open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1594

## Подїї
## Народили ся
## Вмерли
2. фебруар — Джованні Пєрлуїджі да Палестріна, італьянськый композитор, єдин из май великых поліфоністу епохы Ренесанса.

Катеґорія:Рокы
1584

## Подѣи

## Уродили ся
* Мелихар Гродецкый — йезуит каплан, мисионер, еден з трьох кошицкых мученикох
## Умерли

Катеґорія:Рокы
1581

## Подѣи
* 26. юл — выголошена независима Република споеных Нидерландох.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1578

## Подїї
другий козацький реєстр

## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1582

## Подѣи
* Ґреґоріаньскый календарь быв заведженый папом Ґріґоріём XIII.
* Перша писемна змінка о селе Крайня Порубка.

## Уродили ся
* Штефан Понграц,  йезуит священик, мисионер, еден з трьох кошицкых мученикох

## Умерли
1571

## Подѣи
* Перва упоминка о селѣ Буковець (днесь Воловецкый район Закарпатской области

## Уродили ся
* 27. децембер — Йоганн Кеплер, нѣмецкый математик и астроном.

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1569

## Подѣи
* 1. юл — соймы Польщи и Литвы в Люблинѣ схвалили унию двох держав, котра позната як Рѣчь Посполита.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1566

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* 2. юл — Нострадамус, французскый дохтор, астролог и поет

Катеґорія:Рокы
1565

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* 5. октобер — Лодовико Феррари, талианскый математик

Катеґорія:Рокы
1557

## Подїї

## Уродили ся
* 1. януар — Иштван Бочкай, князь Ардяла (1605–1606).

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1550

## Подѣи
;Датум незнатый: 
:* На годинках появила ся минутова ручка, дотогды была лем годинова.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Климишин І. А.** Календарь природи і людини. — Львів: Вища школа, 1975  
## Референции

Катеґорія:Рокы
1548

## Подѣи
* Перва упоминка о селѣ Вучково (Wochkowo).

## Уродили ся

## Умерли
1547

## Подѣи
*  Фердинанд I. Габсбург (1503–1526–1564) заставив кованя пражского гроша и дав бити стрѣберный талярь.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1546

## Подїї
## Уродили ся
## Умерли
* 18. фебруар — Мартін Лутер, нїмецькый теолоґ, казатель і реформатор, закладатель протестантізму

Катеґорія:Рокы
1543

## Подїї

## Уродили ся

## Умерли
* 24. май — Миколай Коперник, астроном, математик, правник, стратег и доктор, римокатолицкый священик и творця гелиоцентричной теории.

Катеґорія:Рокы
1540

## Подѣи
* Перва упоминка о містѣ Тернопіль.
* 27. септембер — Папом Павлом III. схвалено Товаришство Исусово (йезуиты).

## Уродили ся

## Умерли
1525

## Подїї
## Народили ся
* 17. децембер — Джованні Пєрлуїджі да Палестріна, італьянськый композитор, єдин из май великых поліфоністу епохы Ренесанса.

## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1524

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* 24. децембер — Фернан Магеллан, мореплавець в испанскых службах.
1522

## Подѣи

## Уродили ся
* 2. фебруар — Лодовико Феррари, талианскый математик

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1517

## Подїї
* 31. октобер — 33-рочный монах и казатель, католицкый пастор Мартин Лутер вывѣсив на дверѣ церковли во Виттенбергу 95 тез, в котрых критично реаговав на практикы католицкой Церкви, з чим зачала ся 100-рочна доба Реформации.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1512

## Подїї
Засновано місто Чигирин,Чигиринський район,Черкаська область,Україна.

## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1506

## Подѣи

## Родили ся

## Умерли
* 20. май — Крістофор Колумб, таліаньскый мореплавець, новодобый обявитель Америкы.
1505

## Подїї
• Кӯнчив своє екзістованя Султанат Кілва, и перейшов ид Портуґалії.

## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1503

## Подѣи
* 10. май — Кристофор Колумб объявив Кайманы.

## Уродили ся
* 14. децембер — Нострадамус, французскый дохтор, астролог и поет,

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1501

## Подѣи

## Уродили ся
* 6. май — Папа Марцел II. (†1555)

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1494

## Подїї
## Народили ся
## Вмерли
* 4. фебруар — Юрій Дрогобич, україньскый ученый, педаґоґ, поет, філозоф, астроном і астролоґ.
1493

## Подѣи
* 3. новембер — Кристофор Колумб пристав на островѣ, котрый назвав Доминика.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1492

## Подѣи
* Завойованя христианами Гранады, капитулация Бобдила, послѣдного краля Маврох. Выгнаня Еврейох з Испании.

## Уродили ся

## Умерли
* 9. новембер — Джами, вызнамный персийскый поет, писатель, филозоф.

## Жерела и одказы
* **Хронология** //

## Референции
1484

## Подѣи
* Перва упоминка о селѣ Лохово (днесь Мукачовскый район Закарпатской области).

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1480

## Подѣи

## Уродили ся
* ярь — Фернан Магеллан, мореплавець в испанскых службах.

## Умерли
1473

## Подїї
## Уродили ся
* 19. фебруар — Миколай Коперник, астроном, математик, правник, стратег и доктор, римокатолицкый священик и творця гелиоцентричной теории.
## Умерли

Катеґорія:Рокы
1463

## Подѣи
* Перва упоминка о селѣ Буковець (днесь Межгорскый район Закарпатской области)

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1455

## Подѣи
* 23. фебруар — Йоганн Гутенберг зачав масове печатаня первой Библии.
## Уродили ся
## Умерли

Катеґорія:Рокы
1451

## Подѣи

## Уродили ся
септембер – октобер — Кристофор Колумб, мореплавець, объявитель Америкы

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1447

## Подѣи
• Зачала ся во̄йна миже Албаніёв и Венеціаньскыв Републіков.

## Родили ся

## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1431

## Подїї
## Народили ся
## Вмерли
* 30. май — Яна з Арку, звана Дѣва орлеанска, французска бойовничка против Англичан, спалена на ватрѣ.

Катеґорія:Рокы
1430

## Подѣи
* Перва исторична упоминка о подкарпатскых селах Стройно и Голубине. 

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* 

## Референции

Катеґорія:Рокы
1415

= Народилися =
Ян Длугош — польський історик і дипломат.

= Події =
1415 рік - битва при Азенкурі. Французьке військо було вщент розгромлене. Цікаво, що союзником англійців став герцог Бургундський, за сприяння якого вони здобули Париж.

= Помер =
6 липня	спалений на багатті лідер чеських протестантів Ян Гус. Мислитель, філософ, реформатор, національний герой. Ректор Празького університету, послідовники якого стали відомими як гусити.
1414

## Подѣи
* 8. децембер — в Констанции арештованый Ян Гус.
## Уродили ся
* 7. новембер — Джами, вызнамный персийскый поет, писатель, филозоф.

## Умерли
1412

## Подѣи
* 8. новембер — мадярскый краль Жигмонд Луксембургскый на основѣ мира, подписаного  в Любовни, оддав Польщи в заставу спишскы варошы.

