open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Звідалник

**Звідалник** ци **вопросник** **** є пунктуаційный знак, котрый означує звіданку (вопрос) у многых языках. Має Юнікодовоє значіня .

## Хоснованя
У русинському языку звідалник обычно ся стрічат у кунци речіня и замінює собов цятку. Айбо пораз ун ся кладе у кунци зворота ци фразы, замінювучи кому:
: „Ци тото быв я? ци инош муй? ци дако другый?“

Звідалник ся знає класти по сомнівных вадь небізувных податках, наприклад датах:

: *Чінґізхан (1162?–1227)*
У іспанському языкови зачинавучи з 1754.&nbsp;рока&nbsp;— из другого уданя „Ortografía“ Real Academia Española хоснує перевернутый звідалник, котрый ся кладе на зачаток речіня&nbsp;— на додачу до обычного, котрый стойит у кунци:

: «&nbsp;– „Она ня звідат, ,Кулко годин?‘“Пары звідалникув знавут точно указовати, котра часть речіня є вопроснов:
: *En el caso de que no puedas ir con ellos, ¿quieres ir con nosotros?* („Кідь не зможеш пуйти з нима, ци не хотів бысь пуйти з нами?“)

У трафункови, кой звідалник означат небізувность позволят ся пропущати перевернутый, айбо не рекомендує ся:

:  у іспанському ся преферує над 

Пропущованя удкрывавучого перевернутого звідалника ся часто стрічат у неформалному письмови, айбо держит ся за хыбу. Уйимком є тот трафунок, кой звідалник у кунци ся парує из перевернутым выкричником:

:  – „Та ты ко обще такый?!“

(Шор годен быти зворотный: удкрывавучый перевернутый звідалник и закрывавучый обычный выкричник.) Айбо даже у сюм трафунку  радит класти обадва знакы з обох бокув:

: 

Перевернутый дуба звідалник має Юнікодовоє значіня .

## Референції
Комашня

**Кома́шня**&nbsp;— колективна трапеза у памнять за умершым, учинена родственниками у хыжи де жив покойник, у динь похорон, на сороковый динь по смерти и т.д.

## Комашня у русинӯв
Комашня у русинӯв є традичным обрядом колективной трапезы у честь умершого, чинить ся у хыжи де жив покойник, часто на проведеня такых міроприємств убирать ся єдно приміщеня. По похоронах люди ся вертавуть из тиметова у двӯр де жив покойник, там, май часто жоны из числа родственникӯв и сусідӯв парувуть гостину, часто пӯстну, обычно на комашню ся чинять такі стравы ге булі топтані, рыба печена, левеш, кнедликы из пудливов, на столови часто є варена «на́сухо» пасуля «дзёбачка». Из алкогола на столови є палинка, солодкі воды, зрідка вино. Не чинити комашню у русинӯв рахує ся непростимым гріхом, не чинять комашню хыба по смерти самоубийци авадь дітины, а кідь и роблять та кличуть леш май близкых родственникӯв, ямашӯв и даколи сусідӯв.

## Иппен позерайте

* Роковины
* Смертный лист
* Смерть
* Псалтырь
* Псавтыря

## Удкликованя

* Поминки / Толстая С. М. // Славянские древности: Этнолингвистический словарь : в 5 т. / под общ. ред. Н. И. Толстого; Институт славяноведения РАН. — М. : Межд. отношения, 2009. — Т. 4: П (Переправа через воду) — С (Сито). — С. 162—169. — , 978-5-7133-1312-8.
* 
* 
* *Королёва С. Ю., Брюханова М. А.* Чердынская похоронно-поминальная причеть: бытование, обрядовая лексика, мотив вестки-грамотки // Вестник Пермского университета. Российская и зарубежная филология. Т. 10, вып. 2. — Пермь, 2018. —С.16-29.
* 
Катеґорія:Траур
Катеґорія:Псавтыря
Овес

**Ове́с** () — род єднорочных травлянистых ростин фамілії Зернатї, авадь Мітлицёві (*Poaceae*), замыкаючый у собі знаємый вид — овес сїйный, обробляємый в промысловых россягах як стравова і кормова ростина.

## Ботаничный опис

Дикі формы вівса, на роздїл від култівованых, мают попиля основы всьых зерен (*А. fatua*) авадь лем нижного зерна (*A. ludoviciana*) так звану підковку, учинену товщым концём нижної частины цвіткової лускы. У култівованых видів підковкы не є і основа зерновкы є на подобі рівної вадь  злегка скосної площины. При дозріванї култівованый овес май стойкый проти обсыпаня.

## Історія

Пестованя вівса як зернової културы зачало ся дись 2500 років до нашої еры. Точноє місто окултуреня незнаємоє, айбо в основному археолоґы думают, що се удїялося у Выходній Европі. За часів бронзової добы, коли конї першый раз зачали хосновати ся ги тягло, овес зачав широко ся култивовати в Сїверній тай Западній Европі, айбо такой у тот час ёго сїяня были практично відсутнї у реґіоні Середоморя. Як давно, так і типирь дись 95% вівса пестує ся для годованя скотины, і лем 5% для людського споживаня.

Зерно вівса має дуже мало лїпковины, тому для выготовеня хлїба вно ниґда не хосновало ся.

## Виды
Виды ростин, які култивуют ся:

* *Avena sativa*(овес сїйный)
* *[[Avena abyssinica]]* (ефіопскый)
* *[[Avena byzantina]]*
* *[[Avena nuda]]*
* *Avena strigosa*&nbsp;

### Дикый овес

* *Avena barbata*&nbsp;
* *Avena brevis*&nbsp;
* *[[Avena maroccana]]*&nbsp;

## Аґротехника

Овес&nbsp;— култура уміреного клімату, невыбаглива до тепла. Насїня зачинат проростати при температурі 2-3&nbsp;°C. Оптімальнї для достаня всходів і процесу кущеня температуры&nbsp;— 15-18&nbsp;°C. Всходы вытримуют приморозкы до мінус 4-5&nbsp;°C. У фазі цвінутя і молочної вызрітости терпит від приморозків мінус 2&nbsp;°C. Оптималнї температуры під час дозріваня&nbsp;— 20-25&nbsp;°C.

Овес є май влаголюбным межи хлїбных зернатыми. Під час проростаня насїня втїгат 60-65% воды від свої масы.

## Зазначкы

## Жерела
* Архівовано 22. децембра 2017 у Wayback Machine. *Avena* на сайті «Germplasm Resources Information Network» (GRIN) Міністерства сільского ґаздїства США 
Катеґорія:Ростлины
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Псавтыря

**Псавтыря** ци **псалтыря** має дакулко значінь:
* Псалтырь — книга Старого Завіта, у котруй сут записані псалмы.
* Псавтыря (ритуал) — християнськый молитовный ритуал читаня Псалтыря.
Псавтыря (ритуал)

**Псавты́ря**, **псалты́ря** ци **савты́ря** є молитовный ритуал у християнстві, читаня Книгы псалмув (Псалтыря). Псавтыря ся годна чинити на рожденя, авадь як **удпіва́ніє**&nbsp;— заупокойноє богослужіня за умершым. У такому случайови псавтыря годна быти скапчана з комашньов&nbsp;— ритуалнов гостинов по опроводі.

