open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Меноніты

**Меноні́ты**&nbsp;— християньскоє протестантьскоє кываня, якоє принадлежить до церковної общины анабаптистӯв. Основаноє Менно Сімонсом віра пропаґує мирноє сожитя у світьскому обществови, одсутность насильства, ненасильницькі методы протеста и розязаня спорных звідань, пацифізм. У свойых роботах Менно Сімонс сформуліровав и формалізовав практику май ранньых основателю̄в Швайца, причому ранні практикы менонітӯв ґрунтовали ся на вірі, ге у місію, так и у службу Исусови, якої первістні послідователі анабаптистӯв додержовали ся из великым убіждінём, не никавучи преслідованя из боку разных римокатолицькых тай протестантьскых держав.

У світі у 2006 році налічовало ся 1,5&nbsp;млн менонітӯв (2006). При Катерині II переселені из Німицька и Голландії у южномалороссійські степы. Удтак они переселилися до Северной и Южной Америкы: майвеликі у ЗША, Канаді и Демократичнӯв Републіці Конґо. Меноніты проживавуть авадь у уддільных общинах, авадь розпорошені миже містного обывательства у порядку пійсятёх держав світу.

## Історія
Менонітство взникло у 1530. рокы у ході реформаціонного кываня у Нідерландах, у якому брали участь радикалні и уміренні анабаптисты (уд грец. «Наново крещені»).  Раннёє нашарованя менонітьскых віровань было кодифіковано у Дордрехтьскӯв сповіді віры 1632 році, но разні реліґіозні менонітьскі ґрупы не додержувуть ся общого и єдиного признаня ци віры.

## Иппен позерайте

* Меноніты у Украйині

## Удкликованя

* Марочко В. І. Меноніти в Україні  // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
* Меноніти // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1961. — Т. 4, кн. VIII : Літери Ме — На. — С. 954-955. — 1000 екз.
* Меноніти // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
* *Dietrich Neufeld*. Mennonitentum in der Ukraine: Schicksalsgeschichte Sagradowkas . Emden : Selbstverlag, 1922. 40&nbsp;s.  
Катеґорія:Хрістіанство
Катеґорія:Пацифізм
Катеґорія:Меноніты
Катеґорія:Реліґія
Катеґорія:Віра
Катеґорія:Анабаптизм
Балог Михайло

**Михайло Балог** (1857—1916)&nbsp;— греко-католицькый сященик, громадськый чинитель, вікарій у Мараморошському Сиготі.

## Дітинство тай дітвацтво
Родив ся в Лазах пуд Ужгородом у родині сященика.

Пусля народної школы ся ошколовав в ужгородськув ґімназії. Дале ся учив теолоґію тай ся усятив на сященика.

## Церковна служба
Уже ги професор теолоґії быв направленый на фару у село В.Копаня. Дале єпископ Юлій Фірцак іменовав го головным парохом в Мараморошський Сигут. У 1898 р. назначеный вікарійом Маромороша.

Михайло Балог енерґійно ся брав рішати проблемы прихожан свого вікаріята. Ініційовав закладаня кооперативув тай народного промысла. З його помочов была закладена ткальня у Сиготови, котра за 5 рокув помогла ушколовати із 45 сіл: 140 дівочок вышивці, а 186 - тканьови. Ги писав Клочурак: *«…Дівчата зготовили за цей час 8538 кусів вишивок і килимів у ціні 80.692 [[Корона (монета)|корон»]]*..

«Наука», редагована о. А.Волошином (1908) писала так: *«Михаиль Балогь основав в Сиготі бурсу для синові, Мараморошского руського народа, в-ь котрой ежерочно 20 учениковь достає квартирь и кость за уміренну сумму, а З—4 из нихь совсім безплатно. Сей бурсі можно дяковати, же число синовії нашихь учившихся вь гимназіяхії бистро умножается и наші сины межи товаришами своими суть найліпші»*.

## Політична чиннусть

* убрали го на выбрах у воловському окрузі послом угорського парламента
* заставав за русинув, котрі были у час войны обвинені за шпіонаж
* протестовав проти мадяризації літурґії

## Удкликованя

# Степан Клочурак. «о. Михайло Балог» http://uk.wikisource.org/wiki/О._Михайло_Балог_(Клочурак)
# ↑ «Наука», № 19, за 21 мая 1908 року

Катеґорія:Умерли 1916
Катеґорія:Уродили ся 1857
Клей

**Кле́й**&nbsp;авадь **Кли́й** — розтворник, дисперсія ци розплав у основі высокомолекулярных орюанічных авадь неорґанічных речовин природных авадь искусственных, які хоснувуть про зъединеня (склеёваня) матеріалӯв. Зліпліня проходить унаслідок формованя миже склеёваными поверхностями и клеёвым прошарком мӯцных адгезійных пою̄в, обусловленых мижемолекулярныв и мижеатомныв взаємодією. Адгезійный пой усилює ся взаимныв дифузіёв атомӯ матеріалӯв, що контактувуть.

Про доброє приляганя єден из матеріалӯв&nbsp;— клей&nbsp;— мать быти пластичным, а другый&nbsp;— твердым.

Клеї чаще всёго являвуть собов вязкі рідины авадь пасты, клеї-розплавы являвуть собов тверді матеріалы тай можуть быти у виді плёнкы, стрыжню̄в, брускӯв, ґранул.

## Компоненты клею̄в
Основным компонентом клею̄в є высокомолекулярна сполока из адгезійными властивостями, до якої годни прибавляти ся розтворникы, затвердители, каталізаторы, пластифікаторы, зкріпители и т.д.

Розтворникы (спірты, бензин) обезпечувуть необходиму вязкӯсть клею, затверджувачі тай каталізаторы переводять клеёвый прошарок из вязкого у твердый стан, ускорявучи реакції полімеризації авадь поліконденсації.

Пластифікаторы поліпшувуть приляганя шара клею до склеёваных поверхностий. Зкріпители&nbsp;— мінеральні порошкы, што зкріплювуть клеёвоє зъединеня.

* Из высокым питомым опором. Основный токопроводный компонент&nbsp;— дрӯбнодисперсный ґрафіт.

Токопроводный клей «Контактол» базує ся на основі дрӯбнодисперсного пороха стрібра и синтетичных смол.

## Удкликованя

* Краткая химическая энциклопедия. Т. 2.&nbsp;— М.: ГНИ «Советская энциклопедия», 1963.
* Вакуленко М.&nbsp;О.&nbsp;Тлумачний словник із фізики : {6644 статті} / М.&nbsp;О.&nbsp;Вакуленко, О.&nbsp;В.&nbsp;Вакуленко.&nbsp;— К. : Видавничо-поліграфічний центр «Київський університет», 2008.&nbsp;— 767 с.
* Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2004. — Т. 1 : А — К. — 640 с. — .
* Технологія виробництва виробів з пластмас і композитів: Навч. посібник / О.nbsp;В.nbsp;Суберляк, П.&nbsp;І.&nbsp;Баштанник.&nbsp;— К.: ІСДО, 1995.&nbsp;— 164 с.
* Квітка В. Природний клей для склеювання деревини // Деревообробник.&nbsp;— 2013.&nbsp;— №&nbsp;3.&nbsp;— с. 5 

Катеґорія:Клей
Катеґорія:Клеї
Списаня жительства Украйины (2001)

**Списаня жительства Украйины [[2001|2001 року]]**&nbsp;— первоє и доднесь послїдноє усеукрайинськоє списаня жительства, що стало ся 5. децембра 2001 року в независимій Украйинї. 

