія:Административны части Канады
Катеґорія:Провинции Канады
Катеґорія:Основаны 1949
Катеґорія:Нюфаундленд и Лабрадор
Верхо̄вина Быстра

**Верхо̄́вина Бы́стра** (мад. Határszög) (пол. Werchowyna-Bystra) (укр. Верховина-Бистра) (рум. Verhovîna-Bîstra) — село у Ужгородьскӯм районови (бывшый Великоберезняньскый район), Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1631 році.

Русиньскый історик Антоній Годинка найшов у документах, што сереґ первых русиньскых жытелю̄в была и файта «Лазурцы у Быструм», так само ге Гаталичі у Ставному ци Пастелякы у Великому Березному.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 631 чилядник, из них подля языка:

## Туристичны міста

* Тиметӯв воинӯв Первой світовой во̄йны.
* Храм ст. Петра и Павла, 1931.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Верховина-Бистра на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Основаны 1631
Мурино (Ленінградьска область)

**Му́рино** авадь **Му́ріно** (рус. Мурино) (фін. Muurila) — варош у Всеволжському районови, Ленінградьской области, Росії.

## Історія
Варош первый раз ся споминать у 1676 році.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Муріно на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Мурино
Катеґорія:Санкт-Петербурґ
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Міста Росії
Катеґорія:Населены пункты России
Глубокоє (Ужгородьскый район)

**Глубо́коє** (мад. Mélyút) (рум. Hlîboke) (укр. Глибоке) (чис. Hlyboke) (пол. Hłyboke) — село у Ужгородьскӯм районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1417 році.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 577 людий, из них подля языка:

Украйинці — 93,59%

Словены — 5,37%

Русы — 0,69%

Мадяры — 0,35%

## Знамі Родаци
* Бращайко Юлій Мигалёвич&nbsp;— міністр фінансӯв и комунікацій Карпатьской Украйины, орґанізатор Хустської Народної Рады у 1919.

## Туристичны міста
• поселеня куштановицької културы.

• поселеня давньых словян VII—VIII стороч.

• На Холмецькӯв горі — мезолітичні села.

## Удкликованя

* 
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Словеньскі села на Украйині
Верба (Дубеньскый район)

**Ве́рба** авадь **Верба́** (укр. Верба) (біл. Вэрба) (пол. Werba) — село у Дубеньскӯм районови, Ровненьской области, Украйины

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1442 році.

По дільбі Речи Посполитой у 1793 році територія села Верба, припоєна до Російськӯв Ріші. Варощик быв центром волости и Дубеньскому уїздови Волыньскої ґубернії.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 2922 людий, из них подля языка:

## Шпорт
У селі є футболный клуб «Верба» яка представлять Вербу на чемпіонатови Дубенщины.

Иппен є спортивна школа из Гирёвого шпорта.

## Удкликованя

# Історія державної служби в Україні: у 5 т. / відп. ред. Т.&nbsp;В.&nbsp;Мотренко, В.&nbsp;А.&nbsp;Смолій; упорядники: Г.&nbsp;В.&nbsp;Боряк (кер. кол. упоряд.), Л.&nbsp;Я.&nbsp;Демченко, Ю.&nbsp;А.&nbsp;Мицик та ін.; Голов. упр. держ. служби України; Ін-т історії України НАН України.&nbsp;— К. : Ніка-Центр, 2009.&nbsp;— Т. 3 : Документи і матеріали. V&nbsp;ст. до н.&nbsp;е.&nbsp;— 1774&nbsp;р.&nbsp;— 656 с.
# Литовська метрика. Книга 561: Ревізії українських замків 1545 року/Підготував В. Кравченко; редкол: П. Сохань (відповідальний редактор), Г. Боряк, М. Крикун та ін. Наук. тов. ім. Шевченка в Америці, Наук. тов. ім. Шевченка в Україні, НАН України, Інститут укр. археографії та джерелознавства ім. М.&nbsp;С.&nbsp;Грушевського.&nbsp;— Київ, 2005.&nbsp;— 597 с.
# «Архіви України» №&nbsp;4-5/2001 А.&nbsp;Є.&nbsp;Заєць До історії правової локації волинських міст XVI&nbsp;— першої половини XVII&nbsp;ст.: локаційні привілеї у литовській і волинській (руській) метриках
# Інститут історії України НАН України [Архівовано 26 лютого 2019 у Wayback Machine.]
# Енциклопедичний словник Брокгауза і Єфрона [Архівовано 19 березня 2012 у Wayback Machine.]
# Сварник І. Україна очима іноземця. Ульріх фон Вердум. Щоденник подорожі, яку я здійснив у роки 1670, 1671, 1672 … через королівство польське …// Жовтень.&nbsp;— 1983.&nbsp;— №&nbsp;9 (467)&nbsp;— С. 84-100.
# Шевченко і Ровенщина. Ярослав Поліщук.&nbsp;— Рівне: Облредвидав, 1989.