## Назывка
Терміны „псавтыря“, „псалтыря“, „савтыря“ походят уд назывкы Книгы псалмув, „Псалтырь“, котра у свою очерідь є позычена через старославянськый язык из  „книга псалмув“, уд  „цырмаву (струны); гуду на струнох“. У западнославянські языкы тото слово прийшло через латинськоє тай німецькоє посередництво: давньонімецькоє *saltāri* пушло уд .

## Референції
Список десятьроч

Тото є **список [[Десятьроча|десятьроч]]** од зачатку 21. стороча до н. е. аж по конець 21. стороча, вєдно з одказами на одповідаючі статї. Протягом 20. стороча ся стало обычайным, же окремы десятьроча ся брали за самостатны історічны ентіты. То є видно передовшыткым в контекстї трендів, штілів і одношінь.

## Поз. тыж
* Список років
* Список стороч
* Список тісячроч

Катеґорія:Календарь
Список тісячроч

Тота статя обсягує **список [[Тысячроча|тісячроч]]** од 10. тісячроча до н. е. аж по 10. тісячроча н. е. з внуторныма одказами на приналежны статї з детайлнїшов інформаціёв.

## Минулость
### До нашой еры
* 10-те тисячоліття до н. е.
* 9-те тисячоліття до н. е.
* 8-ме тисячоліття до н. е.
* 7-ме тисячоліття до н. е.
* 6-те тисячоліття до н. е.
* 5-те тисячоліття до н. е.
* 4-те тисячоліття до н. е.
* 3-тє тисячоліття до н. е.
* 2-ге тисячоліття до н. е.
* 1-ше тисячоліття до н. е.

### [[Нашой еры]]
* 1. тісячроча
* 2. тісячроча

## Будучность
* 3. тісячроча (сучасность)
* 4. тісячроча
* 5. тісячроча
* 6. тісячроча
* 7. тісячроча
* 8. тісячроча
* 9. тісячроча
* 10. тісячроча

## Поз. тыж
* Список років
* Список десятьроч
* Список стороч

Катеґорія:Календарь
Катеґорія:Тысячроча
Апотема

**Апотéма** () — ґеометрічне понятя дефіноване двома способами:
* в планіметрії: радіус круга вписаного до реґуларного многоуголника.
* в стереометрії: апотема реґуларной піраміды є высота бічной стїны.

## Дізайны
Кедь є довжка стороны реґуларного многоуголника *a*, потім є довжка апотемы:
* триуголник – \frac{a\sqrt3}{6}
* квадрат – \frac{a}{2}
* пятьуголник – \frac{a}{2\sqrt{5-2\sqrt5}}
* шестьуголник – \frac{a\sqrt3}{2}
* вісемуголник – \frac{a}{2}(1+\sqrt2)

## Референції
Динь, динь, білый динь

**Ди́нь, ди́нь, бі́лый ди́нь** — русиньска народна пісня.

## Текст

Динь, динь, білый динь −
Вставай, дівко, клади вгинь.
Збирай тріскы по дворови,
Вари істи лынґарёви 
Динь, динь, білый динь −
Вставай, дівко, клади вгинь.

Динь, динь, білый динь −
Вставай, дівко, клади вгинь.
Збирай тріскы, най ся курять,
Най ся дівкы мнов не журять!
Динь, динь, білый динь −
Вставай, дівко, клади вгинь.

Динь, динь, білый динь −
Вставай, дівко, клади вгинь.
Дівка встала, вгинь наклала −
Ниє того, шчо-м чекала.
Динь, динь, білый динь −
Вставай, дівко, клади вгень.

Динь, динь, білый динь −
Вставай, дівко, клади вгинь.


## Исполнители
Пісню исполняли:

* Закарпатьскый академічный хор
* рокаш «Колёры Закарпатя» у составови: Василь Фучко бас-ґітара; Володимир Лазорик&nbsp;— спӯвак рокаша; Валерій Иванов&nbsp;— юітара; Степан Дудаш&nbsp;— барабаны. Сергій Герасимович&nbsp;— клавіші. Обробка В. Фучко.
* рокаш «Марина и Компанія»
* рокаш «Гудакы», альбом «Музика из Гандала» (2005). Рокаш акапельно исполнив исю пісню на свому первому концертови у Киёвови у септемброви 2015.
* рокаш Rock-H.

## Удкликованя

Катеґорія:Русиньскі пісні
Міністерство културы Словеньской републікы

**Міністéрство култýры Словéньской републíкы** () — централный орґан штатной справы Словеньской републікы про области културы.

## Назва
Меджі 1. юлом і 31. октобром 2010 — **Міністéрство култýры і турістíчного рýху Словéньской републíкы** ().

## Сфера дїятельства міністерства
* штатный язык, 
* охрана памяткового фонду, културной дїдовизны і книговництво, 
* уменя, 
* авторьске право і права повязаны з авторьскым правом, 
* освітове дїятельство і людова умелецька выроба, 
* підпора културы народностных меншын, 
* підпора културы Словаків жыючіх в загранічі, 
* презентація словеньской културы в загранічі,
* одношіня з церьквами і набоженьскыма сполочностями, 
* медії і авдіовізія.

## Міністер културы
:*Поз. тыж*: Список міністрів културы Словеньской републікы
Міністерство културы веде і за ёго дїятельство одповідає міністер културы, котрый ся призначать презідентом Словеньска на предлогу премєра Словеньска.

Днешнёй міністерков є од 23. октобра 2023 Мартіна Шимковічова (СНП).

## Штатный секретарь міністерства культуры
Міністра културы в часї ёго непритомности заступує в рамках ёго прав і повинности штатный секретарь. Міністер може повірити тыж в іншых припадів штатного секретаря, абы го заступовали в рамках ёго прав і повинности. Штатный секретарь має порадный голос при заступованю міністра на засїданы влады. Штатного секретаря призначать і одкликать влада на предлогу міністра културы.

По парламентных вольбах в року 2020 пособили на міністерстві двоє штатны секретарї, Радослав Куташ (без політ. приналежности) і Владимир Долінай (номінант партії За людей). Штатный секретарь Долінай, котрый пособив в урядї од 1. юлія 2020, 25. юлія 2020 традічно загынув при транспортній гаварії. На ёго місто од 21. октобра 2020 наступила  (За людей), котра хоче ся присвятити културї народностных меншын.

## Історія
Од 1. юлія 2010 подля закона ч. 37/2010 З. з., котрым ся мінить і доповнює закон ч. 575/2001 З. з. о орґанізації дїятельства влады і орґанізації централной штатной справы в змінї нескоршых предписів перешли компетенції в области турістічного руху з Міністерства господарства СР на новый централный орґан штатной управы про область турістічного руху, а то Міністерство културы і турістічного руху СР. 