## Історія
У октобрї 2000 року Верховна Рада Украйины принесла Закон Украйины «Про Всеукрайинськоє списаня»&nbsp;— головный нормативный документ, якый опредїлив правові, економичнї тай орґанїзаційнї основы проведеня списаня. Списаня жительства станом на 5. децембра 2001 року быв первым списаням жительства Украйины як суверенної державы. Первый раз появила ся возмога хосновати не стандартнов проґрамов (єднаковов для всьых републік бывшых СССР), а опредїляти ся в потребах односно содержаня мусайної інформації, враховуючи нестандартну сітуацію в животі общества.

Методика списаня мала відобразити резултаты споєнї із реформами перемін у обществі й, заєдно з тым, заосмотрити максималну порувнателність ёго вкупного значеня із даными пережных списань. Сёго вдало ся в основному досягти, опреж проґрама списаня была значно ширшов, чим проґрамы пережніх. Вна мала такі блокы інформації: состав тай родинні взаимины членів ґаздіства, поло-вікова характерістика особы та місто її роженя, брако-родинный стан, включно з числом роженых дітей, етничный род, языкові признакы, громадянство, уровень образованя, занятость, жерела средств до єствованя, міґраційна активность, житлові обстояня, йманя земельных дїлянок полёгосподарського назначеня, їхня площа тай правова форма властностї.

Повні резултаты спиваня опубликованї 2002—2004 роках у 14. тематичных зборниках (17. томах), 7 із них&nbsp;— на CD-дисках тай 10&nbsp;— у мрежі Інтернет (на вебсайтї Державної службы статистикы Украйины).

## Резултаты
### Числові выносы
Цїлковоє жительство Украйины у 2001 роцї было 48&nbsp;млн 457 тис. особ. Жительство за тіпом міста бываня:

* варошского жительства&nbsp;— 32&nbsp;млн 574 тис. особ (67,2&nbsp;%)
* сільского жительства&nbsp;— 15&nbsp;млн 883 тис. особ (32,8&nbsp;%)

Жительство за полом:

* чоловіків&nbsp;— 22&nbsp;млн 441 тис. осіб (46,3&nbsp;%)
* жон&nbsp;— 26&nbsp;млн 16 тис. особ (53,7&nbsp;%)

### Націоналноє зложеня жительства
За даными Всеукрайинського списаня жительства, на теріторії країны бывали представитилї поверх 130 націоналностий і народностий.

У націоналному зложенї жительства Украйины переважноє число украйинців, чиселный стан якых быв 37541,7 тыс. особ, авадь 77,8 % від цїлого числа жительства.

Другоє місто за чиселностёв зазїдали руські. Их число на дату списаня было 8334,1 тыс. особ.

### '''Языковый склад жительства'''
Украйинськый язык ставили рідным 67,5 % жительства Украйины. Російськый язык вызначили як рідный 29,6 % жительства. Частка другых языків, які были указані як рідный зложовала 2,9 %.
## Одкликаня
* Всеукраїнський перепис населення
* Всеукраїнський перепис населення
* Державний комітет статистики України
* http://db.ukrcensus.gov.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp
* http://db.ukrcensus.gov.ua/Mult/dialog/statfile.asp?lang=1
* Перепис населення 2001: міста і смт

## Зазначкы
Катеґорія:2001
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Ґеннадій

**Ґенна́дій** — чоловічоє славяньскоє особноє имня, восходящоє ид др.-грец. Γεννάδιος; γεννάδας (ґеннадас) — «благородный», «благородного происхождіня».

Є иппен предположеня, што имня зязано из древнёгрецькыми двухосновными именами из компонентом γένος (ґенос — «род»). Оно, годно быти, образовало ся ге курта видоизмінена форма уд такых имен, ге Διογένης (Діоґ*ен*), Γερμογένης (*Гермоґен*), и им подобных (у первому припадку — «рожденый Зевсом»; у другому — «рожденый Гермесом»).

## Именины

* Православні (*даты даны по [[Ґреґоріаньскый календарь|ґриґоріаньскому календарю]]*): 7 апріля
* 5 фебруара, 22 фебруара, 23 фебруара, 5 юна, 5 юла, 13 септембра, 30 новембра, 2 децембра, 17 децембра, 18 децембра

## Удкликованя

Катеґорія:Славяньскі имена
Катеґорія:Имена
Межинародный женськый день

**Межинаро́дный де́нь борьбы́ за права жен** (), повна назва *Межинаро́дный де́нь боротьбы́ за [[Права жен|права́ же́н]] і межинаро́дный мир*&nbsp;(розолуціёв ОЗН від 1977 року)&nbsp;— є межинароднов датов, яку каждого року сяткуют 8. марца на споминку про културнї, політічнї та соціально-економичнї досягненя жен. Темов сёї даты такойже є рух за людьскі права, выдїляючи права жен, заохочуючи увагу до такых питань, ги полова рівноправность, сексізм, репродуктивнї права тай насилство відносно жен. Межинародный день борьбы за права жен зачав ся як соціалістичноє політічноє сято і є помішаным в културі вецерных держав, майнавперед в Европі, особливо в соціалістичному блоцї. В плынутї 20 стороча він сятковав ся в СССР тай державах соцтабору ги державноє сято. Межинародный день борьбы за права жен є майзначущым із феміністічных сят.

Первый раз сятковало ся 28. фебруара 1909 року в США за ініціативы соціалістичної партії Америкы як «Національный день жены». Слїдуючого року, одушевлёнї американскым взором, участницї Другої межинародної соціалістичної женської конференції в Коданї вырішили каждый рік за взором Межинародного дня труда сятковати «День жен», присяченый майнавперед борьбі за достаня женами выборных прав.
19. марца 1911&nbsp;року в Австро-Мадярщинї, Данії, Нїмещинї тай Швайцовы первый раз удїяв ся женськый день, якый в плынї слїдуючых дакількых років сятковав ся в розличнї днї вкінци фебруара ці на зачатку марца. Із зачатку 1920.&nbsp;років у Совітскому Союзї утвердилась дата 8. марца, затым, шо іменно в сесь день 1917&nbsp;року з демонстрації роботниць зачалася Фебруарна револуція. Відтогды день сятковав ся переважно в державах «совітского блоку», закы ёго у 1967&nbsp;роцї не взяли на вызброєня феміністкы другої волны. 1977&nbsp;року, за совітскої ініціативы, резолуціёв Орґанізації Зъєдиненых Націй достав статус межинародного дня.