## Уродили ся
* 6. януар — Яна з Арку, звана Дїва орлеаньска, французьска боёвничка проти Анґлічанім.

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1405

## Подѣи
* Перва упоминка о селѣ Завадка (окрес Михаловце).

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1404

## Подѣи
* 12. марец — краль Жигмонд оддав Стропков в залог за 6000 дукаты польскому шляхтичу Прокопови Балицкому.
* 10. май — мараморошські немеші Балиця и Драґ изложили грамоту для Грушовського монастыря; сесе майстарша славянська грамота з Карпатської Руси, даколи ся тримле за першу памнятку русинського языка.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1393

## Подѣи
* Перша писемна змінка село Варганёвце.
## Уродили ся

## Умерли
1389

## Подїї
* Перші спомины за Крайниково.

## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1380

## Подѣи
* 8. септембер — Куликовска битка.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1382

## Подѣи
* 26. август — хан Тохтамыш кламством заяв Москву, порабовав и спалив город и вернув под панованя Золотой Орды.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1367

## Подѣи
* Перва упоминка о селах Доманин, Уторопы.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1371

## Подѣи
* Перва упоминка Калугы — город купило Велике московске княжество од литовскых князьох.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1359

## Подѣи
* Штрамберк достав статус города.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1362

## Подѣи
* Перва упоминка о селѣ Блатничка.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1351

## Подѣи
* Цюрих вступив до Швайчарской конфедерации и став ся центром кантона.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1307

## Події

* Полоцке князївство *(Полоцка земля)* війшло у склад Великого Князївства Літовского.

## Уродили ся

## Умерли
1303

## Подѣи
* В Мадярском кральовствѣ створена жупа Мараморош

## Уродили ся

## Умерли
1300

## Подѣи
* В Кутной Горѣ зачали бити пражскый грош.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1288

## Подѣи
* Основана Лисабонска универзита.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* 

## Референции

Катеґорія:Рокы
1274

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* 7. марец — Томаш Аквинскый, католицкый филозоф и теолог.

Катеґорія:Рокы
1265

## Подѣи
* Перва исторична упоминка о Брезнѣ под назвов *Berezum*.
* Основаны Чешске Будейовице.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1261

## Подѣи
* децембер — Вроцлав достав магдебургске право.

## Уродили ся

## Умерли

## Референции

Катеґорія:Рокы
1260

## Подѣи
* Основаный кральовскый город Клатовы.
* Перва упоминка о Трутновѣ.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1259

## Подѣи
* Перва упоминка о Росицях.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1257

## Подїї
* Засноване Кракова

## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1256

## Подїї
* Перше споминаня Львова.

## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1252 рік

**1252 рік** є высокостный рік, котрий ся почав в понедїлёк.
## Подїї
## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
Аборигены

Слово **аборигены** ся ужыває на означіня корїнёвых обывателів той ці другой країны. Єднак найчастїше го вжывають до найдавнїших мешканців Австралії.

## Жывотный штіл

Перші люде прибулы до Австралії з Юговыходной Азії. Оны жыли кочовными племінными ґрупами, займали ся полёваням з оштєпами і бумеранґами, ловыли рыбу зо жблюхів і сбіралы плоди, трави та корїня.

Катеґорія:Етноґрафія
1241

## Подѣи
* 12. марец —татарске войско хана Бату перешло Верецкым переходом и вступило до Мадярского кральовства. 
* 11. апрѣль — в битвѣ на рѣцѣ Сланой войско краля Бейлы IV. было розбите монголскым войском хана Бату.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Gerencsér Ferenc**: Magyar történelmi kronológia: Ötezer év, a kezdetektől napjainkig. Budapest: Tárogató, 1998    

## Референции

Катеґорія:Рокы
1240

## Подѣи
* 6. децембер — Золота Орда порабовала и спустошила Киев.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1235

## Подѣи
* Перва исторична упоминка о Дебреценѣ.
  
## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1227

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* Джучи, хан Золотой орды.
* Чингизхан, владця Монголской империи.

Катеґорія:Рокы
1226

## Подѣи
* Перва упоминка о Липницях над Сазавов.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1218

## Подѣи
* Цюрих достав статус вольного имперского города

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1200

## Подїї
* Обывательство Землї достигло 500 міліону чоловік.

## Уродили ся

## Умерли

## Приближні дати

## Глави штатів

### Африка

### Азія

### Европа

## Історіко-ґеоґрафічне положіня
1193

## Подѣи
*Перва споминка о Чорнобылю.

## Уродили ся

## Умерли

Катеґорія:Рокы
1185

## Подїї
## Народили ся
## Вмерли
* Балдуїн IV. — краль Єрусалиму

## Глави штатів

Катеґорія:Рокы
1157

Заснування смт. Гоща

## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1100

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли

## Історіко-ґеоґрафічне положіня
1088

## Подѣи
* Основана Болоньска универзита.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**:

## Референции

Катеґорія:Рокы
1067

## Подїї
* Перші спомины про варош Орша.

## Народили ся
## Вмерли

Катеґорія:Рокы
1055

## Подѣи
* Мадярскый краль Андраш I. основав опатство Тихань над Балатоном, котрого закладаюча листина е найстаршый литературный памятник в мадярском языку.

## Уродили ся

## Умерли
* Иларион «Русин» — митрополита Киевскый.
1049

## Подїї
12. фебруара — Лев IX. наступив по Дамасові II. як 152. папа римскый.
## Народили ся
## Вмерли
* Феопемпт — мітрополіт Кыёвскый.

Катеґорія:Рокы
1016

## Подѣи
Укладено перший збірник законів "Руська правда"

## Уродили ся

## Умерли
1015

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* 15. юл — Владимир Святославич, князь новгородскый, великый князь киевскый.

Катеґорія:Рокы
1014

## Подѣи
* Того року в Китаю вынайдена профилактична вакцинация од осыпок слабов давков хворотоплодных вирусох.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**: //

## Референции
980

## Подѣи
* Перва упоминка о Вроцлавѣ (яко Бреславлю).

## Уродили ся

## Умерли

## Референции

Катеґорія:Рокы
969

## Подѣи
* Основаня Каира.
## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**:

## Референции
962

## Подѣи
* Створила ся германска Священна Римска империя. Оттон I. корунованый на императора.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хроника**: 
## Референции

Катеґорія:Рокы
900

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли

## Історіко-ґеоґрафічне положіня
885

## Подїї
## Народили ся
## Вмерли
* 6. апрѣль — Святый Мефодий, перекладатель Святого Письма до славянчины, патрон Европы и Моравии. 

Катеґорія:Рокы
869

## Подїї
## Народили ся
## Вмерли
* 14. фебруар — Святый Кирил, званый Славянскым Апостолом, Константином Филозофом, христианскый миссионер, перекладатель Святого Письма з грецкого языка на славянскый.

Катеґорія:Рокы
861

## Подѣи
* 30. януар — миссионер Константин Филозоф на Крымѣ в Херсонѣ нашов гроб Святого Климента, мученика, четвертого Папы римского.

## Уродили ся

## Умерли
862

## Подѣи
* великоморавскый князь Ростислав зрядив посолство до Византии и просив христианскых миссионерох.

## Уродили ся

## Умерли
Прапоры незалежных штатів

В **ґалерії прапорів незалежных штатів** предложені штатні прапоры де факто незалежных штатів.