## Референції

## Екстерны одказы

* Офіціална сторінка Міністерства културы Словеньской републікы


Културы
Катеґорія:Култура на Словеньску
Škoda Auto

**Škoda a. s.** ([ˈʃkoːda]) — май великый выробляч машин у Чеськуй Републіцї, из штаб-квартиров у вароши Млада-Болеслав. Фактично є продовжником компанії Laurin &amp; Klement, яку вчинили в 1895. годови, и котра стала в 1925. частинов промислового конґломерата «Akciová společnost, dříve Škodovy závody» (типирь — Škoda Holding). Пусля приватизації, котра стала ся в 1991. годови, Škoda Auto была поетапно пролыґнута нїмецькым концерном Volkswagen Group на нынішньый час май великый чеськый експортер и єден из май великых чеськых роботодателю. Машины Škoda продают ся бульше чим в 100 країнах и по итогам 2018. года общьый обєм продаж у світї превысив 1,25 млн єдиниць.

## Історія

Історія выробеня машин, котрі называют ся в настоящьый час Škoda, зачало ся бульше чим сто году назад и сьому предходила 10 гудня предысторія. Поводом для основаня компанії послужив частично курьозный случай. 26 гудньый книготорговиць Вацлав Клемент купив біціґлї выробеня нїмецької фірмы Seidel & Naumann, котрый, наперекор жаданям власника, часто ламав ся. Вацлав написав жалобу в чеськый офіс выробеня, котроє было в Усті-над-Лабем, удкуды ун дустав удписку из жаданьом писати рекламацію на нїмецькому языкови. Хуть в тот час нїмецькый язык раховав ся основным в Австро-Мадярщинї, ситуація в цїлому задїла Клемента и ун рішив, што буде годен сам заняти ся выпуском біціґлю, лиш май робутными. Компаньоном став механік Вацлав Лаурін, котрый часто візітовав у книжный бовт Клемента, мастерська находила ся в арендованому поміщенї на окраїнї Млада-Болеслава. Новообразовану фірму назвали Laurin &amp;amp; Klement, и з децембра 1895. года зачали робити біціґлї пуд торговов марков «Славія» (Slavia), яка мала патріотичный славянськый пудтекст. Продукція быстро завойовала популярность, штат компанії фурт рус, росли и масштабы выробленя, уже в 1897. годови была куплена своя земля и построєный завод. Ид 1899. годови фірма Laurin & Klement зачала выробницво моторок, а на границї віку компанія приняла ще єден важный крок — быв узятый курс на выробленя машин. Уже перва модель Voiturette A, выпущена в 1905. годови, мала комерчеськый успіх. Скоро дебютіровали другі легкові моделї разных класу, уд недорогых до престижных, а так само стирьхові машины и автобусы.

## Удкликованя
92 (значеня)

* Натуралноє число **92**
* **92** — рӯк до нашої еры
* **[[92]]** — рӯк нашої еры
* 92 — пісня украйиньского рок-рокаша «Валентин Стрикало»
Катеґорія:Чеперушкы
Бакса

**Ба́кса** (из пластмасы и т.д), **Скля́нка** (из скла) — невелика ёмкость про довгоє храніня рідин, высока посудина май часто циліндричной формы и из узкым горлышком, удобным на закупорёваня пробков. Виготовляється переважно из скла (часто темного), послідньым часом часто мз полімерних матеріалӯв (обычно из поліетилена). Май рідко ся стрічавуть из керамікы, метала и другых матеріалӯв. Хоснує ся на храніня рідин, такых ге вода, молоко, безалкоголны напиткы пиво, вино, олӯй, лікы, шампуні, краскы и хімікаты. Для наповнення пляшок на сучасних виробництвах хоснувуть лінії розливу. Про ґерметизацію горлышка баксы хоснувуть крышкы, уднушні пробочны стопоры. Баксы годни быти запечатані индукційным уплотніням.

Великі баксы даколи именувуть ся *бу́тлями*. Відомі також натуралні «габузові баксы»&nbsp;— калебасы, што уготовлявуть из плодӯв дынь.

## Історія

Даякі из майранньых иппен канчовӯв удносяться до Китая, Фінікії, Рима и Крита. Китайці хосновали канчовы про храніня рідин. Из доісторичных часӯв, рідинны контейнеры были сотворені из глины авадь у виді тканых контейнерӯв, запечатаных асфальтами. У стародавні часы амфори є май шыроко хоснувущым ся контейнером про храніня рідкых пищовых продуктӯв, и канчовы&nbsp;— про подачі сих рідин.

У I сторочови до нашої еры у фінікійському Сідонови была унайдена склодувна трубка, яка позволяла не «уліплёвати», а удувати склянчані уробы, изокреме и великых розмірӯв. Сим зхосновали ся ужек римлянк, які у тот час захватили цілоє Сереґземноморя. У Римськӯв імперії канчовы які называли «ампулами» (), стали предметами быта. И шырили ся величезными просторами уд Близкого Выхода до Испанії и Британії.

## Стандарты розмірӯв и ёмкости по світови
Обычно склянкы и баксы чинять ся стандартного розміра. У російськӯв системі мір (винна) стандартна склянка про вино у 0,615 л. 

Для технічных, научных и медичных цілий чинять ся склянкы из нанесеныв шкалов, што дає змогу приблизно оцінити объём налитой рідины. Про лабораторны цілі чинять ся склянкы разной формы, наприклад, из двома горлышками.

## Ґалерея

## Иппен позерайте

* Повторноє хоснованя баксӯв
* Баксовый строп
* Винтова крышка
* Пляшка з розпилювачем
* Молочна пляшка
* Корабель в пляшці
* Бакса Клейна
* Конзервна банка
* Бутылёвана вода
* Спрей-бакса
* Ефект баксового горлиз айкріпкогом м
*
* Склянпро  енны плоскі

## Удкликованя

* [Архівовано 21 юна 2011 у Wayback Machine.]

Катеґорія:Баксы
Катеґорія:Алкоголы
Лунка (Хустськый район)

**Лу́нка** (мад. Kislonka) (укр. Лунка) (рум. Lunka) — село у Хустському районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Назва
Назва Лунка происходить уд того, што колись село посітив румыньскый князь Адам Ёді. Дас у 1751 році, и назвав исе місто «лазумаре», што у переводови означать поле, а дале пӯшла трансформація славяньска и «лазумаре» перевели ге «лунка», уд чого и происходить назва села. А ужек потлму назву Велика и Мала Лунка поклали обы розличати два довгі путі які находять ся на перекрестёви самої Лункы. Миже Великыв и Малыв Лунков построєно цирьков ст. Петра и Павла у 1996 році.

## Ґеоґрафія
Село Лунка лежить у 13,3&nbsp;км на северо-выход уд районного центра, вароша Хуст, до Киёва&nbsp;— 549,4 км.

## Присілкы
**Велика Лунка**

Велика Лунка&nbsp;— бывшоє село у Украйині, Закарпатьска область.

Зъединено из селом Лунка рішеням облисполнкома Закарпатьской области №&nbsp;155 від 15.04.1967

фунґує Великолунковська начальна школа. &nbsp;

Жрідло мінеральної воды у урочищови Гевкануськоє.