* Цинкаловський О. Стара Волинь і Волинське Полісся. Краєзнавчий словник — від найдавніших часів до 1914 року. — Вінніпег : Накладом Товариства «Волинь», 1984—1986.

* .— S. 213—214.  
* Публічно-шкільна бібліотека с. Верба
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Ровенской области
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села подля краины
Климово (Бряньска область)

**Кли́мово** (рус. Климово) (укр. Климів) (біл. Клімава) — варощик у Климовському районови, Бряньской области, Росії. Адміністративный центр Климовського района.

## Ґеоґрафія
Варощик є ріці Ірпа, правӯв притоці рікы Снов, за 10&nbsp;км уд гатара из Украйинов.

## Історія
Варощик первый раз ся споминать у 1708 році.

## Економіка
У варощикови робить конзервный завод, швейна фабрика тай крохмално-паточный комбінат.

## Знамі Родаци
Шведов Игорь Александрович&nbsp;— артист, писатель. Народный артист УССР.

## Удкликованя

* Ігор Роздобудько. Переселенці на Стародубщину&nbsp;— білорусы та старообрядці. // Стародубщина. Нарис українського життя краю. [Архівовано 6 червня 2014 у Wayback Machine.]

* Галерея та супутниковий знімок
* База даних Росії
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты России
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Слобожане
Мінск Світ

**Мі́нск Сві́т** (біл. Мінск-Свет) (рус. Минск Мир) давно **Мі́нск Сі́ті** (біл. Мінск-Сіці) (рус. Минск-Сити) — строящый ся район Мінска.

## Давно бывша містность
Стройка нового комерческого жилого района зачато у Октябрьскому районови Мінска, у переділах улиць Брилёвска — Аеродромна — Южна маґістраль, и улици Лейтенанта Кіжеватова, на севернӯм берегови рікы Лошиця. Район стройить ся на місті всторического аеропорта «Мінск-1», завода № 407 Гражданьской авіації, топливной базы аеропорта, опытно-механіческого завода «Аґротехконмаш», 214-го комбіната желізобетонных изділь, жилої малоетажной застройкы и частного сектора по улицям Вільямса, Докучаєва и Фізкултурного переулка (Колонія).

## Стройка
У 2017 році быв построєный и введеный у строй первый жилый комплекс «Діадема». У 2019 році первый у районови дітьскый садик. На юл 2022 року построєні жилі дома у кварталах «Азія», «Африка», «Евразія», «Еміратс Люкс». Веде ся стройка у кварталах «Світові танці», «Средиземноморьскый», «Тропіцькі острова», «Западна Европа», «Южна Америка» и др. На 90 % возведена станція метро «Аеродромна». У 2018—2020 роках ишла реконструкція улици Аеродромной, а иппен стройка її розвязкы из улицёв Жуковского и проспектом Мира, котра є частёв нового района. У 2021-2022 роках реконструёвана часть улици Брілёвской котра примыкать ид мікрорайонови въедно из розвязков из улицями Кіжеватова и Казинця. За 2019—2021 рокы построєні и введены у строй нові улици Белґрадьска, Михаила Савицького, Леоніда Левіна, Ніколы Теслы. Достраює ся проспект Мира и улиця Игоря Лученка. Веде ся стройка сириднёї школы и двох дітьскых садикӯв и поліклінікы.

## Удкликованя

* Интервью с первым вице-президентом ООО «ИТЕРА Груп» Валерием Коротковым Архивная копия от 8 июля 2008 на Wayback Machine
* «Минск-Сити»: Уровнь первый
Катеґорія:Діловы кварталы
Катеґорія:Мінск
Катеґорія:Білорусія
Бряньск

**Бря́ньск** авадь **Бря́нск** (рус. Брянск) (укр. Брянськ) (біл. Бранск) — варош у Бряньскӯв области, Росії. Адміністративный центр Бряньской области.

## Історія
Варош первый раз ся споминать у 985 році.

Из 1252 року Бряньск набыв статуса стольного удільного вароша Бряньского княжества, кой князь Роман Черніговськый перенӯс свою столицю из Чернігова до Бряньска. За ёго правліня варош став політичным и културным центром Черніговськых земель. Ёго сын, князь Олег, унаслідовав власть, айбо скоро постригся у монахы, того власть захватили смоленьскі князі.

## Адміністративный поділ
Бряньск адміністративно ділить ся на чотыри округы (2002):

* Бежицькый&nbsp;— 160 036 особ; включать варощик Радиця-Криловка&nbsp;— 3 513 особ
* Володарьскый&nbsp;— 78 145 особ; включать варощиа Великоє Полпіно&nbsp;— 4 613 особ
* Советьскый&nbsp;— 117 879 особ
* Фокіньскый&nbsp;— 75 466 особ; включать варощик Білі Берега&nbsp;— 10 637 особ.

## Удкликованя

* *Коваленко В. П.* Дебрянськ  // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — 518 с. : іл. — .