## Зазнчачкы

## Одкликаня

* 8 Березня в Україні та світі: справжній сенс свята та його відмінність від стереотипів про «жінок і красу»
* Офіційна сторінка ініціативи IWD (International Women's Day [Архівовано 27. фебруара 2011 у Wayback Machine.] 
* Кітчові совітскі летучкы до 8. марца [Архівовано 9. марца 2012 у Wayback Machine.] Історична правда
Катеґорія:Меджинародны днѣ ОЗН
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Верьховина (чеперушка)

**Верьховина** може означати:
* Верьховина — найвысше положеный залюдненый раён Закарпатьской области Україны.
* «Верьховина» — значка мопедів выробеных в СССР в товарнї на выробу моторок во Львові в роках 1959—1989.
* «Верьховина» — назва фотбалового клубу «Говерла» з міста Ужгорода в роках 1961—1971 і 1996—1998.

## Населены пункты
; Україна
* Верьховина — село в Мелітопольскім раёнї Запорожской области.
* Верьховина — містечко в Верьховиньскім раёнї Іванофранківской области.
* Верьховина — село в Миргородьскім раёнї Полтавской области.
Ротшілдове

**Ро́тшілдове** () — дінастія жыдовскых фінанчників родом з Нїмецька. Протягом часу впливали і впливають в многых економічных і бізнісовых областях, меджі іншым в інвестічнім банковництві і винарьстві. Тота родина нїмецькых Ашкеназьскых Жыдів, родом з Франкфурту над Моганом, в 18. столїтї розшырила своє дїятельство по цїлій Европі і дакотры з них здобыли ракуськы і британьскы шляхтьскы тітулы.

## Походжіня
Основателём дінастії Ротшілдовых є Маєр Амшел Ротшілд (первістным меном Маєр Амшел Бауер, 23. фебруара 1744, Франкфурт над Моганом — 19. септембра 1812, ту так само). Скусеность в области фінанчництва здобыв у банкового роду Оппенгаймів в Гановерї (часть той розконарёвой родины ся усадила ай в Празї, поз. наприклад верхнёго рабіна Давіда Оппенгайма). По смерти своёго отця Мозеса Амшела Бауера в наслїдство одышов ёго бізніс во франкуртьскім ґето і переменовав ся на Маєра Амсела Ротшілда подля червеного щіта, котрый вісїв перед отцёвскым домом. Поступом часу ся став дуже впливовым і богатым фінанчником, і вдяка тому, же став адміністратором великого маєтку ландґрафа Вільяма I. Гесеньского.

Маєр Амшел Ротшілд 29. авґуста 1770 ся оженив з Ґутеле Шнапперовов (1753—1849), вєдно мали пять сынів і пять дочок. Свою фінанчну імперію розшырив ай за граніцї Нїмецька тым, же своїх сынів послав до пяты міст в різных европскых країнах, жебы там заложили бізнес (Франкфурт над Моганом, Відень, Лондон, Неапол, Паріж). В припадї неприязной сітуації в єдній країнї сі мали братя взаємно помагати, што ся реално робили і цїлый жывот вузко сполупрацовали; каждый з них заложив новый конарь родинї на своёй новой отцюзнинї. Родинне богатство мало быти заховане через договорены свадьбы меджі братами і сестрами з першого або другого колїна, глава родины мала зістати во Франкфуртї. В 2005 роцї Маєр Амшел Ротшілд быв вызначеный часописом Forbes за седьмого найвпливного бізнесмена вшыткых часів і як "основателя меджінародного фінанчництва".

## Ґалерія

Файл:MayerRothschild.jpg|Маєр Амшел Ротшілд
Файл:Amschel Mayer Rothschild.jpg|Амшел Маєр Ротшілд
Файл:Salomon Rothschild.jpg|Соломон Маєр
Файл:Nathan Rothschild.jpg|Натан Маєр Ротшілд, 
Файл:Carl Mayer Rothschild.jpg|Калман Маєр
Файл:James de Rothschild (1792-1868).jpg|Джеймс Маєр Ротшілд
Файл:Walter Rothschild.jpg|Волтер Ротшілд
Файл:Guy de Rothschild 1964.jpg|Ґі де Ротшілд
Файл:David de Rothschild01.JPG|Давід Рене де Ротшілд
Файл:Photo of David de Rothschild.jpg|Девід Маєр де Ротшілд


## Референції

## Література
* 

Катеґорія:Ротшілдове
12 (чеперушка)

12 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 12 (чісло)
* 12 до н. е.
* 12 н. е.
* 12. тысячроча до н. е.
* 12. тысячроча
13 (чеперушка)

13 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 13 (чісло)
* 13 до н. е.
* 13 н. е.
* 13. тысячроча до н. е.
* 13. тысячроча
14 (чеперушка)

14 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 14 (чісло)
* 14 до н. е.
* 14 н. е.
* 14. тысячроча до н. е.
* 14. тысячроча
11 (чеперушка)

11 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 11 (чісло)
* 11 до н. е.
* 11 н. е.
* 11. тысячроча до н. е.
* 11. тысячроча
15 (чеперушка)

15 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 15 (чісло)
* 15 до н. е.
* 15 н. е.
* 15. тысячроча до н. е.
* 15. тысячроча
16 (чеперушка)

16 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 16 (чісло)
* 16 до н. е.
* 16 н. е.
* 16. тысячроча до н. е.
* 16. тысячроча
17 (чеперушка)

17 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 17 (чісло)
* 17 до н. е.
* 17 н. е.
* 17. тысячроча до н. е.
* 17. тысячроча
18 (чеперушка)

18 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 18 (чісло)
* 18 до н. е.
* 18 н. е.
* 18. тысячроча до н. е.
* 18. тысячроча
19 (чеперушка)

19 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 19 (чісло)
* 19 до н. е.
* 19 н. е.
* 19. тысячроча до н. е.
* 19. тысячроча
20 (чеперушка)

20 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 20 (чісло)
* 20 до н. е.
* 20 н. е.
* 20. тысячроча до н. е.
* 20. тысячроча
21 (чеперушка)

21 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 21 (чісло)
* 21 до н. е.
* 21 н. е.
* 21. тысячроча до н. е.
* 21. тысячроча
22 (чеперушка)

22 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 22 (чісло)
* 22 до н. е.
* 22 н. е.
* 22. тысячроча до н. е.
* 22. тысячроча
23 (чеперушка)

23 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 23 (чісло)
* 23 до н. е.
* 23 н. е.
* 23. тысячроча до н. е.
* 23. тысячроча
24 (чеперушка)

24 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 24 (чісло)
* 24 до н. е.
* 24 н. е.
* 24. тысячроча до н. е.
* 24. тысячроча
25 (чеперушка)

25 має веце вызнамів:
* чісло, поз. 25 (чісло)
* 25 до н. е.
* 25 н. е.
* 25. тысячроча до н. е.
* 25. тысячроча
Приполярный

**Приполя́рный** (рус. Приполярный) (укр. Приполярний) (тат. Приполярный) — варощик у Березовському районови, Ханты-Мансійського автономного округа, Тюменьской области, Росії.