**Мала Лунка**

Мала Лунка&nbsp;— бывшоє село у Украйині, у Закарпатьскӯв области.

Обєднане з селом Лунка рішенням облвиконкому Закарпатьской области №&nbsp;155 уд 15.04.1967

У селі фунґує школа, фельдшерськый пункт, храм ст. Петра и Павла.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 762 людий, из них подля языка:

## Політика
Голова сільської рады&nbsp;— Гангур Юрій Михайлович, 1970 року рождіня, первый раз убраный у 2010 році. Интересы общины представлявуть 30 депутатӯв сільської рады:

## Соціална сфера
Построєно Малолунковськый учебный заклад, ФАП.

## Туристичны міста

* храм ст. Петра и Павла у 1996 році.

* Жрідло мінеральної воды у урочищови Гевкануськоє.

## Удкликованя

* Облікова картка на сайтови ВРУ
* Погода у селі Лунка 

Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты Хустського района
Майк Гeрінґтон

**Майк Герінґтон** (рож.&nbsp;1964) є америцькый проґраміст і бізнесмен. У рокаши із Ґейбом Нюелом є єдным із закладнику відеобавкової компанії Valve. По успіха первого продукта Valve, *[[Half-Life]]* (1998), Герінґтон удышов із компанії в годови&nbsp;2000. У 2006.&nbsp;годови ун заклав сервіс на фотоедітованя із назвов Picnik.
## Карєра
Герінґтон быв проґрамістом у компанії Dynamix, што розроблёвала відеобавкы, і робив як дізайнер на операчнуй сістемі Windows NT у Microsoft. У 1996.&nbsp;годови ун в рокаши із Ґейбом Нюелом тай другыми бывшыми робутниками Microsoft, заклали Valve. Герінґтон продав свої акції Microsoft, убы профінансовати свою половину стартапа. Ёго жона в тому часови, Моніка Герінґтон, была стратеґічным маркетолоґом Valve у первых годах.

Герінґтон і Нюел фінансовали розробку первої бавкы Valve&nbsp;– *Half-Life* (1998), проґрамовати котру помагав і сам Герінґтон. Тота бавка мала великый успіх&nbsp;– як у рецензіях, так і в продажах. Герінґтон повів, же: «У Microsoft чоловік все думав: „Ци є муй успіх направду муй, ци то Microsoft?“ Айбо із *Half-Life* я знав, же із Ґейбом мы тот продукт і тоту компанію заклали з нулы».

15.&nbsp;януаря 2000.&nbsp;года Герінґтон продав свою частку Valve Ґейбови Нюелови і удышов, убы провести бульше часу із жонов. По словах Нюела, Герінґтон уже не хотїв різіковати другым проєктом по великому успіхови *Half-Life*.

У 2006 годови Герінґтон в рокаши із цімбором і бывшым колеґом Даріном Масенов заклали сервіс на едітованя фоток Picnik, котрый в марцёви 2010 года купив Google. Герінґтон уволився із Google у марцёви 2011. У януарї 2012 ун ще раз із Масенов заклав компанію Catnip Labs. У 2016–2018.&nbsp;годах Герінґтон быв технічным діректором у Committee for Children, а уд новембря 2018 до марця 2020&nbsp;– технічный діректор у компанії Amplion.

## Удкликаня

Катеґорія:Жыючі люде
Катеґорія:Уродили ся 1964
Катеґорія:Люди котрі робили в Microsoft
Минута

**Мину́та**&nbsp;— єдинка міры часу у шістьдесятковій сістемі личбы. Позначення: русинськоє **мин**, межинародноє **min**.

## Хоснованя
Минута хоснує ся ги часть назвы походных єденок міры:

* метрів за минуту(м/хв)&nbsp;— рідко поуживана єденка лінійної скорости;
* оборотів за минуту (об/мин, мин−1)&nbsp;— єдинка скорости обертаня;
* імпулсів за минуту — застарілый способ опредїленя вартости телефонных выкликів;
* сторонок за минуту — єдинка скорости друка. 

## Історія
Ал-Біруні першый раз роздїлив годину шістьдесятикратно на минуты, секунды, третины тай четвертины у 1000 роцї нашої еры, говорячи про єврейські місяцї.

Історично слово «минута» йде від латинського pars minuta prima що знаменує «перша малинька часть».

У 1267 роцї середновічный ученый Роджер Бекон, писав латинськым языком, опредїлив роздїлёваня часа межи повными місяцями як число годин, минут, секунд, третых і четвертых (horae, minuta, secunda, tertia і quarta) послїдь полудня на опредїленї календарнї даты. 

## Никати тоже

* Секунда
* Година
* Доба

## Зазначкы

Катеґорія:Єдиніцї часу
Час (значеня)

**[[Час|Ча́с]]**&nbsp;— общоє понятя. Призначеня хоснованя слова **ча́с** зависить уд контекста.

## Наука

* Час (філозофія) у філозофії.
* Час історичный
* Час (ґраматика), ге ґраматична катеґорія.
* Астрономічный час — час за астрономічными шкалами часу, якый узначать ся обертанём Земли вокруг свої оси авадь вокруг Сонця.
** Зоряный час: а) (астрономія) — період, якый узначать ся періодом обертаня Земли вокруг свої оси удносно звіздӯв; б) (у переносному смыслови) — момент здійсненя усьых мрій тай жадань.
** Сонячный час

## Общі, културно-гуманітарні значеня

* Декретный час
* Воєнный час
* Мирный час
* Літньый час
* Час житя
* Час релаксації
* Дополнителный час
* Интернет-час

## Инні хосновані значеня и происходны назвы

* Час (языкознавство)
* Періодикы из назвов «Час»
** Час (новинка)
* Час (телепроґрама)
* Час (телепроґрама, 5 канал) — итогова информаційно-аналітична проґрама на 5 каналови
* Час (фільм, 2011) — американьскый фільм 2011 року
* Час (фільм, 2021) — американьскый фільм 2021 року

## Удкликованя

*

## Иппен позерайте

* Четвертоє міряня&nbsp;— общо хоснована назва и розмірнӯсть про условну *розмірнӯсть фізичного простора*.
* Темпоралнӯсть
Катеґорія:Чеперушкы
Емпірізм

**Емпірі́зм** ци **емпірі́змус** тото епістемолоґічноє никаня, котроє правит, ож истинноє знаня вадь пудтверженя йде лиш авадь головно из сенсорных скушеностий тай емпіричных доказув. Ото єден из дакулкох конкурувучых назорув у епістемолоґії, уєдно из раціоналізмом и скептіцізмом. Емпірішты держат, ож емпіризм тото май бізувный метод находжіня истины ги сугубо хоснованя лоґічного думаня, бо люде мавут коґнітивні изкривы тай ограниченя, котрі спричинювут хыбы у суджіньови. Емпірізм акцентує централну роль емпіричных доказув у формулованю ідий против врожденых еквівалентув авадь традицій. Емпірішты знавут выводити походжіня традицій и звыкув уд удношіня д пережым сенсорным скушеностям.