Файл:Flag of the Taliban.svg|
Файл:Flag of Albania.svg|
Файл:Flag of Algeria.svg|
Файл:Flag of Andorra.svg|
Файл:Flag of Angola.svg|
Файл:Flag of Antigua and Barbuda.svg|
Файл:Flag of Argentina.svg|
Файл:Flag of Armenia.svg|
Файл:Flag of Australia.svg|
Файл:Flag of Austria.svg|
Файл:Flag of Azerbaijan.svg|
Файл:Flag of the Bahamas.svg|
Файл:Flag of Bahrain.svg|
Файл:Flag of Bangladesh.svg|
Файл:Flag of Barbados.svg|
Файл:Flag of Belarus.svg|
Файл:Flag of Belgium.svg|
Файл:Flag of Belize.svg|
Файл:Flag of Benin.svg|
Файл:Flag of Bhutan.svg|
Файл:Flag of Bolivia (state).svg|
Файл:Flag of Bosnia and Herzegovina.svg|
Файл:Flag of Botswana.svg|
Файл:Flag of Brazil.svg|
Файл:Flag of Brunei.svg|
Файл:Flag of Bulgaria.svg|
Файл:Flag of Burkina Faso.svg|
Файл:Flag of Burundi.svg|
Файл:Flag of Vanuatu.svg|
Файл:Flag of the Vatican City.svg|
Файл:Flag of the United Kingdom (1-2).svg|
Файл:Flag of Vietnam.svg|
Файл:Flag of Venezuela.svg|
Файл:Flag of Cambodia.svg|
Файл:Flag of Cameroon.svg|
Файл:Flag of Canada.svg|
4 рік

## Подїї

## Народили ся

## Вмерли

## Глави штатів

### Африка

### Азія

### Европа
5 рік

**5 рік** — непереступный рік, котрий ся зачінав у суботу по ґреґоріаньскім календарю. То є 5. рік нашого лїточіслїня, 5. рік 1. тысячроча, 5. рік I. стороча, 5. рік 1.-го десятьроча I. стороча, 5. рік 0.-х років.

## Подїї

## Народили ся

## Вмерли

## Глави штатів
2 рік

**2. рік** — звычайный, котрый ся зачав у второк подля пролептичного календаря Григорианского або в недѣлю подля Юлианского. Быв то рок&nbsp;2 нашой еры, 1. тысячроча, I. стороча.

## Подѣи
* Того року в Китайской империи одбыло ся списованя, котре указало, же число обывательох 57&nbsp;милионы особ.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* Calendar for Year 2 (Julian calendar)
* Calendar for Year 2 (Gregorian calendar)
* **Хронология**: //
## Референции
10 рік

**10 рік** є невысокостный рік, котрий ся почав в пятніцю по ґреґоріаньскім календарю.

## Подїї
## Народили ся
## Вмерли
14

**14 рік** — непереступный рік, котрий ся почав в середу по ґреґоріаньскім календарю.

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* 19. август — первый римскый император Октавиан Август.
17

**17 рік** — звычайный, зачатый в недѣлю подля Григорианского и в пятницю, подля Юлианского пролептичных календарьох. Тото быв рок&nbsp;17 нашой еры, 1. тысячроча, I. стороча.

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* Тит Ливий, давноримскый историк, *59 до н. е.

## Жерела и одказы
* Calendar for Year 17 (Julian calendar)
* Calendar for Year 17 (Gregorian calendar)
* **Хронология**: //

## Референции
31

## Подѣи
## Подїї

## Уродили ся

## Умерли

## Приближні дати

## Глави штатів

### Африка

### Азія

### Европа

## Історіко-ґеоґрафічне положіня
50

## Подѣи
* Того року на Ринѣ основаный Келн (*Colonia Agrippinensis*).

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология** //

## Референции
8 до н. е.

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* Гай Меценас — римскый дипломат и покровитель поезии.
9 до н. е.

## Подѣи
* Октавиан Август створив провинцию Паннония.
* Вознесеный Олтарь Мира императора Августа (Ara Pacis Augustae).

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**: 
* **Ястребов Н.**: Паннония. //Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, т.&nbsp;XXIIa (1897): Оуэн — Патент о поединках, с.&nbsp;700—701. 

## Референции
10 до н. е.

## Подѣи

## Уродили ся
* Ирод Агриппа I. — царь Юдеи, сын Ирода Великого.

## Умерли
12 до н. е.

## Подѣи
* Октавиан бере титул Найвысшого жреця.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**: 

## Референции
100

## Подѣи

## Уродили ся
* Клавдий Птолемей, елинистичный астроном, астролог, математик, оптик, теоретик музыки.

## Умерли

## Історіко-ґеоґрафічне положіня
170

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли
* Клавдий Птолемей, елинистичный астроном, астролог, математик, оптик, теоретик музыки.
200

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли

## Історіко-ґеоґрафічне положіня
410

## Подѣи
* Визиготы под проводом Аларика I.  добывають и рабують Рим.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хроника**: //

## Референции
455

## Подѣи
На крайнім юго-виходї Брітанії засноване *ютами* кралёвство Кент.

## Уародили ся

## Умерли

## Глави штатів
475

## Подїї

## Уродили ся

## Умерли

## Приближні дати

## Глави штатів

### Африка

### Азія

### Европа

## Історіко-ґеоґрафічне положіня
491

## Подїї
В Брітанії засноване *саксами* кралёвство **Уессекс**;

## Народили ся

## Вмерли

## Глави штатів
527

## Подїї
В Брітанії засноване *саксами* кралёвство **Ессекс**;

## Народили ся

## Вмерли

## Глави штатів
597

597 (пятсот девяносто сьомый) гӯд по юлїанскому калиндарьови — невысокосный гӯд, котрый начався в увторок.

## Подїї

*  Григорій I (папа римськый) удправляє в Англїю місїю Августина.

## Народили ся

## Вмерли

## Глави штатів
598

## Подїї

## Народили ся
* Брагмаґупта — давньоіндійськый математик и астроном.

## Вмерли

## Глави штатів
601

## Подѣи
* Того року установлена свѣтска суверенита Святой Столицѣ (Папов Григорием Великым), найстарша зоз екзистуючых днесь суверенных единиць свѣта.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* 

## Референции
607

## Подѣи
* Перва документована споминка о Ереванѣ.

## Уродили ся

## Умерли
642

## Подѣи
* Александрия (Византскый Египет) заята Арабами.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**:

## Референции
27 до н. е.

## Подѣи
* 16. януара сенат придав Октавиану новы честны титулы, на самый перед «Август» (Священый), и повне официалне имя нового пановника стало ся «Император Цезарь Август, сын божый»,  *Imperator Caesar Augustus divi filius*, а курте — Цезарь Август. Тот датум ся поважуе за зачаток его панованя, котре тырвало 40 рокы.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**: //

## Референции
30 до н. е.

## Подѣи
* Александрия, повоевана Римлянами, ставать ся римсков провинциев.
* По инвазии римского войска и самогубствѣ Марка Антония и Клеопатры Египет переходить под владу Рима.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* 
* **Хронология**: //

## Референції
31 до н. е.

## Подѣи
* Октавиан став ся самоособным пановником Рима.
* Октавиан добывать дефинитивну побѣду над флотом Марка Антония и Клеопатры. Марк Антоний и Клеопатра утѣкають до Египту.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* 
* }}
* **Хронология**: 

## Референции
32 до н. е.

## Подѣи
* Збѣгла доба триумвирату, и Октавиан выголошуе войну — але не против свого сонародника Марка Антония, но против чужоземкы Клеопатры, котра нарушила статус римской клиенткы.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* 

## Референции
33 до н. е.

## Подѣи
* 31. децембер — закончив ся термин 2. триумвирату в Римской републицѣ.

## Уродили ся

## Умерли
45 до н. е.

## Подѣи
* 1. януар — Вступив до платности Юлианскый календарь.

## Уродили ся

## Умерли
46 до н. е.

## Подѣи
* Сѣвероафрицке кральовство Нумидия, бойовавше за независимость од Рима (49–46 до н.е.) утратило войну и перетворене императором Цезарем в римску провинцию Африка.