## Історія
Варощик основаный у 1977 році.

## Обывательство
У варощикови на 2002 рӯк 1162 людий, из них:

Русы — 76%

Украйинці — 12%

Татары — 8%

Инні — 4%

## Удкликованя

* Аркуш карты P-40-36.

* На Вікімапії [Архівовано 22 червня 2007 у Wayback Machine.]
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты России
Катеґорія:Росія
Подобовець

**Подо́бовець** (мад. Padóc) (чис. Podobovec) (рум. Podoboveț) (укр. Подобовець) — село у Хустському районови (бывшый Межгорскый район), Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1463 році.

## Реліґія
**храм ст. Миколая Чудотворця. XVII&nbsp;ст., 1785.**

Цирьков построєна у XVII&nbsp;ст. на протилежному боці долины, а у 1785&nbsp;році перенесли на типирішнёє місто.

У 1751&nbsp;році  споминать ся «цирьков деривляна, шинґлями крыта, добра. Красными образами усьыми украшена… Церковні книгы всі суть…»

Миколаёвська цирьков&nbsp;— дуже утончена споруда. Її пропорції убагливі, объемы не масивні. Из боку западного и выходного фасадӯв цирьков угляжать захоплююче стрункою, елеґантныв.

Богужаль, стріхы обох споруд перекрыто бляхов, удкрытый торнадз церкви засклено, а у 1994&nbsp;році бляхов укрыли и красну барокову вышку. Вись интеръер уббито фанеров и покрашено.

Подробно: *[[Цирьков Сятого Миколая (Подобовець)|Церква Святого Миколая (Подобовець)]]*

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 405 людий, из них подля языка: 

украйиньскый — 100%

## Туристичны міста

* **Деривляны храм ст. Миколая Чудотворця, XVII&nbsp;ст., 1785,и дзвӯниця**
* У парі кілометрӯв уд Подобовця находить ся **водопад Шипот**.
* Горнолыжна зона: - Є пару трасс довготов до 2500&nbsp;м и три горбы  - Вирьхня часть трасс розраховата на опытных лыжникӯв и сноубордистӯв, для новичкӯв&nbsp;— из середины трасы. - Є обучална трасса довготов 400&nbsp;м.

## Иппен позерайте

* Подобовець (курорт)

## Удкликованя


* Церква і дзвіниця у селі Подобовець на сайті «Дерев'яні храми України»
* https://web.archive.org/web/20100325113733/http://www.ski.lviv.ua/volovets-podobovets/
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Подобовець
87 (число)

**87 (вӯсю̄мдеся́т сі́м)** — непарноє натуралноє число межи числами 86 и 88.

## У математиці
Дільникы - 3, 29.

87&nbsp;— сума квадратӯв первых 4 простых чисел: 
87 = 2² + 3² + 5² + 7²

## У науці

* Атомный номер  франція

## У другых областях

* 87 рӯк, 87 рӯк до н.&nbsp;е., 1987 рӯк
* ASCII-код символа «W»

## Иппен позерайте

* Математіка

Катеґорія:Математіка
Катеґорія:Числа
Премєр-міністер

**Премє́р-міні́стер** (уд &nbsp;— першый)&nbsp;— першый, головный міністер, голова уряда в типирішньых державах. Обычно ся затверджує парламентом пусля поданя головы державы (Україна, Чехія, Естонія) авадь призначає ся головов державы (Велика Британія, Франція, Бразилія).

Премєр-міністер призначає тай знимат из посады міністру, упраляє штоденнов дїяльностьов уряда, стоїт у чолови адміністративного апарата. Як правило, **премєр-міністер**&nbsp;— лідер політичної партії, што має бульшость у парламентови, авадь лідер партійної коаліції, и управляє фракцієйов парламентського большинства.

У разных державах йся посада має разну назву. Окремі приклады навединї дулу:
* &nbsp;— Премєр-міністер Україны, так само Голова Кабінету Міністру Україны;
* &nbsp;— Премєр-міністер ();
* &nbsp;— Премєр-міністер ();
* &nbsp;— Голова Рады Міністру, ();
* &nbsp;— Голова уряда ();
* &nbsp;— Премєр (товмачит ся як *голова*);
* &nbsp;— Федеральный канцлер Нїмеччины;
* &nbsp;— Федеральный канцлер Австрії;
* &nbsp;— Ті́шах (ірл. *Taoiseach*).

## Роль премєр-міністра
Місто и роль главы уряда, їх повноваженя, права часто закапчано в Конституціях. Порядок выбраня главы уряда разный. Їх назначают президенты, монархы. В окремых державах ся такоє призначеня стає за согласом парламента. У бульшости держав засіданя уряда ся проводит раз на тыждинь. У парламентськых державах головує на засіданях премєр-міністер авадь його заступникы. Уряды принимают акты, які пудписує премєр-міністер. Для авторитетностї акты уряда часто пудписує глава державы, и товгды они ся оформляют уд именї главы державы. У даякых державах ся при премєр-міністрови створює особенный апарат, што ся занимат дїлами главы уряда (у Великуй Британії&nbsp;— секретаріат премєр-міністра, у Франції&nbsp;— гражданськый и воєннї кабінеты, у ФРН&nbsp;— відомство федерального канцлера).

## Удкликованя

### Жерела

* Прем'єр-міністр //Політологічний енциклопедичний словник / уклад.: Л. М. Герасіна, В. Л. Погрібна, І.О. Поліщук та ін. За ред. М. П. Требіна. – Х . :Право, 2015
* ГЛАВА УРЯДУ //Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998—2004. — .
* Прем’єр-міністр //Енциклопедія історії України
* Шведа Ю. Політичні партії. Енциклопедичний словник.- Львів: Астролябія.- 2005.- 488 с.
* Шведа Ю. Теорія політичних партій та партійних систем: Навч. посібник.- Львів: Тріада плюс.- 2004.- 528 с.
* Обушний М. І., Примуш М. В., Шведа Ю.&nbsp;Р.&nbsp;Партологія: Навч. посібник / За ред. М.&nbsp;І.&nbsp;Обушного.- К.: Арістей.- 2006.- 432 с.
* Прем'єр-міністр // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2003. — Т. 5 : П — С. — 736 с. — .
### Література

* *В. Нагребельний*. Прем'єр-міністр // Політична енциклопедія. Редкол.: Ю. Левенець (голова), Ю. Шаповал (заст. голови)  та ін. — К.:Парламентськоє выдавництво, 2011. — с.608  ISBN 978-966-611-818-2

Катеґорія:Професії
Катеґорія:Політіци
Ґротеска

**Ґроте́ска**&nbsp;— художньый способ, якый состойит ся в силному выкривенї зображеного, значущому преувеличованї ці умалинї ёго признаків, споєнї острых контрастїв, незлучных у реалності рис.

## Етімолоґія
Термин «ґротеска» веде ся від «ґрота»&nbsp;— невелика пещера цї єї архітектурна імітація. Назва повязана з тым, що на межи XVI—XVII&nbsp;ст. італскый малярь Рафаель Сантї найшов у римскых підземных ґротах часів імператора Тита хімернїорнаменты з споєнём ростиных тай звіриных форм. Раз ґротеском називали ся іменно такі орнаменты, а пак понятя росширило ся й на другі хімернї зображеня.