Історично емпірізм є скапчаный из концепційов „чистої таблы“ (), подля котрої людськый розум є „пустый“ при рожденьови тай розвиват думкы лиш через май пузні скушеності.

Емпірізм, часто хоснованый у природных науках, твердит, ож „знаня ся закладує на скушености“ тай ож „знаня закладеноє на експерименті тай віроятности, и пуддає ся на далші ревізії тай фалсіфікації“. Емпіричноє зглядованя, у тум числі експерименты тай валідована замірьовална серсама, веде допереда научный метод.

## Етимолоґія
Термін „емпіричный“ походит уд  „скушеность“.

## Референції


Катеґорія:Філозофія
Катеґорія:Філозофічны понятя
Катеґорія:Філозофічны напрямы
Емпіричный доказ

**Емпіри́чный до́каз** авадь **емпі́рія** є доказ, дустатый через сенсорну скушеность авадь експерименталну процедуру. Ун є критично важным про наукы тай має свою роль у многых другых сферах, наприклад епістемолоґії тай юріспруденції.

Не є общого согласу в дефініції термінув *доказ* тай *емпіричный*. Разні сферы годні нарабляти з дуже разныма концепціями. У епістемолоґії, доказ є тым, што обґрунтовує вірованя, вадь тым, што дефінує, ци держати ся даякого вірованя раціонално. У філозофії наукы, доказом ся держит тото, што пудтвержує вадь опровергат научні гіпотезы тай арбітрує межи конкурувучыма теоріями. Емпіричный доказ є основнов частьов апостеріорного знаня вадь **емпіричного знаня**, знаня, управданя вадь опроверженя котрого залежит на скушеность авадь експеримент. Апріорноє знаня, на другого бока, видит ся врожденым авадь управданым раціоналнов інтуїційов тай зато незалежным на емпіричні доказы. Раціоналізм цілком принимат, ож є знаня а пріорі, котроє емпіризм авадь повнустю не признає, авадь допущат лиш у ограниченуй мірі.

Научні доказы сут близко скапчані из емпіричныма, айбо не всі формы емпіричных доказув парувут на стандарты, диктовані научныма методами. Жерела емпіричных доказув ся пораз ділят на обзервацію тай експериментованя; розлука в тому, ож лиш експериментованя обсягує маніпулацію вадь інтервенцію: феномены ся активно творят умісто того, вбы ся пасивно обзервовати.

## Референції


Катеґорія:Філозофічны понятя
Євґеній Медєші Генц

**Євґе́ній Ме́дєші Генц** (4.&nbsp;марця 1951&nbsp;– 28.&nbsp;марця 2025) быв професор фізикы, спортовець тай активный у многых областьох общественого жывота у Руському Керестурі тай паннонсько-русинської общины.

Єден из волонтерув, котрі уд 2022.&nbsp;рока робили над вытворіньом Паннонсько-русинської Вікіпедії, про котру написав коло 80&nbsp;статий, головно дотычных тематиков ид його фахови.

## Жывотопис
Євґеній Медєші ся родив 4.&nbsp;марця 1951.&nbsp;рока в Руському Керестурі старшым сыном вызначної учительської пары Йовґена тай Любиці (рожд.&nbsp;Гарді), котрі робили у керестурськуй ошколі. Мав молодшого брата Павла.

У молодшых класах основної ошколы Євґеній указовав любов ид техніці, механіці, радіотехніці тай быв много рокув членом Секції юных технікув, котра робила пуд наставництвом Юліяна Колєсара.

Євґеній кунчив основноє школованя у Руському Керестурі, першу класу ґімназії зачав у Србобрану, а кунчив ґімназію у новосадськуй Ґімназії Йована Йовановича Змая. Штудовав фізику тай дипломовав на Природно-математичному факултетови у Новому Саді.

Робити зачав у Кулі, а за пару рокув перейшов у Керестур у школу Петра Кузмяка, де робив онь до пінзії. Быв єдным из реалізаторув сучасных технолоґій у школі, ініціатором тай довгочасным розробником сайта тай школського часописа „Тайм аут“, вюг секцію астрономії, товмачив учебникы з фізикы тай інформатикы.

Ищи у школські свої рокы Медєші быв у редакції діточого уданя Радіа Нового Сада „Одгуки з ровнїни“, удличив ся як спортовець, бавляч ФК „Русин“ тай водного пола у керестурськум клубі. На 250-роча переселеня руснакув у Паннонію быв ініціатором тай учасником біціґльованя „По драги наших предкох“ из Керестура у Межилабірці.

Быв активным членом керестурського еколоґічного кываня „Желєни персцень“, де за 20&nbsp;рокув поучаствовав у многых проєктах. Єден из закладателюв туристичного здружіня „Руски Керестур“. Позад проблем из здоровльом пушов на пінзію у марцьови&nbsp;2016.

Уд самого зачатку, фебруара 2022.&nbsp;рока, робив над проєктом Паннонсько-русинської Вікіпедії пуд хосновацькым имньом Hencrk, написав коло 80&nbsp;статий, головно за темы из свойої фахової области.

Євґеній Медєші Генц умер 28.&nbsp;марця 2025.&nbsp;року. Похованый на керестурському теметові.

## Личный жывут
Євґеній Медєші Генц мав за жону Меланію рожд.&nbsp;Тиркайла. Уєдно вни мавут сынув Євґенія тай Ивана.

## Ґалерія

Файл:Redakcija Odhukoh.jpg|посилання=https://rsk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:Redakcija_Odhukoh.jpg|альт=Члены моложавського уданя „Одгуки з ровнїни“|Члены моложавського уданя „Одгуки з ровнїни“. Стоят: Гавриил Колєсар, Йовґен Медєші Генц, Желько Пап, Павле Медєші, Драґомір Єліч, Михаил Біндас. Долув: Яні Бучко, Марія Бучко, Ірінка Гарді Ковачевіч, Марія Біндас и Яні Сеґеді.
Файл:Scihli do Medzilaborcoh.jpg|посилання=https://rsk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:Scihli_do_Medzilaborcoh.jpg|Керестурські біціґлішты у Межилаборцьох, Словакія
Файл:Shod profesoroh u penziji.jpg|посилання=https://rsk.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:Shod_profesoroh_u_penziji.jpg|Зборы професорув на пінзії


## Референції
Научный метод

**Нау́чный ме́тод** є емпіричный метод про дустатя знаня, на котрый ся в науці реферує маймало з 17.&nbsp;стороча. Научный метод обсягує обзервацію тай скрупулозный скептіцізм, бо коґнітивні передузятя годні показити інтерпретацію позираня. Научный метод передбачат вытворіня доказованої гіпотезы через індукцію тай експерименты и статистичну аналізу; модифікацію вадь удвергнутя гіпотезы на основі резултатув. 