* Адміністрація Брянської області 
* Міська адміністрація
* Обласне статистичне управління 
* Освітянський портал
* Про розвиток Брянської області
* Герб міста 
* Інтерактивна мапа
* Енциклопедія «Мой город» 
Катеґорія:Міста Росії
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Вароші Бряньской области
Катеґорія:Бряньск
Катеґорія:Основаны 985
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты России
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Велика Бакта

**Вели́ка Ба́кта** (мад. Nagybakta) (пол. Wełyka Bakta) (укр. Велика Бакта) (рум. Velîka Bakta) — село у Берегӯвськӯм районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1232 році.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 1022 людий, из них подля языка:

## Археолоґіка
На юго-выходови села є курґан, знамый пуд назвов Курґан Красуні. Поблизь нёго найдено римскі монеты Марка Антонія, Авґуста, Трояна.

## Удкликованя

* Велика Бакта сподівається на туристичне майбутнє 
* «Архітектурні, історичні та природні цінності Берегівщини»
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Мадярьскі села на Украйині
Роверета

**Ровере́та** (тал. Rovereta) — село у Сан-Марино.

## Історія
У 1957 році туй быв конституціонный кризиз, названый *Fatti di Rovereta* (Дійство у Ровереті), у якӯв Ґенерална рада Сан-Марино осознанно запобігала запланованым выборам капітана-реґента. Управу было сотворено у селі Роверета, яка была у опозиції до капітана-реґента, срок власти якого ужек кӯнчив ся. 

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Роверета на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села Сан-Марино
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Сан Маріно
Катеґорія:Роверета
Міхалкова (окрес Зволен)

**Міхалко́ва** (словен. Michalková) (пол. Michalková) (мад. Zólyommihályi) — село у окресови Зволен, Баньскобыстрицькый край, Словеньску.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1786 році.

## Обывательство

У селі на 2021 рӯк живе 37 людий.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Міхалкова (округ Зволен) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).

## Референції


Катеґорія:Населены пункты Словакии
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Словеньска
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Основаны 1786
Катеґорія:Обцы окреса Зволен
Ханты-Мансійськ

**Ха́нты-Мансі́йськ** (рус. Ханты-Мансийск) (манс. Абга) (хант. Ёмвоҷ, Ёмвош) — варош у Ханты-Мансійському автономному округови, Тюменьской области, Росії. Адміністративный центр Ханты-Масійського АО.

## Історія
Варош первый раз ся споминать у 1930 році.

## Памняткы

* Археопарк&nbsp;— културно-туристичный комплекс, філія Музея природы и чилядника.

## Шпорт
Ханты-Мансійськ є центром горнолыжного шпорта. Туй проходять чемпіонаты світа из біатлона, у варошови непӯлло розвитый туризм, 2005 року до услуг туристӯв было 15 отелю̄в.

## Удкликованя

* Аркуш карти P-42-115.

* На Вікімапії
* Офіційний портал адміністрації міста Ханти-Мансійск 
* Варош Ханты-Мансійськ 
* Історія герба Ханти-Мансійська 
Катеґорія:Міста Росії
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Ханты-Мансійськ
Катеґорія:Населены пункты России
Катеґорія:Населены пункты
Дмитрӯвка (Горловськый район)

**Дми́трӯвка** (укр. Дмитрівка) (рус. Дмитровка) — село у Горловському районови, Донецькой области, Украйины.

## Історія
Село основали Козакы у 1777 році. Из 26 мая 2014 року село контролує ся Росіёв/ДНР.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 3370 людий, из них подля языка:

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Дмитрівка (Горлівський район) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).

* Погода в селі Дмитрівка [Архівовано 20 грудня 2011 у Wayback Machine.]
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Донецькой области
Катеґорія:Села Донецькой области
Соловка

**Соло́вка** (мад. Szalóka) (рум. Solovka) (укр. Соловка) (словен. Saloka) (пол. Sołowka) — село у Ужгородському районови, Закарпатської области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1240 році.

Векшина обывателю̄в села приняли реформаторську віру. Реформаторська цирьков была постройина у 1783 році у штілови бароко-класицизма намісто старої камляної цирьковли.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 825 людий.

## Управа
Сільськым старостов є Біров Александр Андріёвич.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Соловка на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Мадярьскі села на Украйині
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Сарвасов

**Сарва́сов** (мад. Szarvaszó) (Ідіш. סאראסאו) (рум. Sarasău) (укр. Сарасеу) — село и комунна у повітови Мараморош, Румыния.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1345 році.

Село ся споминать и у 1404 році ге Сарвасов у грамоті уд 1404 року за офірованя Грушовському монастырёви сел Грушово, Тересва и Кривоє.

## Обывательство
У селі на 2002 рӯк живе 2416 людий, из них:

Состав обывательства подля реліґії:

## Удкликованя

* Дані про комуну Сарасеу на сайті Ghidul Primăriilor 

Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Румынии
Катеґорія:Мараморош
Катеґорія:Сарвасов