## Уродили ся

## Умерли
42 до н. е.

## Подѣи
* Юлия Цезаря выголосили римскым державным Богом, и так Октавиан ставать ся «Сыном Божым» (Divi Filius).
* Октавиан и Марк Антоний обѣцяють пораховати ся зоз забивцями  Юлия Цезаря и розбивають их войско при Филиппах; Брут и Кассий починяють самогубство.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* 
* **Хронология**: 

## Референции
43 до н. е.

## Подѣи
* 43 до н. е. — Октавиан, Марк Антоний и Лепид створюють другый триумвират.

## Уродили ся

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**: 

## Референции
50 до н. е.

## Подѣи

## Уродили ся

## Умерли

## Історіко-ґеоґрафічне положіня
59 до н. е.

## Подѣи
* Гай Юлий Цезар выбраный конзулом.

## Уродили ся
* В Патавии уродив ся римскый историк Тит Ливий.

## Умерли

## Жерела и одказы
* **Хронология**: //
## Референции
63 до н. е.

## Подѣи

## Уродили ся
* 23. септембер — Гай Октавий, будучый первый римскый император Октавиан Август.

## Умерли

## Жерела и одказы

## Референции
70 до н. е.

## Подѣи

## Уродили ся
* Гай Меценас — римскый дипломат и покровитель поезии.
* 15. октобер – Публій Верґілій Маро, римскый поет.

## Умерли
Иржи Динстбир

**Иржи Динстбир**  (, ; *27. май 1969, Вашінґтон, США) — чешcкый правник, політік, мaґиcтeр права, авокат, підпредседа Чешской соціалнoй демокраціи.

Kaндидовав на Презідентa Чешcкой републікы: 2013 (Чешскa партія соціално-демократічнa).

## Біоґрафія
Родив ся в Вашінґтоні, США. Cын  чеськословеньского міністрa заграніча Иржи Динстбирa.

Середню школу і Карлову універзіту aбсолвовав в Прaзї в року 1997, докторат з права здобыв в року 1997.

В 90. роках дїяв як посланець чеськословеньского парламенту.

## Екстерны одказы
* Вебова сторонка Иржи Динстбирa
* Иржи Динстбир нa Чешcкой Телевізії ČT 24 Hyde Park 21. 5. 2012

## Референції

Катеґорія:Уродили ся 1969
Катеґорія:Жыючі люде
Катеґорія:Чешскы політіци
Катеґорія:Карлова універзіта
Область

**О́бласть** — адміністратівно-теріторіална єдиніця Арменії, Білорусї, Булгарії, Казахстана, Кырґызька, Таджікістана, Узбекістана і Україны, єдиніця федералного дїлїня сучасной Росії.

## Примітки

Катеґорія:Адміністратівны дїлїня
Петро Оґірко

**Петро Оґірко** (род. 1923, Любачов, Польско -  2001) , монах, уніатьскый дїятель ґрекокатолицькой церкви.  

Ґрекокатолицька церьков (Католицька церьков візантьского обряду, ) є выходны католицькы церькви , котры мають літурґію візантьского обряду. Тоты церькви дїяють  в середнїй і выходній Европі (Польско, Словеньско, Україна ітд.). Римокатолицька церьков з нима узко сполупрацує і тримле їх за часть єдиной католицька церьков. Ґрекокатолицькы церькви узнавають авторіту папу римского і здїляють з римокатолицьков церьквов доґматічну науку. Літурґія є служена  в візантьскім обрядї. 
## Родина
На западї Україны.
* Петро Оґірко
*Петро Оґірко
## Одказы
*Слуга Божий Оґірко  Петро 
*Петро Оґірко
* Петро  Оґірко
*Слуга Божий Оґірко  Петро 

Катеґорія:Духовенство
Автономна републіка Крым

**Автоно́мна репу́бліка Крым** (, , , **АРК**) — є автономна републіка удну Україны (de jure, подля україньской стороны, як тыж з погляду ОЗН і ЕУ, котры тоту територію поважують за дочасно окуповану Російсков Федераціёв). Головне місто є Сімферополь.

## Смоть тыж

* Крым
* Крымскотатарьска Вікіпедія
* Републіка Крым
* Російско-україньска война

Катеґорія:Україна
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1991
Віктор Янукович

**Ві́ктор Фе́дорович Януко́вич** (родив ся 9. юлія 1950 у Єнакієві) — четвертый презідент Украины (з 25. фебруара 2010 до 22. фебруара 2014 року). До 2010 року быв лідером Партії реґіонув.

Двычі быв премєр-міністром Украины (21. новембра 2002 — 5. януара 2005 ай 4. авґуста 2006 — 18. децембра 2007). Межи тым програв президентські выборы 2004 року за Оранджової револуції. У 2010. році Янукович выграв слідуючі президентські выборы, айбо в фебруарі 2014 втік из Киёва тай быв удставленый уд довжности парламентом у часі Европейської револуції.

## Референции

Катеґорія:Презіденты Украины
Катеґорія:Політічны лідеры
Катеґорія:Уродили ся 1950
Русовце

**Русовце** (,  (обідва значать "руськый замок"), ) є містьска часть на югу Братїславы на правім березї рікы Дунай, такой коло мадярьской лінії.

## Історія
В 1. сторочу в днешнїм русовецькім ареалї было стародавне римске селище зване Ґерулата. Перше всокочене записане спомянутя є з року 1208. Была то часть Мадярьска аж до року 1947. 15. октобра 1947 - разом з Чуновом і Яровцами Русовце стали частёв Чеськословеньско в згодї з Парізькым міровым договором. 1. януара 1972 село стало частёв Братїславы.

## Ґалерія

Image:Kastiel rusovce.jpg|Каштыль
File:Slovakia rusovce.jpg|Старый чеськословеньскый штемпель в паспортї.


## Референції
Романовы

**Рома́новы** — російськый боярськый и дворянськый руд, якый носив таку фамілію из кунця XVI. віка. Из 1613. года — династія російськых царю, из 1721. года — російськых імператору.

