Гуляйполе

**Гуляйпо́ле** (, )&nbsp;— варош у Пологовському районови, Запорізька область, Украйина.

## Ґеоґрафія
Варош *Гуляйполе* є у 98&nbsp;км уд областного центра (автопутями Н08Т 0814) и 26&nbsp;км уд районного центра, у долині рікы Гайчул (назва рікы етимолоґізує ся из тюркськых языкӯв&nbsp;— гай «слободный» + чул «степ»), выше за течов на далині 3,5&nbsp;км є село Марфопӯль, ниже за течією на далині 1,5&nbsp;км є село Зеленоє. Майблизка желізнична станція&nbsp;— Гуляйполе (у 9&nbsp;км). На северови Пологӯвськый район межить из Синельниковськым районом Дніпропетровськой области, на выходови&nbsp;— из Донецькыв.

## Історія
Село *Гуляйполе* основано у 1770-ых роках на бывшых землях Кальміуської паланкы Вольностей вӯйська Запорозького низового у контексті політикы Російськой Рішы по залюдненю и освоєню завоёваных запорозькых земиль.

У 1785.&nbsp;році правліня Катеринославського намістництва обязало Новомосковськый земськый суд основати и обладити пиля Гайчура при балці Калмычкі державну воєнну слободу Гуляйполе. Тверджіня уддільных краёзнавцю̄в за тото, што назву населеному пунктови дали переселенці из міста Гуляйпӯль (часть нынішнёго Новомиргорода&nbsp;— районного центра Кіровоградьской области), не удержує жадної критикы и ґрунтує ся хыба на догадках. Ныні же, достеменно изнамо и пудтверджено архівными даными, што перві поселенці прибыли до новосотвореного населеного пункта из території Стародубщины, а пак Киёвщины, Чернігӯвщины, Полтавщины и Слобожанщины. Поселеня традиціонно ділило ся на сотні&nbsp;— адміністративно-територіалні єдениці. Так заселяли ся Подоляньска, Піщаньска, Гуряньска, Вербовська, Бочаньска, Харсуньска а потӯм и Польска сотні. У 1794.&nbsp;році поселеня мало 150&nbsp;дворӯв.

У 1797.&nbsp;році построєно деривляну православну цирьков «Воздвижения Честного и Животворящого Христа Господнёго», а Гуляйполе стає волостным центром Александровського уїзда Катеринославськой ґубернії.

Жытелі края активно занимали ся земледілством и скотарьством. Розвивала ся торговля. У 1859.&nbsp;році у Гуляйполёви одбыв ся ярмарок. Фунґовало бӯлше пӯвсотни торговельних пудприємств из общым обігом 1&nbsp;млн рублю̄в. Въедно из ними было великоє число торговельных лавок. Торговля способствовала приплывови обывательства. Кідь у 1810.&nbsp;році туй проживало 1852.&nbsp;особ, та у 1859.&nbsp;році&nbsp;— ужек 2521&nbsp;особа.

У пореформный період у Гуляйполёви промышленні пудприємства взникали єден за єдным. У 1882 році зачав фунґовати завод сільськоґаздӯвськых машин пудприємця Кріґера. Через 10 рокӯв щи єден такый завод и паровый млин удкрыв капіталіст Кернер. Обадва заводы упускали жниварькы, конні молотарькы, січкарні и т.д. Великый паровый млин мав и поміщик Шредер. У слідувущі рокы стали робити обозный и винокурный заводы, пару олӯйниць, торговельні склады. У селі робили 18 бовтӯв, торговлёв занимало ся близко трёх десяткӯв купцю̄в. У 1898.&nbsp;році поблизь проклали желізницю Чаплине&nbsp;— Бердяньск, што сприятливо позначило ся на економічному розвитю села.

Из середины XIX.&nbsp;– зачатка XX.&nbsp;стороча село Гуляйполе стає торгово-промисловым варошом. У 1913.&nbsp;році туй проживало 16&nbsp;150&nbsp;особ. осіб.

Из 1884.&nbsp;року и аж до Первой світовой войны через кажді три рокы у Гуляйполёви одбывали ся земські выставкы-аукціоны сільськоґаздӯвської тай промысловой продукції.

Шырокого розгласа добыло Гуляйполе пуд час Гражданьской войны у Росії. Иппен туй у 1919–1921 роках містив ся осередок махновського кываня. Туй де родив ся и урӯс Нестор Махно. У 1919–1921 роках было столицёв Вольной території.

Пуд час Голодомора 1932–1933.&nbsp;рокӯв умерло маймало 108&nbsp;жытелю̄в вароша.

Статус вароша&nbsp;— из 1938.&nbsp;року.

5.&nbsp;окто̄вбра 1941.&nbsp;року унаслідок Німицького наступа РСЧК покинули варош. Осінёв 1943.&nbsp;року РСЧК вернули ся у Гуляйполе.