## Характерістикы
Подача ґротеска двойнистоє за метов. Він часто хоснує ся, обы высміяти, противоречити усталенї нормы, підкреслити неґативнї аспекты хоть чого. З другого боку&nbsp;— обы віднайти нові нечеканї споєня в усталеных границях. Хоть ґротеска і показує парадоксалный, нелоґічный світ, єдночасно він увыразнує реалнї глубиннї звязки і тенденції.

Для ґротеска присущно хосноватиоксюморон, споєня реалного з фантастичным, серіозного із смішным при свідомому нарушованї правдоподобности. Беззначноє стає значущым і наопак, выгаданоє стає нормальнов частинов реалности. Ґротеска чинит нароком неправдоподобнї авадь невозможнї сітуації. Тому він быват як вышнїм ступенём комічного, так і даколи&nbsp;— ефективным способом сатіры, инколи&nbsp;— трагедиї. Нерідко ґротеска перетинає ся з блазнёваням.

Ґротеска переживат процвітаня у часы упадка, уднушных острых противорічий общества. Так, він почти не проявив ся на давнёґрецкій літературі епохы процвітаня полисїв, айбо присутный у період их розпаду в комедійных творах. Так само, як до нёго почти не оглашали ся маляры епохы европейского класіцізму, коли утвердила ся абсолутна монархія, хотя бруталный комізм, фарсові елементы, карнавалность як выказы ґротеска проникают літературу середновіка тай Ренесанції.

## Зазначкы

## Література

* Kayser, Wolfgang (1957) The grotesque in Art and Literature, New York, Columbia University Press
* Lee Byron Jennings (1963) The ludicrous demon: aspects of the grotesque in German post-Romantic prose, Berkeley, University of California Press
* 
* Selected bibliography [Архівовано 17 лютого 2012 у Wayback Machine.] by Philip Thomson, *The Grotesque*, Methuen Critical Idiom Series, 1972.
* Dacos, N. *La découverte de la Domus Aurea et la formation des grotesques à la Renaissance* (London) 1969.

* 
* FS Connelly «Modern art and the grotesque» 2003 assets.cambridge.org http://assets.cambridge.org/052181/8842/sample/0521818842WS.pdf [Архівовано 19. септембра 2011 у Wayback Machine.]
* Video tour of the most vivid examples of medieval Parisian stone carving&nbsp;— the grotesques of Notre Dame [Архівовано 11. септембра 2007 у Wayback Machine.]
* The mockery of wit By Roberta Smith

## Одкликаня

* Гротеск // Літературознавча енціклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — А — Л. — С. 244-245.
* Ґротеск // Лексикон загального та порівняльного літературознавства / голова ред. А. Волков. — Чернівці : Золоті литаври, 2001. — С. 136. — 634 с.
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Костенко Олена Василївна

**Олéна Васи́лївна Косте́нко** (род. 19. марца 1930, Ржищів, Київска округа, Украйинська ССР, СССР)&nbsp;— украйинска поетеса-шістдесятниця, писателька (історичный роман, писаня для дїтей), дисидентка. Лауреатка Шевченківскої премії (1987), Премії Антоновичів (1989), Ордену Почесного легіону (2022).

1967 року заєдно з Павлом Тычинов тай Іваном Драчём номінована на Нобелівську премію з літературы.

У совітскі часы брала активну участь у дисидентскому рухови, за шо была надовго выключена з літературного процесу. Авторка поетичных зборників «Проміння землі» (1957), «Вітрила» (1958), «Мандрівки серця» (1961), «Над берегами вічної ріки» (1977), «Неповторність» (1980), «Сад нетанучих скульптур» (1987), роману у вершах «Маруся Чурай» (1979, Шевченківська премія 1987), поемы «Берестечко» (1999, 2010). 2010 року опублікувала первый прозовый роман «Записки українського самашедшого», шо став єдным із лідерів продажу межи украйинскых книжок 2011 року.

Майзначущі писаня&nbsp;— «Берестечко» і «Маруся Чурай».

Почестна професорка Києво-Могилянскої академії, почестна докторка Львівского й Чернівецкого універзитетїв.

Зрекла ся званя Героя Украйины. У нынїшній украйинскій традиції входит у перелік майзнаємых жен давнёї тай теперішнёї Украйины.

## Одкликаня
Катеґорія:Уродили ся 1930
Катеґорія:Писателе 20. стороча
Катеґорія:Поеты
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Катеґорія:Поеты Украйины
TDI (мотор)

**TDI-мото́р**&nbsp;— тип дизельного мотра. Варіанты розшифровкы (*[[Анґліцькый язык|анґл]].*): **Turbo Direct Injection** авадь **Turbodiesel Direct Injection**&nbsp;— турбованый дизельный мотор из прямым впысканьом уд концерна Volkswagen AG. Рахуют май ефективным машинным дизельным мотором нынїшнього світа, з розрахованьом силы яка выходит и крутного момента на єдиницю обєма циліндра тай схоснованого топлива.

Назва **TDI** є запатентована марков свого продукта концерна Фольксваґен. Сись мотор кладут на легкові машины всьых дочірньых марок концерна (Audi, Seat, Škoda ), внедорожникы, мікроавтобусы и терьхові машины. А так само даякі моделї другых фірм, з якыми у концерна быв дочасный контракт (наприклад Ford Galaxy, Volvo 850 TDI, Mitsubishi Grandis та Lancer, а так само Chrysler Sebring и даякі другі); мотор так само хоснує ся як корабельный.

Розробка технолоґії зачала ся в 1970. годах. Першым серійным авто, в котрому быв TDI-мотор, стала Audi 100 C3 (тип 44), презентована на Франкфуртському автосалонови—1989). У TDI першої серії быв пятициліндровый шоровый блок и робочый обєм 2,5 л. (на базї VW-мотора 827. серії) и выдавав 88 кВт авадь 120 к.с. при максимальному крутному моментови в 260 Н·м/1800 об.

Май економный мотор технолоґії TDI встановленый у 1999. годови на моделї Volkswagen Lupo. У сьої дизельної модифікації была своя назва: **Lupo 3L TDI** и быв розрекламованый як «першоє у світови серійноє 3. літровоє авто», годы выробництва 1999–2005. Трициліндровый мотор Lupo мав робочый обєм **1,2** літры и дісно брав до **2,99** літру дизельного топлива на 100&nbsp;км пробіга в економному режимови їзды. До нынї ни єднуй з фірм-конкуренту не получило ся полїпшити вадь досягти сього показника.

Єден з май сильных и еластичных мотору кладе ся на гоночнуй моделї Audi R10 TDI, што бере участвованя у перегонах Ле-Ман-серії. Мотор V12-конфігурації має робочый обєм 5,5 л., його сила досягає 475 кВт авадь 646 к.с.

## Удкликованя

* Офіційний сайт Volkswagen.ua
* TDI-двигун на сайті Audi-клубу [Архівовано 13 грудня 2010 у Wayback Machine.]
Харківскый тракторовый завод

«**Харківскый тракторовый завод**» (**ХТЗ**) ()&nbsp;— майбільшоє в Украйинї підприятя з выробеня унифицированых гуселничных тай колесных земледїлскых тракторів. З 2016 року входит до складу DCH.