Пряма голуза рода Романовых на всеросійському престолови претнула ся пусля смертї імператрицї Єлізаветы Петровної 5. януара 1762. года. Согласно її завіщаньови, титул імператора и російськый престол понаслїдував її племяник — сын царівны Анны Петровної и герцога Карла-Фрідріха Гольштейн-Готторпського Карл Петер Ульріх Гольштейн-Готторпськый, принявшый имня Петра III, якого династійный договор признавав членом імператорського дома Романовых.

## Фамілія Романовы
Первым из рода фамілію Романов став носити Федор Нікітич (патріарх Філарет) в честь свойого нянька Нікіты Романовича и дїда Романа Юрійовича Захаріных. Юрідично члены царської, а тош імператорської родины не носили вообще ни якых фамілій («царь Иван Алексійович», «великый князь Ніколай Ніколайович» и т. д.).

Кроме того, из 1761. года в Росії царювали потомкы сына Анны Петровної и герцога Гольштейн-Готторпського Карла-Фрідріха, які по мужськуй лінії происходили уже не уд Романовых, а уд Гольштейн-Готторпу (май молода голуза Ольденбургської династії, яку знают из XII. віка). У генеалогічнуй літературі представникы династії, зачинаючи из Петра III, носят назву Гольштейн-Готторп-Романовы. Не никаючи на йсе, из XX. віка назва «Романовы» и «Дом Романовых» росширено хосновали для офіціального позначеня Російського Імператорського Дома, герб бояр Романовых быв включеный в офіціальноє законодавство, а в 1913. годови шыроко празновало ся трьохсот гудя дома Романовых.

Пусля 1917. года фамілію Романовых офіціально стали носити (по законам Дочасної влады, а тош в еміґрації) практично всї члены царського дома. Выключеня складают потомкы великого князя Дмитрія Павловича. Ун быв єдным из Романовых, якый признав Кирилла Владимировича імператором у выгнанстві. Женитьба Дмитрія Павловича на Одрі Емері была признана Кириллом морганатичеськым браком члена царського дома, а жона и дїти дустали титул князю Романовськых-Ілінськых. Другі Романовы так само вступили в морганатичеські (из точкы никаня російського закона про престолонаслїдя) бракы, айбо подумали што не треба міняти фамілію.

## Удкликованя

Катеґорія:Нововік
Катеґорія:Пановницкы роды
2013

## Подѣи
* 26. януар — Александр Лукашенко наступив до функции Предсѣдника Найвысшой Рады Союза России и Бѣлоруси.
* 13. марец — аргентинскый кардинал Хорхе Марио Бергольо выбраный за Папу Францишка.

## Уродили ся

## Умерли
* 12. фебруар — Свен Густавссон, шведскый слависта.
* 19. новембер — Фредерик Сенгер, британскый биохемик, двоитый Нобелов лавреат з хемии.
Словеньскый язык

**Словéньскый язы́к** або **словáцькый язы́к** () – є западославяньскый язык, котрым ся бісїдує передовшыткым у Словеньску.
Словеньскый язык є офіціалным языком Европской унії, країны Словеньско, автономной покраїны Войводина і офіціалным меншыновым языком в Закарпатьскій области Україны, Мадярьску, Чеську і далшых частях Европы.

Катеґорія:Западославяньскы языкы
Катеґорія:Языкы
Фрідріх І. Барбаросса

**Фрі́дріх I. Барбаро́сса** (; 1122 монастыр Вайнгартен — , поток Салеф поблизку города Селевкії) — быв нїмецькым кралём (1152—1190) і Святой римской імперії (1155—1190). Тыж быв італьскым кралём (1154—1186).

Катеґорія:Пановници
Катеґорія:Імператоры Святой римской імперії
Катеґорія:Умерли 10. юнія
Булгарьскый язык

**Булгарьскый язык** () — є южнославяньскый язык, котрым ся бісїдує передовшыткым у Булгарії. Бісїдує ним приближно 9,1 міліонів людей на цілім світї. Булгарчiна хоснує кіріліцю.

Катеґорія:Языкы

## Булгарьскый алфавіт

## Референції
 

Катеґорія:Южнославяньскы языкы
Хорватьскый язык

**Хорватьскый язык** (хорв. *hrvatski jezik*) — є южнославяньскый язык (стандартизованый варіант Серьбохорватчiна), котрым ся бісїдує передовшыткым у Хорватії. Бісїдує ним приближно 6,2 міліонів людей на цілім світї. Хорватчiна хоснує латиніку.

**Молитва Господня на хорватьскім языку:**

: Oče naš, koji jesi na nebesima,
: sveti se ime Tvoje.
: Dođi kraljevstvo Tvoje,
: budi volja Tvoja,
: kako na Nebu, tako i na Zemlji.
: Kruh naš svagdašnji daj nam danas,
: i otpusti nam duge naše,
: kako i mi otpuštamo dužnicima našim.
: I ne uvedi nas u napast,
: nego izbavi nas od zla.

## Референції
 

Катеґорія:Южнославяньскы языкы
Катеґорія:Хорватия
Серьбскый язык

**Серьбскый язык** () — є южнославяньскый язык (стандартизований варіант Серьбохорватчiна), котрым ся бісїдує передовшыткым в Сербії і в іншых країнах. Бісїдує ним приближно 12 міліонів людей на цілім світї. Сербчiна хоснує кіріліцю і латиніку. Серьбскый язык є подобный і взаємно зрозумілый зо хорватчінов.

Катеґорія:Южнославяньскы языкы
Катеґорія:Языкы

## Серьбскый алфавіт





&nbsp;



&nbsp;






## Референції
 

Катеґорія:Южнославяньскы языкы
Малта

**Малта** (*Repubblika ta' Malta*) — островный штат належаючій в южній Европі. Головне місто є Валетта. Офіціална мена є Евро. Малта є членом Европской унії од року 2004. Популація — 0,45 міліонів жытелїв; густота популації — 1306/км². Теріторія — 316 км². B Малтe є офіціална мена Евро.

Катеґорія:Країны Европы
Катеґорія:Европска унія
Катеґорія:Країны
Катеґорія:Державы Сполоченства Народох
Катеґорія:Островны штаты
Ірьско

**Ірьско**,  *Ireland*,  *Éire* є  островный штат в западній Европі. Головне місто є Даблин. Офіціална мена є Евро. Ірьско є членом Европской унії од року 1973. Популація — 5,123 міліонів жытелїв (2022 р.); густота популації — 77,8/км². Теріторія — 84 421 км².

Катеґорія:Країны Европы
Катеґорія:Европска унія
Катеґорія:Країны
Катеґорія:Ирска република
Катеґорія:Островны штаты
Молдавия

**Молда́вия** або **Молдо́ва** ( *Moldova*), официалнов назвов **Републи́ка Молдо́ва** ( *Republica Moldova*)&nbsp;— штат положеный во выходной Европѣ. Головне мѣсто&nbsp;— Кишиньов. В року 1987 популация была 4,185 милионы особ; густота популации&nbsp;— 124/км² (найвысша серед републик СССР, в число котрых тогды входила Република Молдова).

Официална мена&nbsp;— молдавскый лей. На територии Молдавии ся находить меджинародно непризнаный штат Приднѣстровье.

В попередных историчных перипетиях ся поважовало, же молдавскый язык окремѣшный од румынского. Од року 1989 молдавскый язык официално поуживать латинку намѣсто кирилицѣ, а в року 2013 Уставный суд Молдавской републикы постановив, же урядный язык штату — румынскый.. Од 24 марца 2023 достав платность закон №&nbsp;52 з дня  о реализации рѣшень Уставного суда, опубликованый в урядном «Monitorul Oficial».

## Етимология
Назва „Молдавия“ походить од рѣкы Молдова (нѣм. *Moldau*), котрой долина служила политичным центром в часы заложѣня Молдавского княжества в року 1359. Походжѣня назвы рѣкы зостала неясно. Подля легенды, котру повѣдали молдавскы хроникарѣ Димитрий Кантемир и Григоре Уреке, князь Драгош назвав тоту рѣку на честь по лову на туров: по лову ся вычерпаный князя пес Молда (*Сева*) утопив в рѣцѣ. Назва пса, котрый быв даный рѣцѣ, ся ширив по цѣлом княжествѣ.

В 90. роках 20. стороча, при взнику Сполоченства независлых держав ся назва сучасной Републикы Молдовы републикы курто писала ай як „Молдавия“, по роспадѣ Совѣтского союзу ся зачала хосновати румунска назва „Moldova“.

## Полога
Молдавия положена на югозападѣ Выходной Европы в меджирѣчу Днѣстра и Прута, а тыж мать узку смугу на лѣвом березѣ Днѣстра в его середньом и нижньом току (Приднѣстровье), котра не контролована Молдавиев од зачатку , ай около 600&nbsp;м берега Дуная, вдякы чому входить в число придунайскых штатох з правом вольной плавбы по Дунаю. На сѣверѣ, выходѣ и югу Молдавия мать границѣ з Украинов (Одесска область, Винницка область, Чорновецка область), на западѣ — з Румыниев.

## Жерела и одказы
* **Трёшников А.Ф.** Географический энциклопедический словарь: Географические названия. /Гл. ред. А. Ф. Трёшников. — 2-е изд., доп. — М.: Сов. энциклопедия, 1989.— 592 с.  
* 

## Референции

Катеґорія:Країны Европы
Катеґорія:Країны
Катеґорія:Молдавия
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1991
Ісланд

**Ісла́нд**, тыж **Ісла́ндія** () — островный штат находится в западній Европі. Головне місто є Рейкьявик. Офіціална валюта є ісландська коруна (ISK). Популація — 319 575 жытелїв; густота популації — 3,1/км². Независима 17 юня 1944 (от Данії).

Теріторія штата є із острова с однойменным названием площадю 103 тис. км² и невеликых островку около нього.

## Примечания

Катеґорія:Країны Европы
Катеґорія:Країны
Катеґорія:Островы Атлантичного океану
Катеґорія: Островы у Европі
Катеґорія:Державы НАТО
Катеґорія:Островы Сіверного ледового океану
Первомайськ (Росія)

**Первома́йськ** (; до року 1951 — **Ташыно**, ) — місто в Росії, Первомайського раёна, Нижнёгородьской области.

Населїня 13 223 жителїв (2021 р.).

## Референції

Катеґорія:Міста Росії
Катеґорія:Міста Европы
Катеґорія:Населены пункты России
Луксембурьско

**Луксембург**, повнов назвов **Велике герцогство Луксембурга**,  *Grousherzogdem Lëtzebuerg*, 
 *Grand Duché de Luxembourg*, 
 *Großherzogtum Luxemburg* — держава в западной Европѣ. Головне мѣсто — Луксембург. Официална валута — евро. Луксембург е закладаючым членом Европской унии од року 1957. Обывательство — 0,6&nbsp;милиона особ; густота залюднѣня — 233/км². Територия — 2586 км². Урядны языкы: луксембургскый, французскый и нѣмецкый. 

Луксембург граничить з Франциов на югу, з Нѣмечинов на востоку и з Белгиов на западѣ.

## Административне дѣлѣня
Штат подѣленый на 3 округы,
12 кантонох и 105 комунит.

# Округ Дикирх — 5 кантонох, границя з Белгиов и Нѣмечинов
# Округ Гревенмахер — 3 кантоны границя з Нѣмечинов и Франциов
# Округ Луксембург — 4 кантоны границя з Франциов и Белгиов

## Обывательство
Подля штатистик в зачатку року 2018 обывательство штату чинило 602 тыс. особ, з того 52,1% — Луксембурчане, а 47,9% — чужинцѣ, меджи котрыма найвекшу частку мали Португалцѣ (16%). 

90% обывательства суть римокатоликы.

## Политичне заряджѣня
Луксембург — конштитучна монархия. Голова державы — великый герцог. Законодарный орган (парламент) — Палата посланцьох, екзекутивный орган — влада. Великый герцог мать право роспустити парламент, менуе голову влады, а тыж схвалюе законы и мать право вета. Реална выконна влада е в руках премьер-министра.

## Економика
Од конця 19. ст. економика Луксембурга была закладена на продукции желѣза и оцели, але од року 1970 тот конарь зачав утрачати свою профитабилиту. Од конця 20. ст. економика переориентована, Луксембург став ся важным свѣтовым финанчным центром, дякуючи выгодной даньовой политицѣ ту суть сѣдлиска великых меджинародных компаний, штаб-квартиры многых европскых организаций. Главныма торговыма партнерами суть сосѣды: Белгия, Германия, Франция. В аграрном секторѣ найвызнамнѣйшов е продукция вина з винниць, положеных в долинѣ Мозели. B Луксембургe є офіціална мена Евро.

## Жерела и одказы
* Luxembourg. //Encyclopaedia Britannica.
* Люксембург. //Украинский советский энциклопедический словарь в трех томах. / Кудрицкий А.В. и др. (ред.). Главная редакция Украинской Советской Энциклопедии им. М.П. Бажана. К., 1988. Том 2.  С. 302.
* Обывательство Луксембурга.

## Референции

## Галерея

Luxembourg military band.jpg|Войскова парада
Luxembourg Dexia Building.JPG|Банк в столици
Round straw bales in Luxembourg 1.jpg|Стерниско по жатвѣ
Luxembourg Cathedral HDR.jpg|Катедрала в столици
Luxembourg City Centre E Hamilius from bvd Royal.jpg|В главном мѣстѣ 



Катеґорія:Країны Европы
Катеґорія:Европска унія
Катеґорія:Країны
Катеґорія:Державы НАТО
Ян Гус

Майстер **Ян Гус** (; коло р. 1370  Гусінец – 6. юла 1415 Костніце) быв римокатолицькый священик, чеськый середнёвікый реліґійный мыслїтель, реформатор і казатель. Гус быв, по Джонові Вайклайфові, котрого думками та і арґументаціов быв іншпірованый, єден з першых реформаторів церькви, він майже єдно стороча передбіг своїх наступників - реформаторів Лутера, Калвіна і Цвінґліго. 