19.&nbsp;юла 2020.&nbsp;року, у резултатови адміністративно-територіалноц реформы и ліквідації Гуляйпӯльского района, варош вошов у состав Пологӯвського района.

### Російсько-украйиньска война

2.&nbsp;марца 2022.&nbsp;року у варошови повнӯстю пропали світло, вода. Приблизно через місяць зник газ. На нынішньый момент газ, вода, електроенерґія так и не появили ся. Тото одбыло ся унаслідок окупації ВС РФ Пологӯв.

22.&nbsp;юна 2022.&nbsp;року унаслідок обстріла ВС РФ быв пошкодженый паровый млин «Надія», построєный у 1894.&nbsp;році.

На зачатку 2024.&nbsp;року у варошови лишило ся бӯлше пӯдрога тысячі жытелю̄в. У основі тото старші люди, які не хочуть лишати хоть и знищеный и побитый, но рӯдный варош.

## Економіка

* ВАТ «Сільмаш».
* ЗАТ «Аграрний дім».
* Гуляйпӯльскый машиностроительный завод.
* ЗАТ «Гуляйпільський сирзавод».
* Гуляйпӯльскый елеватор.
* Гуляйпӯльскый завод лакокрасочных уробӯв, ТОВ.
* Гуляйпӯльскый варавтодор.

## Обывательство
На 2025.&nbsp;рӯк живе 1&nbsp;000&nbsp;людий.

У селі на 2001.&nbsp;рӯк живе 17&nbsp;077&nbsp;людий, из них:

## Знамі Родаци

* Нестор Махно (1888–1934)&nbsp;— політик и общественный діятель, знамый анархіст радикалного напряма, командовав отрядами Анархістӯв, так званых «махновцю̄в» у час Гражданьской войны у Росії.

* Михаил Тардов, и иппен:
* Деревянко Павло Микулаёвич (1899–1930) участник ослободителных кывань часӯв Гражданьской войны у Росії, член Аґіт-секції Запорозькой „Просвіты“. Розстріляный Запорозькым ЧК
* Александр Михайлюта&nbsp;— автор кіносценарія художественного фільма «Секретный ешелон»;
* Любов Геньба&nbsp;— поетеса, общественна діятелька, волонтерка;
* Леонід Юхвід&nbsp;— автор изнамой повісті «Свадьба в Малиновке», у 1967.&nbsp;році сотворена єдноименна кінолента.

## Памняткы и култура

Центр вароша составлять історичный архітектурный ансамбль строёк, які осячені історичными дійствамм, зъязаными из революціонныв діяльностёв вождя селянського анархістського кываня на югови Украйины (1918–1921) Нестора Махна.

За махновщину, изнамых землякӯв тай етноґрафію края мож дознати ся из експозиції Гуляйпӯльского краёзнавчого музея.

Из 2006. по&nbsp;2009.&nbsp;рокы у Гуляйполёви у кӯнци авґуста одбшвав ся каждорӯчный музыкално-літературный фестиваль «День Незалежності з Махном» (МахноФест).

6.&nbsp;новембра 2018.&nbsp;року у Гуляйполёви голосно и творчо удпраздновали 130-роковину уд дня рождіня изнамого народного лідера, украйиньского революціонера Нестора Махна.

Єдныв из майузначных строёк и історичных памняток вароша рахує ся 130-рӯчный паровый млин «Надія»,[*[[Вікіпедія:Невтралный позур#Авторство предвзятых тверджінь тай уточненя через факты|кым?]]*] построєный у 1894.&nbsp;році купцём ІІ.&nbsp;ґілдії Самсоном Йосиповичеч Саксаґаньскым. Купець уклав у стройку величезні гроші и даже заліз у довгы. Величезный паровый двигун купили в Анґлії. У 1907.&nbsp;році Самсон Саксаґанськый продав млин менонітови Давыдови Шредерови. Фактично млин став и первыв електростанціёв Гуляйполя, бо у 1912.&nbsp;році при нёму улкрыла ся централна електростанція вароша.

17.&nbsp;фебруара 2023.&nbsp;року унаслідок російськых обстрілӯв будову было знищено.