## Продукція
Харківскый тракторовый завод выробляє машины, назначенї для вылаженя всякых різновидных робот у многых нивах промысловости, полёвого тай комуналного ґаздівста, будовляної сферы. Кроме тракторів завод выробляє дорожнё-будовляну та спецтехніку (на базі тракторів), горячоштамплёвані готовеня, складноріжучый інструмент і технолоґічну обладу, литя, резервнї частин.

Для полёвого ґаздіства выробляют ся колеснї тракторы моготов 180-240 к.с., гуселничнї тракторы моготов 190 к.с.

Колеснї тракторы:
* ХТЗ-241К
* ХТЗ-242К
* ХТЗ-243К
* ХТЗ-248К
* ХТЗ-249К
* ХТЗ-280Т
* ХТЗ-160У
* ХТЗ-150К-09.172.00
* ХТЗ-150К-09.172.10

Гуселничнї тракторы:
* ХТЗ-181.20
* ХТЗ-181.22

Спецтехніка:
* Бурилно-кранова машина БКМ-2М
* Трактор під установку залїзничного облада ММТ-2, ММТ-2М
* Мульчер
* Терьхачка Т-156Б
* Малый маневровый тягач ММТ-2П

Файл:XTZ-243K.jpg|ХТЗ-243К.20
Файл:XTZ-181.20.jpg|ХТЗ-181.20
Файл:XTZ-181.22.jpg|ХТЗ-181.22


## Продукційнї моготы
Число выготовленых машин:
* 1980-ті&nbsp;— 70,000
* 2001&nbsp;— 2,013
* 2002&nbsp;— 1,700
* 2003&nbsp;— н.д.
* 2004&nbsp;— 1,550
* 2005&nbsp;— 2,500
* 2006&nbsp;— 1,420
* 2007&nbsp;— 2,300
* 2008&nbsp;— 2,709
* 2009&nbsp;— 352
* 2010&nbsp;— 1,600 авадь 4,000
* 2011&nbsp;— 1,900
* 2012&nbsp;— 1,653
* 2013&nbsp;— 1,328
* 2014&nbsp;— 1,455
* 2015&nbsp;— 1,600
* 2016&nbsp;— н.д.
* 2017&nbsp;— 794
* 2018&nbsp;— 900
* 2019&nbsp;— 585

## Референції

## Одкликаня
* Сайт Харківского тракторного заводу
* Сторонка в Facebook
* Сторонка в Instagram
* Профіль в LinkedIn

Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Катеґорія:Октобер 1931
Момент силы

**Моме́нт си́лы**, **оберта́льный момент**, **крутны́й момент**&nbsp;— векторна фізична величина, што руняє ся векторному добуткови радіус-вектора, проведеного уд заданої точкы (удносно якої ун розраховує ся) до точкы прикладеня силы, на вектор сьої силы. Момент силы є міров стараня, зацїленый на переміну скоростї обертового руха тїла.

Момент силы обычно позначают латинськов буквов \mathbf{M} и міряют в SI в Н  \cdot  м, што ся сохраняє из розмірністьов енерґії.

## Опредїленя

Момент силы  \mathbf{F} , яка дїє на матеріальну точку из радіус-вектором
 \mathbf{r}   опридїляє ся як

:  \mathbf{M_0}  = \mathbf{r} \times \mathbf{F} .

товгды то є векторным добутком радіус-вектора  \mathbf{r}   на силу  \mathbf{F} .

Момент силы&nbsp;— ото вектор перпендикулярный як до радіус-вектора точкы, так и до силы, яка на йсю точку дїє.

За абсолютнов величинов момент силы ся руняє добуткови силы на плече авадь

:  M_0 = Fr \sin\alpha \,,

де α&nbsp;— кут помежи напрямом силы и радіус-вектором точкы.

Момент силы адитивна величина, то є момент сил, што дїют на систему матеріальных точок, дорівнює сумі моменту сил, які дїют на окремі точкы системы.

:  \mathbf{M}  = \sum_i \mathbf{r}_i \times \mathbf{F}_i 

Характерным свойством момента силы є то, што в останю формулу входят лиш вонкошнї силы, а взаємодїяня матеріальных точок помежи собов мож не враховувати, бо согласно из третьым законом Нютона силы, які дїют на пару точок рунї за величинов и оберненї за напрямом. Из сим фактом, легко показати, што плече такых сил руняє ся нульови.

## Механіка Лагранжа
При обертаньови тїла кругом даякої осї, природнов узагальненов координатов є кут поворота  \varphi .

У сьому трафункови момент силы грає роль пообщеної силы

:  M = \frac{\partial \mathcal{L}}{\partial \varphi} ,

## Ник. так само

* Теорема Варіньона
* Момент кількості руху
* Момент інерції
* Теорема про зміну моменту імпульсу системи
* Моментомір

## Удкликованя
HUMAN

**HUMAN**&nbsp;— се украйинська IT-компанія, котра розроблює EdTech-роблї для установ ошколованя усьых рівнїв, котрі споюют ся в єдиній ошколованій системі. Компанія HUMAN є творителём сістемы веденя ученям «HUMAN Школа».

**HUMAN Школа** ()&nbsp;— се сістема веденя ученям, що споює всьых участників ошколованого процесу тай помагат учителям тай руководителям ошкол орґанізовати уднукашнї бізнес-процесы установы ошколованя. Сістема хоснує ся з метов переходу на безпапірёвый документооборот, застачаня учасників ошколованого процесу цїлодобовым доступом до ошколованых матеріалїв, их выміном тай коментуваням .

Компанія ТОВ «ГЮМАН» має Цертіфікат на відповідность Комплексної сістема бороненя інформації тай Цертіфікаты ISO, що потвержуют защиту даных на платформі  .

У 2021 роцї на платформі HUMAN робило звыше 1800 украйинськых установ ошколованя.

## Історія
Компанія «ГЮМАН», що є творителём платформы HUMAN Школа, была заложена у 2018 роцї Євґеніём Боровиком. Зачаточна назва платформы была «Evolution», іменно під сёв назвов платформа пройшла київскый акцелератор Kyiv Smart City тай вступила до лїпшых стартапів столицї.

## Рисы
Функціонал сістемы обгортат слїдуючі возмогы:

* творити урокы через конструктор, додаючи візуалїзованї матеріалы;
* выдавати, здавати та провірити домашнї завданкы;
* никати порядок уроків, подїй, содержаня тай план уроків;
* проводити провірку знамости через тестованя;
* чинити оглашкы тай звіды в загалній пантлї школы/класа;
* автоматізувати зобраня рефлексії учеників;
* комуніковати межи учасниками ошколованого процесу через четы;
* никати візуалізовану статістіку успішности по школї/курсу/класу/ученика;

## Ширеня
Систему HUMAN хоснуют ошколы з 281 обываных міст Украйины. До того же даякі департаменты ошколы закорінюют сістему централізовано, як, наприклад, у Житомирови, Білій Церкві, Запорожі, Кривому Розі, Миколаївській области. У сёму є свої додаткові лїпшины. Коли всї ошколы вароша злученї в Human, ученик може переходити в другу ошколовану установу без страты свойых ошколованых досягнень. 