Хоть конкретні процедуры ся рузнят уд сферы до сферы, основный процес ся лишат булше-менше єднакым. Научный метод тото формулованя припущень (гіпотетичных обсянень), проґнозованя лоґічных наслідкув гіпотезы, пак проведеня експериментув авадь емпіричных обзервацій на основі тых проґнозув. Гіпотеза тото припущеня, закладеноє на знаньови, дустатому бігом гляданя удповідий на звіданку. Гіпотезы годни быти як дуже конкретныма тай узьконаправленыма, так и шырокыма, айбо мусят быти опровергаємі, иншак гіпотезу не мож протестовати. 

Попри частоє представленя научного метода ги фіксованої послідовности крокув, тото посправді комплет общых принципув. Не всі крокы ся держат у кажджому изглядованьови, тай они не все йдут єднакым шором. Многі удкрытя не держали ся еталонної модели научного метода, шанс тоже мав свою роль, наприклад. 

## Жерела

* 
* 

## Референції

Катеґорія:Наука
Фотбаловый клуб

**Фотбалóвый клуб** (ФК) — шпортовый клуб, котрого єдиным цїлём є грати фотбал. Мають характерістічны знакы, котры їх помагають ідентіфіковати і одлишовати од остатных команд: характерістічну выстрой, репрезентатівны фарбы, приналежный ерб і гімну, і тыж властный штадіон при фанушиків і жычливцїв, котры ся ходять позерати на гру клубу.

Даколи ся фотбал може стати частёв векшыной мултішпортовой інштітуції або на другой сторонї, клуб, котрый быв спочатку лем фотбаловым клубом, може часом обсягнути далшы шпортовы секції, як наприклад баскетбал, гадзана, волейбал, раґбі, теніс, гокей, атлетіку, плаваня і многы далшы, як ай шпорты выводжены од фотбалу, наприклад фотзал.
ФК Русин

**ФК „Русин“** () є фотбаловый клуб Руського Керестура. Клуб хоснує чорно-білі цвіты екіпованя тай на свому гербови, бавит у Пудручнуй лізі Зомбор.

## Тім
На 2023.&nbsp;рук у клубі бавили:

* Деян Кроніч
* Стефан Тома
* Боян Голик
* Владан Вуйовіч
* Деян Павловіч
* Філіп Вуйовіч
* Янко Куліч
* Оґнєн Марковіч
* Матей Саянковіч
* Андрей Малацко
* Боян Бранковіч

## Історія
Клуб быв закладеный керестурськыма ошколашами у літі 1923.&nbsp;рока у „Артовим чардаку“&nbsp;— місті зборув товдышньых молодых фотбаліштув. Назывку „Русин“ предложив Владо Сабо Сіткар.

Першым мачом ФК „Русин“ была бавка против тіма сосіднього села Вепровача (Крущича), на котрому реферійом быв вепровацькый судя Штрауб, а за ФК „Русин“ бавили: Владо Сабо Сіткар, Кароль Арт, Шандор Гарді, Янко Афіч, інженір Юліян Малацко, Андрі Ґовля, Якім Провчі, Владо Грубеня, Дюра Мікловш, Елемір Бучко тай Елемір Полівка. Мач ся кунчив рахунком 2-2.

Подля А.&nbsp;Паланчанина, майуспішныма роками у історії клуба „Русин“ были конець 1940.&nbsp;рокув&nbsp;– конець 1950.&nbsp;рокув тай уд 1966.&nbsp;по 1973.&nbsp;рокы.

У 2023.&nbsp;рокови майліпшым ґолґетером ліґы став Матей Саянковіч из 13&nbsp;ґолами за 15&nbsp;мачув.

## Референції
Ідіот (чеперушка)

**Ідіо́т** має дакулко значінь:

* у сучасному узусови, пейоративна назывка на дурного челядника, тумана.
* застарілый термін на челядника з інтелектуалнов інвалідностьов, характеризованый менталным віком у 2&nbsp;рокы ци менше вадь неваловшностьов защитити себе против обычної фізичної небезпекы; термінови „ідіотізм“ удповідат застаріла катеґорія „глубока ментална ретардація“, котра в сучасности має назву „глубока інтелектуална інвалідность“.
* „Ідіот“ (1896) — роман російського писателя Федора Достоєвського.
Павел Жатковіч

**Пáвел Жатко́віч** (; 1852, Унґвар, Ужаньска жупа, Австрійска імперія — , Бруклін, Ню Йорк, США) — редактор новин і културный актівіста Русинів в Споєных штатах. 

## Біоґрафія
Народив ся в Унґварї в Ужаньскій жупі Мадярьского кралёвства (днешнїй Ужгород, Україна), де быв ёго отець Ґеорґій Жатковіч професором в школї про канторів русиньской ґрекокатолицькой церькви. Освіту здобыв в кралёвскій ґімназії в Унґварї і потім абсолвовав курз нотарьства. Потім пятнадцять років працовав як нотарь в різных русиньскых селах. Оженив ся з Ірмов Злоцьков і мали шість дїтей.

В роцї 1891 еміґровав до штату Пенсілванія і быв єдным зо закладателїв Ґрекокатолицькой унії русиньскых братств, братьского бенефічного здружіня. Быв закладаючім редактором ёго новин «Американскій русскій вѣстник».

Ёго сын Ґріґорій Жатковіч зограв ведучу ролю про Русинів почас взнику Чехословакії.

Павел Жатковіч вмер 8. октобра 1916 в Бруклінї в штатї Ню Йорк і быв похованый в Поттсвіллї в штатї Пенсілванія.

## Література
* 

## Екстерны одказы

* Carpatho-rusyn.org — Жатковічова біоґрафія

Катеґорія:Русиньскы Америчане
Прапор Білгорода

**Прапор [[Бєлґород|Білгорода]]**&nbsp;— єден з офіціалных сімболів (вєдно з гербом) вароша Білгород Білгородьской области Російской Федерації. Прапор є сімболом єдноты і сполудїяня жытелів вароша.

Теперішнїй платный прапор быв утвердженый 22.&nbsp;юла 1999.&nbsp;року рішінём Білгородьской містьской Рады депутатів ч.&nbsp;321 і внесеный до Державного гералдічного реґістра Російской Федерації з присвоєнём реґістрачного чісла 978 в роцї&nbsp;2002.

## Опис

Прапор є двофаребне полотно, розділене горизонтално на дві части: верхня часть синя, нижня&nbsp;— біла. В верхнїй синїй части прапора суть зображены дві гералдічні звірята. В центрї верхнёй части є стоячій на заднїх лабах золотый лев. Над левом є зображеный білый орел з розпростертыма крылами.

## Жерела
Малі Селменці

**Малі́ Се́лменці** (мад. Kisszelmenc, рум. Mali Selmenți, словен. Malé Slemence, пол. Mali Sełmenci, укр. Малі Селменці)&nbsp;— село у Ужгородьскому районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Назва
У 1995&nbsp;році назву села Солонці было перемінено на Малі Селменці.

## Ґеоґрафія
Село є єдным из крайньых западных населеных пунктӯв Украйины. Далина до Ужгорода становить близко 16&nbsp;км и проходить автопутём Т&nbsp;0702. Из 2005.&nbsp;року у селі фунґує пункт пропуска «Малі Селменці» на граници из Словеньском. Из  словеньского бока находить ся пункт пропуска «Великі Селменці», у окресови Михаловці, Кошицькый край, на автопутёви містного значеня як ити до Велькых Капушан.