## Ґалерея

Файл:Банк_товариства_єврейських_та_німецьких_колоністів._м._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Банк орґанізації жидӯвськых тай німицькых колоністӯв. Ныні Гуляйпӯльскый краёзнавчый музей є у хыжи 1901.&nbsp;року постройкы (ул. Соборна, 75)
Файл:Махновська_тачанка_біля_краєзнавчого_музею_в_Гуляйполі.jpg|Махновська карета пиля Банка орґанізації жидӯвськых тай німицькых колоністӯв. Ныні Гуляйпӯльскый краёынавчый музей є у хыжи 1901.&nbsp;року постройкы (ул. Соборна, 75)
Файл:Гуляйпільський_краєзнавчий_музей_.jpg|Банк орґанізації жидӯвськых тай німицькых колоністӯв. Ныні Гуляйпӯльскый краёзнавчый музей є у хыжи 1901.&nbsp;року постройкы (ул. Соборна, 75)
Файл:Банк_товариства_єврейських_та_німецьких_колоністів._Гуляйполе,_Запорізька_обл.jpg|Банк орґанізації жидӯвськых тай німицькых колоністӯв. Ныні Гуляйпӯльскый краёзнавчый музей є у хыжи 1901.&nbsp;року постройкы(ул. Соборна, 75)
Файл:Млин._м._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Млин поміщика Шредера, 1894.&nbsp;року постройкы (ул. Соборна)
Файл:Будівля_млина._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Млин поміщика Шредера, 1894.&nbsp;року постройкы (ул. Соборна)
Файл:Будівля_старого_парового_млина_у_місті_Гуляйполе.jpg|Млин поміщика Шредера, 1894.&nbsp;року постройкы (ул. Соборна)
Файл:Будинок_купця_Карманова._Гуляйполе,_Запорізька_обл.jpg|Хыжа купця Карманова (ул.&nbsp;Шевченка) Ныні там находить ся аптека тай кафе.
Файл:Будинок_купця_Карманова._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Хыжа купця Карманова (ул.&nbsp;Шевченка). Ныні там находить ся аптека тай кафе.
Файл:Гуляйпільська_чоловіча_гімназія.JPG|Гуляйпӯльска чоловіча юімназія (Шевченка, 13).
Файл:Північна_частина_будівлі_земської_управи._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Земська управа (ул. Шевченка 15). Ныні у сю̄в хыжи є Гуляйпӯльска вароська рада, Гуляйпӯльска районна рада, Гуляйпӯльскый УСЗН РДА.
Файл:Земська_управа._Гуляйполе,_Запорізька_обл.jpg|Земська управа (ул. Шевченка 15). Ныні у цьому приміщенні знаходиться Гуляйпільська міська рада, Гуляйпільська районна рада, Гуляйпільський УСЗН РДА.
Файл:Східна_частина_будівлі_земської_управи._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Выходна часть хыжи Земської управы (ул. Шевченка, 15). Ныні там ся находить Гуляйпӯльска вароська рада, Гуляйпӯльска районна рада, Гуляйпӯльскый УСЗН РДА.
Файл:Народний_дім._м._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Народный дом (ул. Шевченка). Ныні у сю̄в хыжи розміщена бібліотека.
Файл:Народний_дім._Гуляйполе,_Запорізька_обл.jpg|Народный дом (ул. Шевченка). Наразі в цьому приміщенні знаходиться бібліотека.
Файл:Народний_дім._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Народний дім (вул. Шевченка). Наразі в цьому приміщенні знаходиться бібліотека.
Файл:Вчительський_інститут,_м._Гуляйполе,_Запорізька_обл.jpg|Вчительський інститут (вул. Соборна, 107). Ныні туй находить ся Гуляйпільський ЦНАП.
Файл:Вчительський_інститут._Гуляйполе,_Запорізька_обл.jpg|Учительськый институт (ул. Соборна, 107).
Файл:Будівля_вчительського_інституту_з_двору._Гуляйполе,_Запорізька_область.jpg|Будівля вчительського інституту з двору (м. Гуляйполе, вул. Соборна, 107).
Файл:Меморіал_загиблим_воїнам_в_м._Гуляйполе_Жовтень_2014.JPG|Меморіал згыблым воякам (ул. Герою̄в Украйины)
Файл:Братська_могила_жертв_фашизму._Гуляйполе,_вулиця_Шевченко.jpg|Братьска могыла жертв фашизма (ул. Шевченка)
Файл:Пам'ятник_воїнам_-_землякам._Загальний_план._Вулиця_Велика._Гуляйполе_Запорізької_області.jpg|Памнятник воинам-землякам (уд. Велика)
Файл:Пам'ятник_воїнам_-_землякам._Гуляйполе_Запорізької_обл.jpg|Памнятник воинам-землякам у варошови Гуляйполе. 


## Удкликованя

* *Скляренко Є. М.* Гуляйполе  // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — С. 252. — .
* *Л.&nbsp;Ф.&nbsp;Приходько*. Гуляйполе  // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001­–2024. — .

* Гуляйполе.City &nbsp;— інтернет-видання про життя міста, головні новини Гуляйполя
* Гуляйполе&nbsp;— Інформаційно-пізнавальний портал | Запорізька область у складі УРСР  (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том&nbsp;— Історія міст і сіл Української РСР. Запорізька область.&nbsp;— К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970.&nbsp;— 765 с.)
* Гуляйпільська РДА 
* Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
* Облікова картка на сайті Верховної Ради 
* Гуляйполе&nbsp;— столиця степів на Запорізький обласний туристично-інформаційний центр
* Гуляйполе-інфо 
* вебсайт Гуляйпільської міської ради 
* Погода в місті Гуляйполе 

Катеґорія:Міста Україны

Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Запорожской области