## Зазначкы

Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Характер

**Хара́ктер** (від дв.-грец.χαρακτήρ «приміта, розозначна риса, знак») — структура стойкых, порівнателно сталых псіхіческых свойств, опредїляючых особливостей наставень і справованя личности. Коли кажут про характер, то звычаём під тым розуміют іменно таку цїлость свойств і якость личности, котрі накладуют опредїлену печать на вшиткі її проявленя і дїяня. Черты характера компононуют тї значущі свойства челядника, котрі опредїляют тот авадь инакый образ справованя, животошор.

Изученём характерів занимає ся наука характеролоґія. Роздїл псіхолоґії, котрый занимає ся изученём розлуків межи характерами кличе ся діфференціалнов псіхологіёв.

## Структура характера
Індівідуалнї особливостї характера выказуют ся в наставенї личности:

* до самого себе
* до другых людей
* до уднукашному світу
* до роботі свому дїлу
* до свойых і чужых предметїв

## Никати щи

* Темперамент
* Характерология

## Зазчначкы

## Література

* А. Міхайлов. Із історії характера // Чоловік і култура: Індівідуалность в історії културы. — М., 1990, с. 43—72.

## Одкликаня

* Темперамент и характер, Псіхолоґіческый словник
* Кількісна оцїнка рис характера чоловіка
Катеґорія:Індівідуалность
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Посада Рыботицька

**Поса́да Рыбо́тицька** (пол. Posada Rybotycka) (укр. Посада Риботицька) — село у ґміні Фредрополь, повіт Перемышль, Пудкарпатьскоє воєводство, Польску. Село є у рамках прожываня Русиньской етнічной ґрупы  — Долиняне.

## Ґеоґрафія
Село є у 17&nbsp;км уд Перемышля и у 11&nbsp;км уд Фредрополя, над ріков Вігор, на запад уд села Рыботич.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1367 році. У 1945 році Русины из села были переселены у село Жнибороды, Тернопӯльска область, УССР.

У 1975-1998 роках село принадлежало до Перемышльского воєводства.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 58 людий.

## Удкликованя

* «Аксманичі. Село у Клоковицькій парафії Перемишльського повіту».— Львів, 2010.— C. 46.
* .— S. 840.  

* Реконструкція церкви у Посаді Риботоцькій
Катеґорія:Ґміна Фредрополь
Катеґорія:Русиньскы села
Катеґорія:Долиняньскі села у Польску
Сухый (Хустськый район)

**Сухы́й** (мад. Szárazpatak) (укр. Сухий) (рум. Suhîi) (чис. Suchyj) — село у Хустському районови (бывшый Межгорскый район), Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1864 році.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 395 людий, из них подля языка:

украйиньскый — 100%

## Памняткы

* Цирьков ст. Петра и Павла. XVIII ст. У Сухому, ге и у близшых селах Репинному, Ділови, Тюшці, стойить деривляна цирьков из готичным вирьхом. Цирьков у Сухому – ровесниця репинняньской церкови, т. е происходить из XVIII стороча, хоть містні жытелі небезпудставно твердять, што цирьков старша за репиняньску. У 1801 році споминавуть цирьков, добрі обезпечену церковныв утварёв, што уміщала 120 вірникӯв. Цирьков тридільна, тризрубна, пуд двосхылыв стріхов, над бабинцем – вежа під восьмигранним шатром, що завершується шпилем. Вышше опасаня тай пуд шатром вышкы аркады голосниць. На главному фасадови – вӯсю̄м різьбленым стовбӯв, ныні спрятаных за деривляныв ґалереёв из вызорами. Світичі до церкви уготовив Д. Фічоряк. Пиля церкви – традичнв про Межгорщину деривляна двоярусна дзвӯниця пуд восьмигранным шатровым вирьхом, а у ню̄в – чотыри дзвоны, три из якых удлив Ф. Еґрі. Два дзвоны уготовлено у 1923 році, на дзвоніови 1925 року написано фамілії мурникӯв – Ивана Ґилбича тай Ивана Бряника, а четвертый удлито фірмов “Акорд”. У 1991 році цирьков вернуто греко-католикам.  Юрій Бряник из Репинного розказав леґенду за цирьков у Сухому, розказану ёго дідом. Колись у селі была невелика каплиця, в якій служилося лише на Різдво та Великдень, а згодом селяни вирішили побудувати дерев’яну церкву. Священик предложив місто на ділянці діда Гончара, якый мав трёх сынӯв. Дідо согласив ся, и люди узяли ся до роботы. Наскоро увели из колод стіны, но на рано стіны упали. Оказало ся што сыны Гончара пошкодовали земли и захотіли похыбити стройці. Розгніваный люд трібовав, обы священик прочитав “чорну” молитву и тот скорив ся общині. Удтовды братӯв и их потомкӯв супроводжовали нещастя. Отак стає ся, кой людина мірять ся силов из Всевышньым. Цирьков спорудили на містови каплици, но очевидно, не у XVI сторочови, ге сказано у леґенді, а май пӯздно.

## Удкликованя

* Погода у селі Сухый
* Цирьков ст. Петра и Павла, XVIII&nbsp;ст. на сайті Деривляні Храмы Украйины
* http://www.woodenchurches.com.ua/ukr/vel_ber/sukhiy.htm%5Bнедоступноє+посиланя+з+мая+2019%5D
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Бойковскы села на Украйині
Оладі

**Ола́ді** вадь **блі́нчикы** (, ) тото їдіня у виді малых грубых жареных шайбочок кіста, пошыреноє у восточнославянськуй кухни. Тіпово інґредієнтами оладюв сут: пшенична вадь гречана мука, яйця, молоко, суль, цукор тай дружджі вадь харчова сода; айбо сут ушылиякі варіації оладюв, у тум числі чинені на квасному молоці, кефірі, йоґурті; из додаваньом яблык авадь сушеных грозенок. Екзістувут варіації из морковли.

Оладі ся часто їдят из сметанов, пораз ся знавут їсти з джемом, конфітюром, медом, лекварьом тай икров.

За процесом ріхтованя оладі подабавут на зразы, котрі ся чинят из топтаных крумплюв авадь реселованої дыні на варіня (кабачкув); сырникы, котрі ся сохтує чинити з творога; кийзликы, чинені из реселованых крумплюв.

## Назывка
У староруському языкови  ги власна назывка ся першый раз фіксує у 1470.&nbsp;році; слово походит уд , уд  „оливковый олуй“.

Держит ся, ож першый споминок за оладі як їдіня появлят ся у російськуй книзі 16.&nbsp;стороча „*Домострой*“, котра описує правила тай порады за тото, якый треба мати порядок у хыжи.

У русинському языкови *оладі* ся знавут называти щи *блінчикы*, хоть в украйинському и російському *блінчики* тай *блинчики* удповідно тото назывка про иншакоє їдіня, палачінты.