## Історія
Село первый раз ся споминать у XII.&nbsp;сторочови ге мала улиця.

У XIII–XV.&nbsp;сторочах село изнамоє у письменных жрідлах пуд назвами: «Scelemencz», «Zelemencz», «Kis Zelmencz». У 1427.&nbsp;році село обложено уд 9&nbsp;порт. У XVI.&nbsp;сторочови у Малых Селменцях проживала леш шляхта тай желярі. У 1599.&nbsp;році туй находила ся дас 6&nbsp;селяньськых ґаздӯвств тай садиба пана. Из 1588.&nbsp;року у селі дійствує костел, у якому проповідовали протестантьскі пресвітеры.

У 1715.&nbsp;році у Малых Селменцях проживало 2&nbsp;желярьскі файты. Костел опъят став католицькым. Жрідла XVIII.&nbsp;стороча удносять Малі Селменці до мадярьскых сіл.

До 1946.&nbsp;року Селменці были єдным селом, якоє принадлежало до Велькокапушаньского окреса Словеньска, у 1946.&nbsp;році село было розділено миже СССР и Чехословеньском, бӯлша часть, Вельке Слеменце лишила ся у Словеньску.

У 1946.&nbsp;році присілок села Селменці уділено у сан уддільного села «Малі Селменці».

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 200 людий, из них подля языка:

Украйиньскый — 92,5%

Мадярьскый — 7,5%

## Ныні
По другый бӯк граници находить ся пункт пропуска «Великі Селменці», у окресови Михаловці, Кошицькый край, на автопутёви містного значеня як ити до Великых Капушан.

Словеньскый режисер Ярослав Войтек здойняв документальный фільм за історичну абсурдность граници. 72-минутный фільм «Границя» (Hranica) быв знятый миже 2001 тай 2007 роками. На 13. Миженародному фестивалёви документалного кіно Jihlava фільма было присуждено ліпшу премію выходноевропейського кіно.

## Туристичны міста

* из словеньского боку находить ся пункт пропуска «Великі Селменці»

*католицька цирьков 1588 року.

## Иппен позерайте

* Великі Селменці

## Удкликованя
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Мадярьскі села на Украйині
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Думен (чеперушка)

**Думен** має дакулко значінь:
* Думен&nbsp;— гора в украйинськых Карпатах.
* Думен&nbsp;— карный лаґер, котрый фунґовав на Пудкарпатю в роках&nbsp;1938–1939.
14. дівізія ґранадірьска СС (1. україньска)

**14. дівíзія ґранаді́рьска СС (1. гáлічска)** (, ) — воєньска формація, котра была вытворена почас Другой світовой войны в 1943–1945 в рамцї Ваффен-СС Третёго райху з україньскых добровольників, переважно з теріторії Ґенералной ґубернії і Галіча. Взникла офіціално в апрілї 1943 з ініціатівы нїмецькых урядів і за актівной участи україньскых політіків, котры ся снажили дівізію схосновати як основу про будучі україньскы воєньскы силы.

Головным цїлём дівізії было схосновати україньскы силы проти Совєтьского союза. Вербованя добровольників спроваджовала актівна пропаґандістічна кампань, котра підкреслёвала потребу охраны україньскых теріторій перед комунізмом. В куртім часї было навербованых приближно 80 000 добровольників, хоць по строгім выберї было до реалной службы приятых лем 13 000 – 14 000 добровольників.

По тренованю в таборах в Нїмецьку і Ракуську была дівізії в юлї 1944 одослана на фронт. Єй боёвый дебут ся одбыв при Бродах (почас Львівско-сандомирьской операції), де дістала тяжкы страты. Часть прожывшых вояків была знову взникла і дівізія продовжыла в службі під новов назвов "1. дівізія україньска УНА" як часть україньской народной армады в послїднїй фазї Другой світовой войны.

По капітулації в маї 1945 ся часть персоналу здала брітаньскым і америцькым войскам в Ракуську і Таліаньску. Значне чісло колишнїх вояків ся уникнули репатріації до СССР і усадила ся в Канадї, Споєнім кралёвстві і Споєных штатах.

## Назва

* З 30 травня до 22 жовтня 1943 року дивізія мала назву «Добровольча дивізія СС Галичина»,
* з 22 жовтня 1943 до 27 червня 1944 року&nbsp;— «14-та Галицька добровольча дивізія СС» (),
* з 27 червня до 12 листопада 1944 року&nbsp;— «14-та військова гренадерська дивізія СС (Галицька №&nbsp;1)»,
* з 12 листопада 1944 до 25 квітня 1945 року&nbsp;— «14-та військова гренадерська дивізія СС (Українська №&nbsp;1)»,
* з 25 квітня до 8 травня 1945 року&nbsp;— «1. Українська дивізія Української національної армії» (.

## Референції
Мандрівный голуб

**Мандрівный голуб** () — быв, як ся вказує, найвеце розповсюдненый птах на Земли. Жыв в зграях в природных листяных лїсах Северной Америкы, на выхід од Скалнатых гір. Фосилії того птаха найдены были в плейстоценовых наслоях на теріторії днешнього Мериленду. Кедь Америку заселили европскы колонисты, мандрівны голубы были масово ловены - і на мясо, і іза розвагы, іж то їх чісло барз скоро почало спадати. Послїднїй дико жиючы голуб того виду быв застреленый в роцы 1900, а послїднїй єднец здох в 1914.
## Далшы фотоґрафії

Файл:Pigeon migrateur MHNT.jpg|альт=| 
Файл:Last known Passenger Pigeon - Stierch.jpg|Послїднїй задокументованый дикый вандрівный голуб, зоопарк Цінціннаті
Файл:Passenger Pigeons - Vanderbilt.jpg


Катеґорія:Выгынутый (EX)
Катеґорія:Голубоподобны
Ґрісіні

**Ґрісі́ні** (, множина ; по пємонтськы *ghërsin*, ) сут паличкы из хрумтячого хліба, розміром дас як церузкы. Ґрісіні походят из таліянського вароша Турін у Пємонтови.

## Історія
Єдна из верзій походжіня ґрісініюв датує їх вынаходжіня роком&nbsp;1643: флорентійськый абат описав довгый, „тонкый ги кустка“ хліб, котрый ся паровав у Ланцо Торінезе, варощику коло Туріна. Подля традиції межи тым ся держит, ож ґрісіні пушли из реґіона Пємонта у 17.&nbsp;сторочу, и унайшов їх пекарь Антоніо Брунеро из Туріна. Тото їдіня ся задумововало про герцоґа Віктора Амадея ІІ.&nbsp;Савойського, котрый у дітинські рокы мав проблемы з травліньом.

## Подача
У таліянськых ресторанах ґрісіні ся часто подавут ги закуска перед основным їдіньом (антіпасто), из хлібом авадь умісто нього. Они щи ся знавут подавати з другыма інґредієнтами, наприклад прошутом. Така традиція перейшла пак и у Споєні Штаты Америкы, де напр.&nbsp;популарна сітка ресторанув Olive Garden подає задарьні ґрісіні.

У многых сіверноамерицькых ресторанах ґрісіні мнягкі, часто ся мастят маслом, посыпавут ся чесноком, сыром; ги десерт, на них знавут давати корицю, цукер тай ґлазур.

Сушені ґрісіні в Італії ся продавут на торгах тай ся їдят у тому числі самі, ги закускы.

У Валенсійськум сполоченстві в Іспанії екзістує иншакый рецепт ґрісінюв, котрый ся называт роскілеты ().
Файл:Grissini.jpg|посилання=https://en.wikipedia.org/wiki/File:Grissini.jpg|Щи неспечені домашні ґрісіні на тепші, посыпані травами
Файл:Grissinistirati.jpg|посилання=https://en.wikipedia.org/wiki/File:Grissinistirati.jpg|*Grissini stirati*, податі до стола у шпеціалнуй направі


## Референції
Княгиня (Ужгородьскый район)

**Княги́ня** (мад. Csillagfalva) (укр. Княгиня) (рум. Kneahînea) (чис. Kňahyňa) — село у Ужгородьскому районови (бывшый Великоберезняньскый район), Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1602 році тай у ґрамотах 1770—1772 рокӯв пуж именем Kniahynicza, што происходить уд назвы містної горы.

Спомин: 1773-Knyahinya, 1851-Knyahinya, 1913- Csillagfalva.

9 юна 1866 року туй упав метеоритный дощ. Было зобрано до тысячі масивных метеоритншх осколкӯв. Майвеликый осколок княгинського метеорита (при падіню вӯн розколов ся пополам), общыв вагов почти 250&nbsp;кг, хранять ся у природничому музеёви у Віднёви.

Позад рідкого природного явища (падіня у 1866 році метеорита) село стало изнамым по усю̄в Европі. До нашых дню̄ сохранив ся опис сёї події, очивидём якої быв містный урядник Антонін Покорны&nbsp;— инспектор державных лісӯв у Великому Березному: «У тот динь, 9 юна 1866 року,&nbsp;— описує очивидець,&nbsp;— я быв у Княгині по служебным ділам. Метеорит из страшным гурчанём и огняным спалахом упав на западнӯв окрайині села пуд хребтом Стінка. Кускы метеорита розсыпалися на значні площаді. Єден из такым осколкӯв велику из людьска голова я удправив цісарёви Францови Йосифовм. Вӯн ныні сохранять ся у Віденьскому державному музеёви».

У податковых списках 1588 року записано єдно шолтеськоє опшаря, якоє хосновало ся половинным наділом, на пару файт, што оселили ся туй у 1585—1588 роках, и мавучи льготы, наданы поселенцям, не пудлягали оподаткованю.

У 1631 році у селі проживали дві шолтеські файты, сім кріпацькых и 21 желярьска файта.

Цирьков Рождества прст. богородици. 1840.

У Княгині 1751 році споминать ся деривляна цирьков сятого Миколая Чудотворця, яка мала два дзвоны. Новӯтня мурована тічна базилічна цирьков Рождества Пресятої Богородици споруждена у 1840 році. Пиля церкви 1905 року установлено камляный крест.

Стройили ї жытелі трёх сіл&nbsp;— Княгині, Домашина и Стрычавы, а каміня возили из Камяниці. У 1934&nbsp;році цирьков обновляли майстры из Великого Березного. Крайньый ремонт и перемалёваня стін тай икон одбыло ся у 1987&nbsp;році.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 315 людий, из них подля языка:

А на 2021 рӯк подля языка:

## Туристичны міста

* 9 юна 1866 року туй упав метеоритный дощ. Было зобрано до тысячі масивных метеоритных осколкӯв. Майвеликый осколок княгиньского метеорита (при падіню вӯн розколов ся пополам), общыв вагов почти 250 кг, зберігається в природничому музеёви у Віднёви.

* храм Рождества прст. богородици. 1840.

## Удкликованя

* Твӯй друг: путёвник.&nbsp;— Ужгород.
* 

* Документалный фільм про метеориты, што упали на Пудкарпатёви 
* ДНЗ загального розвитку с. Княгині [Архівовано 30 Березня 2019 у Wayback Machine.]
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Лемківскы села у Украйині
Фавна (божество)

**Фа́вна** ( ) є римська богыня, котра подля разных жерел ся держит жонов, сестров авадь доньков Фавна (римського еквівалента Пана). Марк Теренцій Варон раховав ї жунськым удповідником Фавна тай казав, ож усі *фавны* мали пророчі способності. Фавна щи ся называт **Фатуа** () вадь **Фента Фавна** ().

## Имня

### Етимолоґія
Имня *Fauna* тото жунська форма латинського имени *Faunus*, котрым ся называт божество сілської місности. Само имня *Faunus* ся вцілови выводит уд праіталіцького  вадь , уд праіндоевропського  „добродячный“. Зато имня юй Жорж Дюмезіл товмачив як „Добродячна“.

У свойому концептуалному пудході ид римськым божествам, Міхаел Ліпка видит Фавна тай Фавну прикладом характерно римської тенденції ґендерно-компліментарных пар у даякі сфері функціоналности. Дві фіґуры, мужська и жунська, ниґда не мавут єднаку популарность, тай єден партнер (не фурт жона) такоє гибы змоделованый из другого. На розкопках у Екланумі у Ірпінії была найдена оскійська памнятка, котра обсяговала попис „*Fatuveís*“ (= *Fatui*, ґенитив єднотного числа), што указує на італіцькоє походжіня концепції. Поєдны верзії такой удмітувут Фавну ги сугубо „штучну конструкцію научної казуїстикы“.

Уд имени божества пушла колективна назывка „фавна“ на звірькув.

### Античні інтерпретації
Варон обясньовав роль Фавна тай Фавны ги пророчых божеств:

Мавр Сервій Гонорат ідентифікує Фавна ги Фатукла () тай каже, ож жона му Фатуа вадь Фавна, выводячи имена, як и Варон, уд  „говорити“, „бо вни годні пророчити будучность“. Ранньохристиянськый автор Лактанцій называт ї  тай пише, ож она и сестра, и жона Фавна; подля Лактанція, Фатуа співала  „судьбы“ жонам, як Фавн співав їх чоловікам. Марк Юніан Юстин писав, ож Фатуа, жона Фавна, „повна божественного духа, ревно проґнозовала будучность ги у безумстві ()“, а часослово на божественно іншпіровану бесіду є .

Хоть дакулко етимолоґув у античности выводили имена Фавна тай Фавн уд  „говорити“, Макробій Амбросій Теодосій капчав имня Фавны на  „облюбовати, укоховати“, „бо вна укохує вшытко, што є на хосен жывым створам“. Подля Макробія, Книгы Понтіфув () раховали „Бона Деа“, „Фавна“, „Опс“ тай „Фатуа“ именами єдної богыні, Маї.

## Ник. щи

* Старовікый Рим
* Фавн

## Референції