Од року 1398 учів на празькій універзітї а в роках 1409–1410 быв єй ректором. В своїх реліґійных роботах брав на зубы підупаджіня моралкы, в котрім ся находила католицька церьков. Католицька церьков ёго означіла за каціра, ёго учіня за єрезу та екскомуніковала го (1411). На костніцькім концілї быв одсудженый як кацір, а наперек тому же цісарь Зікмунф Луцембурьскый заручів беспеку, быв даный світьской моці на упалїня на граніцї, коли повив, же не одрече своє учіня. В роцї 1999 проголосив папа римьскый Ян Павло II., же му жаль окрутной смерти Ян Гуса та признав го як реформатора церькви. Дакотры Гусовы мнїня (наприклад тото, же священик што мать грїх, не може давати святости) суть до днеска вниманы католицьков церьквов як теолоґічно планы.

## В уменю
* Тарас Шевченко. *Кацір* (1845)

## Інтересне
* В роцї 2005 быв Ян Гус проголошеный на семім місцї в анкетї *[[Найвекшый Чех]]*.
* České dráhy в сучасности (2009) мають влак R 352 *Jan Hus* на штрецї Прага - Плзень - Норімберк.

### Повязаны статї
* Богемістіка
* Помник майстра Яна Гуса в Празї

## Референції

### Вонкашнї лінкы
* Ян Гус - документ Чеськой телевізії
* Ян Гус на na www.husitstvi.cz
* Гусове учіня на www.husitstvi.cz
* Гусовы писма-вшыткы
* Гусовы казаня-Postilla чеськы-цїлы
* Гусове жытя на основі спрацованя Др. Вацллава Флайшганза з р. 1905

Катеґорія:Політічны лідеры
Гептархія

**Гептархія** — період в старовіцкій історії Анґлії, котрый ся начав коло 500 року з утворення кілкох анґлосаксоньскых держав на югу Брітаньскых островів і закінчив ся в 850 році установленям «даньского права». До зачатку VII ст. сотворилось 15 дрїбных анґлосаксоньскых племінных княжеств. У резултатї борьбы, у яків они постійно бывали, сформовало ся **7 королівств: Кент**, на крайнім юго-выходї, заснованый *ютами* (455 р.); **Суссекс** (477 р.), **Уессекс** (491 р.), і **Ессекс** (527 р.) — у южнїй ті юго-выходнїй частині острова, засновані *саксами*; **Выходна Анґлія** на выходї (593 р.) і **Нортумбрія** на северї (605 р.) — *анґлами*; **Мерсія** (585 р.) в центрі Брітанії — *анґлами* і *саксами* спільно.

## Тыж посмоть
* Список кралёв Кенту;
* Список кралёв Суссексу;
* Список кралёв Уессексу;
* Список кралёв Ессексу;
* Список кралёв Выходной Анґлії;
* Список кралёв Нортумбрії;
* Список кралёв Мерсії;

Катеґорія:История Споеного кральовства
Катеґорія:Старовік
Список кралїв Кенту

На теріторії Брітанії, завойованої анґлосаксами до початку VII ст. ся утворило 15 дрібных анґлосаксоньскых племінных князївств. В резултатї борьбы, в якій они неперестанно перебывали, ся сформовало сім кралёвств. 

Ниже представленый хронолоґічный **список кралїв** єдного з них — Кенту.

* 455-488 — Хенґіст;
* 488-512 — Ерік;
* 512-560 — Ерменріх;
* 560-616 — Етелберт;
* 616-640 — Едбальд;
* 640-664 — Ерконберт;
* 664-673 — Екберт I;
* 673-685 — Хлотер;
* 685-687 — Едрік;
* 688-690 — Освін;
* 690-692 — Свехард;
* 690-725 — Вітред;
* 725-762 — Етельберт;
* 725-748 — Едберт;
* 747-767 — Едвульф;
* бл.762 — Сіґред;
* ? — Едмунд;
* бл.765-785 — Хеберт;
* бл.765-785 — Екберт II;
* ? — Ельмунд;
* 796-798 — Едберт;
* 798-807 — Кутред;
* 807-827 — Бальдред;

## Тыж посмоть
* Гептархія

Катеґорія:Гептархія
Підляшукы

**Пудляшукы** (самоназва, , , ) — автохтонна выходославяньска етнічна ґрупа на границях переважно білоруско-польскых (реґіон Подляше, *пол.* Podlasie), подля одгаду суть тыж в пограничу україньскым. 

## Екстерны одказы
* '''Пудляшукы, Podlašuki''' — ''Strona w języku podlaskim''
* '''Подляше''' на укрWiki

Катеґорія:Білорусія
Катеґорія:Польско
Катеґорія:Україна
Катеґорія:Етнічны ґрупы
Перу

**Перу**́ (ісп. *Perú*, кеч. *Piruw*, айм. *Piruw*) — штат Южной Америкы.


Катеґорія:Южна Америка
Катеґорія:Країны
Майдан (чеперушка)

**Майдан** в русинском языкови означать чистинку в лѣсѣ, лазок в горах. Друге значѣня — розбой, рабованя. Ити на майдан — ити рабовати.

## Географичны назвы
### Пакистан
* Майдан — долина в Пакистанѣ. район Нижный Дир.

### Сербия
* Майдан — село в Банатѣ, в громадѣ Нови-Кнежевац.

### Украина
* Майдан — село в Закарпатской области.
* Майдан — село на Волыни, в Ковельском районѣ.
* Майдан — село на Волыни, в Маневичском районѣ.

## Жерела
* Чопей, Ласлов. Русько-мадярский словарь. Будапешт. 1883.
## Референции

Катеґорія:Чеперушкы
Норвеґія

**Норве́ґія** вадь **Норьско**, офіційно **Норве́зькоє коро́льство** вадь **Норьске кралёвство** є штат на Скандінавськум пувострові на сівері Европы. Далекый арктичный острув Ян Маєн тай архіпелаґ Свалбард тоже сут частьов корольства. Острув Буве у Субантарктичнум поясі є заморськов територійов, айбо не частьов корольства; окрем того, Норвеґія володіє антарктичныма територіями: тото острув Петра&nbsp;I. тай Земля королевы Мод. Норвеґія має 5.6&nbsp;особ населеня. Єї столиця и майвеликый варош ото Осло. Крайина має сумарну площу 385&nbsp;207&nbsp;км². Норвеґія має довгый восточный гатар из Швеційов, а щи граничит из Фінландійов и Російов на сіверный восток. Норвеґія має довгу берегову линію у бук Скаґеррацької протокы, Сіверного ледового океана тай Баренцового моря.

Споєноє Норвезькоє корольство было закладеноє у 872.&nbsp;рокови через изкапчаня друбных княжеств и екзістує булше тысячі рокув. Уд 1537 по&nbsp;1814, Норвеґія была частьов Данії–Норвеґії, а уд 1814 по&nbsp;1905 была у Шведсько-норвезькуй унії. Норвеґія держала невтралну позицію бігом Первої світової войны и Другої світової войны, докідь у апрільови 1940.&nbsp;рока не была взята тай окупована Націштськов Німещинов до кунця войны.

Днешньый король Норвеґії&nbsp;— Гаралд&nbsp;V.&nbsp;из дома Ґліксбурґув; уд 2021.&nbsp;рока премєрміністер&nbsp;— Йонас Ґар Стыре. Норвезькоє корольство тото унітарна держава из конституційнов монархійов. Народ самі має самовызначіня и влив на свої традиційні території через Самськый парламент и Фінмарковый акт. Норвеґія держит близкі зязкы з Европськов унійов и США; она є закладным членом Орґанізації Зєдиненых Націй, НАТО, Европської асоціації слобудного торгованя, Рады Европы, Антарктичного договора тай Нордської рады; членом Европської економічної зоны, Світової торгової орґанізації тай Орґанізації економічної сполупраци тай розвою; частьов Шенґенської зоны. Норвезькі діалекты сут взайимнопорозумілі из данськым и шведськым языками.

Норвеґія ся держит скандінавської модели из мусайным медичным страхованьом и шыроков соціалнов защитов, єї цінності мавут у основі ідеалы рувности. Держава має читаву долю у ключовых індустріалных секторах, обшырні резервы бензина, природного ґаза, мінералув, дерева, морепродуктув и прісної воды. Бензинова індустрія зудповідат дас за четвертину ГДП крайины. Норвеґія&nbsp;— майвеликый у світі продуцент нафты тай природного ґаза на душу населеня по крайинах Середнього Востока. У исписах Світового банка тай Межинародного валутного фонда, Норвеґія має 4.&nbsp;тай 8.&nbsp;місто удповідно за доходами на душу населеня у світі. Она має майвеликый державный пінзійный фонд у світі, котрый ся оцінює у 1.3&nbsp;триліона америцькых доларув.

Офіційнов валутов Норвеґії є норвезька коруна (код `NOK`). Урядныма языками сут букмол (; ISO 639-1 `nb`) тай ніношк (; ISO 639-1 `nn`).

## Референції


Катеґорія:Норвегия
Майдан (Закарпатска область)

**Майдан**  — село в Межгорском районѣ Закарпатской области Украины.
## Полога и околиця
Село лежить при втоку  рѣкы Голятинкы в рѣку Рѣка на одстояню 12 км од районного центра.  До найблизшой желѣзничной штации (Воловець) — 45 км.  В околици суть вецеры жерела «квасной» воды.  На сѣвер од села на плосѣ 42 га во вышках 650 аж 900 м лежить ботанична памятка природы «Готарь Голятин»  з реликтовыми видами сосны обычайной  (Pinus sylvestris L.) и сосны чорной (Pinus nigra) зо стромами вѣком до 170 рокы.
На восток од села — ландшафтный заказник «Готарь Грабовець» з плохов 189 га. В самом селѣ и в околици суть добры можности убытованя в готелох.

## История
Перва упоминка о селѣ в историчных жерелах односить ся на XVI. ст., тогдышна назва его была Борис-Полянка. Под назвов Майданка упоминать ся од XIX. ст. Закладателѣ и первы паны села были члены грофской родины Телекиовцьов. Уже в XIX. вѣку село мало пилу на водяный погон. Року 1910 в селѣ жило 2622 людей: окрем Русинох еще 826 Нѣмцьох, 50 Мадярох. Подля вѣры:  грекокатоликы 1761, израелиты 833, римокатоликы 21.

Стару назву села Майданка змѣнили на Майдан зачатком 1920-х рр., в чехословацкой добѣ.  
Року 1930 в селѣ были 2873 жителѣ: Русины — 2009, Евреи — 797, Чехы и Словаци — 35, Нѣмцѣ — 14, Мадяре — 7, иншы — 5, чужоземцѣ — 6. Подля вѣры: 1157 православных, 857 грекокатоликох. В селѣ быв нотариат, пошта, жандарьска станиця. Ходив державный автобус. Была чешска державна школа (2 классы) и фарска грекокатолицка (4 классы).

Року 1969 жительох было 1340. В селѣ была централна справа колгоспа «Револуционер», якый мав 2365 га землѣ, з того ораницѣ — 170 га, косаловох и пашковох — 900 га. Главный напрям быв скотарство. В селѣ быв тыж млин и пила. Была осемрочна школа, библиотека, клуб на 400 мѣст. Верхный Быстрый еще належав до Майданской сельской рады.

## Жерела
* Dr. Jiří Král. Podkarpatská Rus. V Praze, nákladem vlastním, 1924.
* A történelmi Magyarország atlasza és adattára 1914 
* Достал, Ярослав. Підкарпатська Русь (Закарпаття періоду Чехословацької республіки: 1919–1938). Ужгород, «Карпати», 2014. .
* Тронько П. и др. (ред.) Історія міст і сіл України. Том 7. Закарпатська область. К. 1969.

## Одказы
* Природно-заповѣдный фонд Межгорского района (''укр.'')
* https://goo.gl/maps/eHDtWSYE2my Кругова панорама села 1 (фото, 2015)
* https://goo.gl/maps/gjvtsi1Y9fs Кругова панорама села 2 (фото, 2015)

## Референции

Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты Украины
Поліщукы

**Поліщукы́** (, , ) (пол. *poleszucy*) — выходнословньска етнічна ґрупа, локалізовата у пограничу Білоруси, Польска и Украйины. Корінноє обывательство Поліся.  

## Язык
Язык поліщукӯв є часть Выходнословяньскых языкӯв. Як Украйиньскі так и Білоруські лінґвісты пойили их язык ид Украйиньскому и Білоруському языкови соотвітственно. Поліщуцькый язык изформовав ся на основі языкӯв Древлян, Полян и на основі Староруського языка.

У 1988 році на основі говорӯв западного Поліся быв сотвореный літературный штандарт Поліщуцького языка.

## Иппен позерайте
Калузькі Полехы — етніческа ґрупа Поліщукӯв у Росії.

Поліщук, Полещук, Пінчук — шырены Поліщуцькі фамілії.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Полещуки на Російськӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Білорусія
Катеґорія:Польско
Катеґорія:Україна
Катеґорія:Етнічны ґрупы
Алцгеймерова хворота

**Алцгеймерова хворота**, тыж **Сенілна деменція Алцгеймерівского тіпу**&nbsp;— єден з різновидів деменції, што трафіть ся єдному з 20 людей з віком понад 65 років. Названа іменом нїмецького псіхіатра і невролоґа Алойза Алцгеймера.

## Референції

Катеґорія:Захворёваня головного мозґу
Катеґорія:Нервовы захворёваня
Катеґорія:Здоровя і медіціна
Соймы

**Со́ймы** (мад. Vízköz) (укр. Сойми) — село у Хустському районови (бывшый Мижегӯрьскый район)  Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1410 році ге Русиньскоє село на Верхо̄вині.

#### Припочинок

Соймы изнамы свойыв мінералныв водов, у котрої ниє аналоґӯв у світови, мать назву «Соймянська».

#### Музей
У селови робить музей «Сільська хыжа».

Тай ищи є деривляна цирьков зачатку ХХ стороча, накрыта бляхов.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 1131 чилядник, из них:

Русины (Верхо̄винці и Бойкы) и Украйинці — 99,44%

Русы — 0,56%
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Переступный рік

**Переступный рік** є рік, котрый мать 366 днїв. Обще мож повісти, же він є проблемом юліяньского календаря а Ґреґоріаньского календаря, якы ся усилують ход часу раховати з ціклів взаємно недїлимых (день, місяць, рік; респ. часу ротованя Земли коло своёй осы, часу ротованя Місяця коло Земли та часу окружной пути Земли коло Сонця.

## Референції

Р
Катеґорія:Єдиніцї часу