Назывка крумпльового їдіня у жыдувськуй кухни, *[[латкес]]* (), походит уд *оладка*.

## Література
*  []
* 
* 
* 
*  A Gift to Young Housewives, English translation (shortened): 
* 
* 

## Референції


Катеґорія:Їдла
Сексуалноє справованя чоловіка

**Сексуа́лноє**, авадь **полово́є** **справова́ня чолові́ка** (від  «пол») — вкупность псіхіческых реакцій, дїй, споєных з проявенём і задоволеня полового сексепілу чоловіка.

Сексуалноє справованя є єднов із форм взаимодїяня индивидуумів і характерізує собов практическу реалізацію сексуалности чоловіка, будучи єдным из варіантїв соціалного справованя.

Хотя сексуалноє справованя чоловіка тїсно споєно з репродуктивнов функціёв, єднак вно, в одличности від полового справованя звірїв, опредїляє ся соціалным розвиваням конкретної личности.

## Функції сексуалного справованя
Сексуалноє справованя чоловіка сповняє три всякі функції:

* репродуктивну,
* гедоническу (доставаня насоложеня),
* комунікативну.

В зависимости від конкретного поставеня индивидуума до секса ёго половоє справованя може быти зацїлено на добытя слїдуючых цїлей:

* релаксація и одлївенясексуалного напнутости,
* прокреація (дїторожіня), при сёму еротіческі стямкы играют ништожну роль;
* рекреація і тїлесностноєнасоложеня, коли основноє значеня придає ся еротізму;
* познаня і задоволеня любопытства;
* комунікація;
* сексуалноє утверженя;
* компенсація;
* підпора опредїленого рітуала;
* добыток несексуалных цїлей.

## Основнї формы полового житя

### Ґеніталнї формы полового житя

#### Половый союзок

Основнов формов полового житя у людей являє ся половый союзок (коітус), під котрым розуміє ся введеня полового члена чоловіка у ваґіну жены. Єствує множество одмін позіцій і сітуацій, в кторых може ся осуществляти половый союзок.

## Техника секса

Перші зглядованя умілства тїлесної любви з описом сексуалных позіцій і техник появили ся, в давній Індії. В середнї віка быв уже цїлый шор методичных спомог, зводїв правил і наставень(сутр — санскр. सूत्र, «нитка»), котрі придїленї індуістскому богу Ка́ма і ка́мови (санскр. काम *IAST: kāma*) — однов із чотырёх пурушартх, цїлей челядницкого живота. В тых трактатах говорит ся, шо описуваємі приёмы предназначенї для повноты проявленя любви межи чоловіком і женов посредством їх тїлесної близости.

### Зазначкы

Катеґорія:Секс
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Премія Михаила Града

**Премія имени Михаи́ла Гра́да** ся дає пудкарпатськым русинськым умільцям&nbsp;— писателям, поетам, драматурґам, малярям, фотоґрафам, скулпторам, гудакам и другым умілецькым діячам&nbsp;— за вклад до „розвою и пропаґованя русинської културы“. Лавреаты ся оглашавут 10.&nbsp;новембра кажджого року&nbsp;— у день рожденя Михаила Града, русинського поета тай першого головы *Союза русинськых писателюв Закарпатя* (теперь&nbsp;— *Русинськоє літературно-културноє общество*).

Кажджый рук ся убират по лавреатови у двох номінаціях: „Література“ (про діячув літературы) тай „Култура“ (про другі филі умільцюв); они дуставут деревляні барельєфні таблы з образом Михаила Града, авторства Ігоря Дублея.

## Історія
Премія была уведена Русинськым літературно-културным обществом у 2023.&nbsp;рокови.

## Лавреаты

## Референції
Clash Royale

**Clash Royale** — мобілна бавка в жанрови RTS з елементами ККБ, доступна на платформах Android тай iOS, выпущена 2. марца 2016 року компаніёв Supercell. Розміщає ся в єдній игровій вселеній із *Clash of Clans.*

## Ґеймплей
Ґеймплей будує ся на битвах, в котрых вам треба знищовати вражі башты унікалными картами, а щи боронити свої башты від врага. У каждого играча по 3 башты: дві башты прінцезн і єдна башта краля. Знищованя єдної із башт прінцез приносит єдну корону. Знищованя башты краля соперника приводит до моменталної побіды. У прінцезн більша шкода і скорша скорость атакы, но менше здоровля, чим у краля. За побіду, играч достає трофеї, скрынї, монеты и короны, дякуючи котрым він може просувати ся по Pass Royale і доставати доповнителнї удостоєня.

Играч перед боём може наладити свою игрову колоду, выбравши вісїм карт, котрыми він і бде бавити. Кажда карта стойит опредїленоє число еліксіра, котрый призберує ся з опредїлёнов частотов в плынутї всёї битвы. 

Играч може бавити сам, авадь прилучити ся до *клана*, що замыкат у собі до 50 играчів. Выйграючи бої на хосен клана, ёго участникы переганяют  ся у рейтінґовій таблицї тай достают сполнї нагороженя. Дарованя свойых карт кланови дає опыт.  

### Карты
Колода играча — се 8 выбраных ним давнїше карты, які стало хоснуют ся в бою. Міняти карты в колодї мож перед боём. Карты выпадают в поєдинку трафунковым способом доты, докы бой не кінчит ся. Кажда слїдуюча з них має час «набиваня» послїдь хосонованя передущої, під час якого стає недоступнов і фарбит ся в сїрый колор.

За рідкістю карти поділяються на 4 типи:

# ***Звыклї*** () — майросширенї, трафляют ся часто, майже з каждої скрынї. 
# ***Рідкостнї***() — стрічают ся в 20 раз рідше звыклых.
# ***Епічні*** () — стрічают ся в 10 раз рідше рідкосных. 
# ***Леґендарні*** () — стрічают ся в 20 раз рідше епічных.

Всёго в бавцї 102 карты. З них: 27 — звыклі, 27 — рідкостні, 31 — епічні, 19 — леґендарні. Колоды мож формовати по любеній стратеґії.

## Рецензія
На момент реліза *Clash Royale* достала переважно позітивнї відкликы, а Елі Ходап з *[https://toucharcade.com/ TouchArcade]* назвав ї «абсолутно феноменалнов» у свому пятизвіздному обзорови. Гарі Слейтер з *[https://www.pocketgamer.com/ Pocket Gamer]* поставив бавцї оцїнку 9/10, уповівши: «Се безмірно повно хосенного задоволеня, даґде вна заимаюча, і туй є контент, якый бде заимати вас тыжнями, кідь не місяцями». У статї для *[https://geek.com/ Geek.com]* Джеймс Плафке розкрітиковав «*Clash Royale* за то, що вна дїйсно інтересна — даже май більше, ги *Clash of Clans* — ходь творитиль хронічно вадит играчови насоложовати ся нив».

## Одкликаня
* Офіційна вебова сторонка 
* Clash Royale Wiki 

## Зазначкы
Катеґорія:Бавкы про Android
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом