open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Сінтоїзм

**Сінтоїзм** (Яп. 神道 Shintō) -  є японска реліґійна і філозофічна школа.

Катеґорія:Реліґія
Катеґорія:Япония
Герб Закарпатської области

**Герб Закарпатської области**, бывшої Пудкарпатської Руси и теперішнёї Закарпатської области представлят собов розтятый щит. У правум поли щита сут сім рувных горизонталных смуг з учередованём лазурового и золотого, де перша смуга лазурова, друга — золота; у лівуй части на срібернум поли є червеный медвідь, што стоїт на задних лабах и позират наліво.
## Исторія
Творбу штатных символув Чехословакії повірили новостворенуй гералдичнуй комисії Министерства вднушніх діл. Комисія прияла принцип хоснованя гербув тзв. «историчных земель». Пудкарпатська Русь, першый раз изъєдинена, свуй герб не мала. 3. януара 1920 министерство выжадало проєкты нового герба уд администратора Пудкарпатської Руси, айбо удповіди не было. Член гералдичної комисії професор Ґустав Фрідріх предложив «медвідя, што ся находит у гербови Ужгорода *[професорова хыба, в ужгородськум гербови медвідя ниґда не было]*; што ся тыче фарб, пропонує ся компромісноє рішеня, обы в гербови представити чотыри фарбы *[за синё-жовті фарбы аґітовала [[Директорія Пудкарпатської Руси|Директорія]]; москвофілы аґітовали за біло-синё-червеный триколор]*». 

10. марта в Празі находила ся пудкарпатська делеґація, котра ся не высловила против предложеного герба. 17. марта Цивілна управа Пудкарпатської Руси удослала опис проєктув уд партії Гагатка-Цуркановича и партії Волошина. 6. апріля выйшов заключный документ у ділі герба. Проєкт партії Волошина, котрый мав у собі елементы 7 жупных гербув, быв удмітеный позад своёї зложености. Обы не укликати недовольнусть иншої партії, министерство не прияло ани проєкт партії Гагатка, повернувши ся ид Фрідріховому проєктови.

## Позирай
* Герб русинів
* Фана Русинув
* Флаґ русинів

## Жерелопис
* 

Катеґорія:РусиныКатеґорія:Підкарпатьска Русь
Марта-Марґаріта (остров)

**Марта-Марґаріта**&nbsp;— остров, якый ся находить на ріцї Латориця, в северозахідній части міста Свалява, у 100-та метрах ниже за током од автомобілового мосту.

Ріка Латориця, лївый приток Бодроґу, протікаючій біля острова, ся ділить на два рукавы.

Тот остров ся став дуже популарным місцём серед рыбалок тай одпочивальників.

## Історія
26.06.2013 року з острівця "Марта-Маргарита" на Латориці рятувальники евакуювали чоловіка.

## Позначкы

## Жрідла
* Туристичний довідник Карпат
* Острів на мапі Google

Катеґорія:Україньскы Карпаты
Катеґорія:Ріковы островы Україны
Катеґорія:Островы Закарпатьской области
Дубай (емірат)

**Дубай** (, )&nbsp;— єден з еміратів в Споєных Арабскых Еміратах. Столиця емірату є місто Дубай. Емірат з ёго століцёв є великым торговым, фінансовым, турістічным центром на Середнїм Выходї.
## Референції

Катеґорія:Споєны Арабскы Еміраты
Таджікістан

**Таджікістан** (тадж. *Тоҷикистон*, [tɔdʒikisˈtɔn]), офіціално **Републіка Таджікістан** (тадж. *Ҷумҳурии Тоҷикистон*)&nbsp;— гориста країна в Середнюй Азії. Граничит из Афґаністаном на юзі, Узбекістаном на западі, Кірґізстаном на сівері тай Китайом на востоці.

Територія Таджікістана была частьов многых держав и імперій, межи ними державы Ахеменідув и Сасанідув, Монґольска и пак Російской імперов. Таджікістан из теперішніми гатарами ся появив у Совєтьскому союзі, спершу як автономна републіка в Узбекістані, пак уд 1929. года як окремішня совєтьска републіка. Скоро по независимости Таджікістана (9. септембра 1991) ся почала гражданьска война (1992&nbsp;— 1997). Уд 1992 року в довжности главы державы є Емомалі Рахмон, фактично як авторітарный правитель.

Булшина жителюв сут таджікы подля народности и мусулмане подля реліґії. Економіка Таджікістана силно зависит уд пересылкы гроши из заробкув, майбулш из Росії (почти половка ГДП). Другыми важными секторами сут выроба памута тай алумінія.

Таджікістан
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1991
Хрипка

**Хрипка**&nbsp;— наказливе інфекційне вірусне захворїня дыхальных дорог. Входить до ґрупы наказливых респіраторных вірусных інфекцій. Періодічно ся розносить в подобі епідемій та пандемій (захворїня хрипков переважує через зиму). В нашых часах одкрыто веце як 2000 варіантів вірусу хрипкы, якы ся міджі собов лучать антиґенным спектром.

Хрипка мать сімптомы, подобны на другы респіраторны вірусны інфекції, але є о велё небеспечнїша.

## Референції

Катеґорія:Вірусы
Катеґорія:Хрипка
Епідемія

**Епідемія** (од &nbsp;— «серед» і *demos*&nbsp;— «народ»)&nbsp;— тіп захворїня, яке є нове про дану популацію бігом періоду всокочіня імунітной «памняти» та росшырює ся швыдко, што значно перевысшує сподївану, засновану на недавній опереднїй скушености (значіть чіслї новых припадів за єдиніцю часу).

## Референції

Катеґорія:Епідеміолоґія
Бейсбал

**Бейсбал** ()&nbsp;— шпортова гра з лобдов, до якой бють бейсбаловов паліцёв.

## Референції

## Жрідла

*
Катеґорія:Шпортовы гры
Ґрузія

**Ґрýзія** ( , **Сакартве́ло**) — штат в выходній Европі, лежачій на Кавказі. На западї Ґрузія гранічіть з Чорным морём, на северї з Росіёв, на югу з Турціёв і Арменіёв, на выходї з Азербайджаном. Головне місто є Тбілісі. Популація — 3 713 804 (2014) жытелїв, густота залюднїня — 53/км². 

## Референції


Ґрузія
Катеґорія:Грузия
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1991
Пандемія

**Пандемія** (з. ґр. παν «пан»&nbsp;— вшытко + δήμος «демос»&nbsp;— народ)&nbsp;— епідемія, яка ся характерізує шырїнём інфекційного захворїня на теріторії цїлой країны, теріторіях сусїднїх держав, а в окремых припадах і велё країнах світа. Характерізує ся абсенціов імуніты в людства, або вакціны. Серед інфекційных хворот, якы наберали россяг пандемії суть чума, холера, хрипка.

## Вонкашнї лінкы
* Бразилія стала лідером за смертністю від свинячого грипу
* У світі закінчилася пандемія грипу H1N1
* Рада Європи назвала свинячий грип аферою століття

## Референції

Катеґорія:Медицина
Катеґорія:Епідеміолоґія
Катеґорія:Епідемії
Монако

**Монако** (), офіціално **Князївство Монако** () — країна з конштітучнов монархіёв лежача в западній Европі. Монако гранічіть з Франціёв. Головне місто є Монако. Найвекше місто є Монте-Карло. Популація — 35 657 (2006) жытелїв. Площа 1,95 км²; Густота залюднїня — 18700/км².

## Галерея

Монако
Катеґорія:Країны
Етна

**Етна** є найвысша актівна сопка і друга найвекша сопка в&nbsp;Европі. Находить ся в&nbsp;Італії – на выходнім берегу острова Сіцілія, недалеко міст Мессіна і Катанія. Сопка была в роцї 2013 записана серед природных памяток Світовой Дїдовизны UNESCO.

8. марца 1669  Етна выбухнула и забрала живот понад 20 тысяч людей.

## Референції

Катеґорія:Стратовулканы
Катеґорія:Ґеоґрафія Сіцілії
Катеґорія:Вулканы
Документ (історія)

**Історічный документ** є документ в котрім суть інформації о історічній подїї, о даякій історічній добі, о особі входячій до історічных дїй ці о даякім місцї в даякім часї.

Найславнїшыма історічныма документами суть або опублікованы законы, або мелдованя о выгратых войнах ці другых успіхах володарїв і політічных держав. Їх выповідне значіня о жывотї людей в даякій добі або о способі функціонованя тогочасовой громады але бывать маленька. Про історіка суть зато общо інтереснїшы документы описуючі звычайны жывот чоловіка, соціалны одношіня, мыслїня, навыкы стравованя і подобны факты, з якых годен поскладати што найповнїшый образ даной добы і културы.

## Референції

Катеґорія:Історія
Документ

Слово **документ** може быти хосноване у веце значінях. Обще є дачім, што правдиво захоплює даякы даны, тверджіня ці подїю.

*Документ (право) – документ справованя ці права, часто особного характеру (напр. леґітіміація, пасспорт, шоферьскый документ, высокошкольскый діплом апод.)
*Документ (інформатіка) – файл хоснованый на уложіня даных
*Документ (економія) – торговый документ
*Документ (історія) – річ, часто писменность або образ, докладаючі даяку історічну подїю, дїю ці статус даякой речі в давнинї
*документ є основный інштрумент журналістікы (публіцістіка, новины)
*Документ (медія):
**філмовый документ – документ становленый про проєкцію в кінї, часто з высокым баджетом, довжков цїловечерного філму і умелецькым присмаком
**телевізный документ – документарный проґрам выробленый про телевізію і котрый є скоре куртометражный або середнїметражный в довжцї
**радіовый документ – документарный проґрам выробленый про радіо
**документарна фотоґрафія – фотоґрафія захоплююча правдиве дїяня, новинарьска фотоґрафія, репортажна фотоґрафія
**новиновый документ – документарный текст, наприклад репортаж
**літературный документ – літературна форма захоплююча правдивы подїї, наприклад споминкы (мемоары) ці денник

## Повязаны статї
*Документація

## Референції
Репортаж

**Репорта́ж** (з  – приносити) – є літературна форма хоснована передовшыткым в журналістіцї, репортаж пописує і вказує правду на основі конкретных фактів, векшынов здобытых прямов участёв або позеранём ся.

Автор репортажы – **репортер** або **репортерка** – ся рушать на меджі новин і публіцістікы: подїю описує тай разом шацує, ёго одношіня є часто очівісне і мать вплыв на композіцію. Базовыма ознаками репортажы є предметность, акцент на детайл (потребує то внимавость репортера), быти акуратный і кідь годен обєктівный. Репортаж є акымесь росшыреныма новинами, подробнїше і „дірект у того“. Репортаж може быти написана + образова (новины), радіова ці телевізна.

Основныма методами творїня репортажы суть:
* позорованя
* пряма участь
* збераня фактів
* конфронтація поглядів

Векшынов іде о їх комбінацію, в дакотрый репортажах выразно переважує дакотра із компонентів, з чім є повязаный і выбер композіція (драматічна, лінеарна, ку контрасту, кругова). Репортер є позорователь (і часто ай участник) описованой подїї, што му приностиь шпеціфічный погляд на ню і чітателёви пак і лїпше переданя зажытка.

## Повязаны статї
* Репортажна фотоґрафія

## Референції

Катеґорія:Літературны понятя
Катеґорія:Журналістічный штіл
Новины

**Новины** суть єдна з основных новинарьскых актівіт, новинамы зовеме тыж резултат такых актівіт. Іде і орґанізоване інформованя публікы о подїях і інформаціях, їх выбер (gatekeeping), сортованя і базову інтерпретацію. 

Новины бы мали быти:
* скоры
* точны
* выважены
* неоплвывнены властным мнїнём
* честны при выберї
* обєктівны

Єдным з класічных прінціпів новин є **„5 W“** – з анґліцького: *Who? What? When? Where? and Why?* – русиньскы: **Хто? Што? Коли? Де? і Чом?**.

## Референції

Катеґорія:Новины
Лихтенштайн

**Лихтенштайн** (), офіціална назва **Князївство Лихтенштайн** () — країна з конштітучной монархіёв лежача в западный Европі. Лихтенштайн гранічіть на выходї з Австріёв, на западї з Швайцаріёв. Головне місто є Вадуц. Популація — 36 476 (31.12.2011) жытелїв. Площа 160 км²; густота залюднїня — 227/км².

Лихтенштайн
Катеґорія:Країны
Катеґорія:Лихтенштайн
Кырґызстан

**Кырґызстан** (кырґ. *Кыргызстан* [qɯrʁɯz 'stan]), офіціально - *Кырґы́зська Репу́бліка* (кырґ. *Кыргыз Республикасы*, аббревиатура КР) — держава в Середнюй Азії, находит ся на западнуй и середнюй часті горної системы Тянь-Шань тай на Паміро-Алай. На сївері межує з Казахстаном, на западі
з Узбекістаном, на юго-западі з Таджикістаном, на востоці тай юго-востоці — з Китайом. Столиця - Бішкек.

### Рельєф

## Референції


Кірґістан
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1991
Публіцістіка

**Публіцістіка** (лат. *publicus* = публічный, общій) є означіня тіпу журналістічной творчости і резултату такого творїня, яка є цїлена про публіку і становлена на публікованя. На розлуку од новин обсягує окрем інформацій тыж **авторів субєктівный погляд** на даяку актуалну тему.

**Публіціста** є чоловік, якый актівно выконує публіцістіку, т.є. выражать ся к різным, часто актуалным темам, передовшыткым господарьскым, політічным, соціалным ці културным в новинках, але і в телевізії, радію, філмі або на Інтернетї.

## Публіцістічны жанры
* статя
* стовпік
* фейтон
* есей
* репортаж (на меджі)
* інтервю (даколи)

## Референції

Катеґорія:Публіцістіка
Катеґорія:Журналістіка
Жупа Унґ

**Ужанська жупа** (по лат. *comitatus Unghvariensis*, по мад. *Ung vármegye*, по слов. *Užská župa*) была єднов из жуп Мадярського королювства.

У сучасности територія бывшої жупы поділена межи Украинов (дас дві третины) и Словакіёв (третина). Дві села ся находят у Мадярщині (Загонь и Дёрёчке).

## Населеня

У 1910. році жупа мала 161 989 жителюв, котрі ся ділили на сякі общины позад языка:
*Русины: 61 711 (38,1%)
*Мадяры: 53 824 (33,2%)
*Словакы: 36 364 (22,4%)
*Німці: 8 383 (5,2%)
*Румыны: 133 (0,1%)
*Хорваты: 82
*Сербы: 8
*Остатні: 1 584 (1%) 

и позад конфесії:
*Ґрекокатоликы: 89 149 (55%)
*Римокатоликы: 34 549 (21,3%)
*Калвіністы: 20 092 (12,4%)
*Юдеї: 17 587 (10,9%)
*Лутеране: 582 (0,3%)
*Православні (ґрецької церькви): 90 (0,1%)
*Унітарісты: 21
*Остатні: 19  

Унг
Мяз

**Мязы**, **мускулы**, **мышкы**, од  *μυς — мышка, мускула*;  *musculus — мышка, мускула*, роблять рухову (моторну) функцію. Спроста суть мясны тканины, котры ся лучать до костий альбо обволачать людьскы орґаны а напружїнём рушають нима, пособлюючі фунґованя вшыткого организма. Бункы мязовой тканины ся звуть міоцітами. У цітоплазмї міоцітів ся находять міофібрилы, котры ся складають зо скоротливых протеінів. Дякы міофібрилам мязова бунка може ся напружовати пособіньом нервовых імпульсів.

## Жрідла
* Henry George Liddell, D.D. and Robert Scott, D.D. A GREEK-ENGLISH LEXICON. Eighth edition. AMERICAN BOOK COMPANY. NEW YORK, CHICAGO, CINCINNATI. 1901.  
* Дворецкий И. Х. Латинско-русский словарь. Изд. второе. М: «Русский язык», 1976.

## Референції

Катеґорія:Фізіолоґія
Ондриянкі

**Ондриянкі** є підляське село на выходї Польска. 

Катеґорія:Старорусиньскы села в Польску
Роберт Юріч

**Роберт Юріч** (Robert Michael Urich) (19. децембер 1946 – 16. апріл 2002) быв америцькый філмовый, телевізный і театровый актор і телевізный продуцент русиньского і словацького походжіня. Через 30 річну карьєру грав в 15 телевізный серіях.

## Референції

Катеґорія:Русиньскы Америчане
Катеґорія:Филмовы артисты
Березникы

**Березникы** — село у Хустьском районі Закарпатьской области. Створїня села Березникы припадат на 17-18 ст. У первый раз у письмовуй формі споминат ся у 1680 році.

## Географія
Розташованое пиля пудножя Боржавськой полонины (майвысока точка: гора Стӯй 1681м) у долині рікы Боржава, на мижи чотырьох районӯв (Иршавськый, Воловецькый, Міжгірськый, Свалявськый, до якого ся удносит).

## Походження назвы
Назва «Березникы» походит выд высокôй кривôй березы, яка росла у цинтрі села. На ний чилядь завісила дзвӯн, у якый дзвонили, кідь стала ся якась біда.

Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты Украины
Комловшка

**Комловшка**, часом **Комлошка** ()&nbsp;*—* село в Мадярьску, де жытелї суть переважно потомками Русинів. На януар 2024.&nbsp;року мало 220&nbsp;обывателїв.

## Історія села

Село Комлошка першый раз спомянуте в лѣтописах року&nbsp;1395 под назвов **Komlós**, тогды землепанїов была Чирке Марґит (Csirke Margit). В тых роках ся згадує ай під назвов **Komlóstelek**.

До&nbsp;року&nbsp;1884 село належало до Абовской жупы, а того року было приєднане до Земплинской жупы. На грунку *Pusztavár* гуситы поставили невеликый замок, але днесь од того зостали лем мізерны руины. Грекокатолицкый храм поставили року 1820.

Село донынї сокотить язык і културу своїх русиньскых переселенцїв з XVIII.&nbsp;столітя. Єден із головных осїдків русиньской меншыны в Мадярщині. Од року 1945, коли Советы забрали Подкарпатя, систематично пробовали знищити русинску идентичность и културу, але не удало ся.

## Обывательство
На януар 2024.&nbsp;року в Комловшцї были записаны 220&nbsp;обывателїв.

## Атракції

* Русиньскый музей
* Грекокатолицкый храм

## Одказы

* Komlóska Hivatalos Weboldala 

## Референції

Катеґорія:Русиньскы села в Мадярьску
Катеґорія:Населены пункты Мадярьска
Герембель

**Герембель**,  Görömböly,  - колись село в Мадярьску, днесь часть мѣста Мишколц. Обывателе суть переважно потомками Русинох. До вароша было припоене в року 1950. Вакацийна часть Мишколц-Таполца оперед належала до Герембеля.

Село найскорше спомянуте в року 1365, яко дарунок краля Жигмонда фамилии Балашша и монастырю Таполцы.

## Вызнамны особы
* Калман Демко (1852-1918), историк, педагог, новинарь 

## Памяткы
* Грекокатолицка церква (неокласицистична)
* Римокатолицка церква

## Жерела и одказы
* Официалный сайт

## Референции

## Галерия

Bust of Francis II Rákóczi in Miskolc-Görömböly, 2003.jpg|Ференц II. Ракоци
Gor_Rkat02.jpg|Римокатолицка церква
Gor_Rkat03.jpg|Звонниця рк. церкви
Gor GorKatChurch 01.jpg|Грекокатолицка церква
Gor GorKatChurch 02.jpg|Интерьер гк. церкви
Мучонь

**Мучонь** (мад. Múcsony) — велике село на сѣверо-востоку Мадярщины в окрузѣ Казинцбарцика жупы Боршод-Абов-Земплин (мад. Borsod-Abaúj-Zemplén), в долинѣ рѣкы Слана (мад. Sajó), едного з найвекшых притоков Тисы. Умѣстненый на одстояню 3 км од окружного центра.
## История села
В лѣтописах село спомянуте уже в часах панованя династии Арпадовцьов року 1219, под назвов  Mulchun. Од року 1332 в селѣ уже была выставена деревяна церковь, а року 1797 — мурована.  Року 1556 село спустошили Туркы, а року 1639 — великый пожар.  Року 1910 в селѣ жило 1405 людей, з того числа 1216 — грекокатоликы, 116 — римокатоликы, 47 — израелиты.  В роках 1897–1990 при селѣ в приселку Алберттелеп фунговала угляна баня и цеголня, але в кризовых роках заникла.
## Днешность села
В селѣ, в сучасной штоковой будовѣ, фунгуе восямклассна основна школа. Специалны факултативы суть зорганизованы з английского языка, информатикы, математикы.  Од пятой до восьмой классы ученикы мають выуку русинского языка.  Выучують тыж в фаховых кружках: танечном, драматичном, вытварном, музыкалном и хорового спѣву.
В селѣ фунгують два домы културы, дѣтска захоронка, кухня громадного стравованя, социалны и медичны службы.
## Самосправа села и меншин
Орган самосправы села складать ся з 7 особ. В Мучоню фунгують тыж меншиновы самосправы:  польска, румынска, русинска, складены кажда з трьох особ, и ромска, з 4 особ.  
## Атрации
В Мучоню варто навщѣвити и видѣти:
* Русинскый музей
* Грекокатолицкый храм
* Помяник кралю Св. Иштвану
* Помяник Шандору Петевфи.
* Помяник загынулым банникам и циглярям
* Выставку памяток банництва и мѣстной истории
## Одказы
*  Múcsony Nagyközség Hivatalos Weboldala

Катеґорія:Населены пункты Мадярьска
2014

## Подѣи
* 16. марец — одбыв ся референдум о статусѣ Крыма, по резултатам которого Крым по двох днях быв выголошеный за часть России.
* 17. юл — голандске летадло (лет MH17), слѣдуюче з Амстердаму до Куала Лумпур, было зострѣлене над Украинов.

## Уродили ся
## Умерли
* 17. апрѣль — Габриел Гарсия Маркес, колумбийскый писатель, Нобелов лавреат з року 1982.
Насморк

**Насморк** (у медицині риніт; уд грец. rinos — нӱс) — запалення слызистої оболонкы носа. Появляться уд вірусӱв, бактирій, студини, уд запорошаного авать загазованого воздуха. Риніт годен быти симптомом простуды. Кіть довго ни лічити та годен стати хронічным.

## Народна медицина

* Насморк сохтувуть лічити каплями із соку алое, меду і т.п. 

* У катайськӱв медицині іспользувуть акупунктуру 
--91.224.178.65 03:14, 4 мая 2014 (CEST)
2015

## Подѣи
* 23-25. септембер — одбыв ся ІV. Конгрес русинского языка в Пряшовѣ.
* 30. септембер — первым воздушным нападом на позиции терористох в Сирии Россия зачала военну антитерористичну операцию на просьбу президента Сирии.
## Уродили ся

## Умерли
* 23. фебруар — Джеймс Олдридж, австралийскый писатель и новинарь.
* 24. юн — Василь Комендар, ученый-биолог, професор, активный охранитель екологии Карпат.
2017

## Подѣи
* 13. май — Франциско и Яцинта Марто, фатимскы пастушкы, котрым перед сто роками зъявила ся Дѣва Мария были выголошены за святых Папом Франциском.
* 3. септембер — Корейска Людова Демократична Република успѣшно выпробовала компактну гидрогенову бомбу, вгодну про намонтованя до бойоголовок межиконтиненталных ракет.

## Уродили ся

## Умерли
* 19. марец — Йоаким Холошняй, священик, писатель, музикант, културный активиста войводянскых Руснакох
* 21. апрѣль — Василь Хома, чехословацкый дипломат, литературознатель, педагог, русинскый сполоченскый активиста. 
* 30. апрѣль — Михал Шмайда, украинскый писатель Пряшовщины и збератель фолклору Русинох.
* 7. май — Василь Молнар, русинскый педагог и прозаик.
* 22. юн — Юрий Панько,  русинскый филолог, слависта, лексикограф, автор сучасного словацко-русинского словника.
* 21. децембер — в Ужгородѣ похованый Юрий Думнич, дохтор, организатор медицины, сполоченскый активиста, публициста.
Microsoft Word

**Microsoft Word** (повна назва **Microsoft Office Word**, **MS Word**, **WinWord** або просто **Word**) — текстовый редактор од фирмы Microsoft, котрый е частьов пакета Microsoft Office.

## История
Перву верзию вытворив року 1983 Ричард Броди (Richard Brodie) про фирму IBM и операчну систему DOS). Пак была верзия про Macintosh (1984), а первый редактор Word про операчну систему Microsoft Windows появив ся року 1989.

## Характеристика
Word мать можность нарабляти з графичными объектами, таблицями, графиконами. Придатна про роботу з великыма документами. Мать внуторный язык програмованя Visual Basic for Applications (VBA), што отварять простор про еффективну громадну обробку великых текстох макрокомандами, створеныма про конкретны потребы хоснователя.

## Верзии

## Жерела и одказы
* Клавишны куртанкы MS Word]
* Официална сторонка Microsoft Word pro Windows
* Официална сторонка Microsoft Word pro Mac OS X

## Референции

Катеґорія:Компютеры і інтернет
Катеґорія:Microsoft Word
Полошково

**Поло́шково** () є село (од року 2010 – агромістечко) в Білорусії (Могилівска область, Клiмовицькый район). Має 345 жытелїв (2007).

## Ґеоґрафія
Полошково ся находить во выходній части Білорусії на ріцї Сосновка, 136 км по автомобіловій дорозї од міста Могилів. 
## Історія
Перше ся споминать в 1712 році як село в Польско-Літовскій унії, в році 1772 припоєне до Россії. В XIX сторочу ту жыло дас 500 людей, занимаючіх ся польногосподарством і ремеслом. В часї Другій світовій войнї село окуповали  Нїмцї (1941–1943). Од року 1991 є частёв независлой Білорусії. Днесь жытелi роблять в польногосподарстві і службах.

## Жрідла
Палошкава // Гарады і вёскі Беларусі: Энцыклапедыя. Т. 6, кн. 2. Магілёўская вобласць / рэдкал.: Т.У.Бялова і інш. — Мінск : БелЭн, 2009. — 592 с.: іл.  ISBN 978-985-11-0440-2. С. 122-123.

Катеґорія:Населены пункты Білорусии
XX. стороча

XX століття є останнім століттям в другому тисячолітті за григоріанським календарем. На відміну від більшості століть кінцевий рік цього століття, 2000 рік - є переступный за григоріанським календарем.
Македоньскый язык

**Македонськый язык** () — словянськый язык, офіційный язык Сіверної Македонії, граничит из болгарськыми і торлацькыми (восточносербськыми) говорами через языковый контінуум. Общі тіполоґічні черты має ай из грецькыми, албанськыми и румунскыми говорами (поз. *[[балканськый языковый союз]]*).

Сперед кодіфікаціёв македонськый язык причислёвали межи сербські вадь болгарські діалекты. Межи сербські діалекты ся пораз причислёвав и болгарськый язык. Ищи й днесь дакотрі лінґвісты, головно болгарські, тримлют македонськый язык за часть болгарського, айбо се спорна и політічна позіція.

Катеґорія:Южнославяньскы языкы
Катеґорія:Языкы
Дубно, Подляхске воеводство

**Дубно**,  *Dubno* — село на сѣверовыходѣ Польщѣ в гминѣ Боцькы, повѣт Бельскый, Подляхске воеводство. 

В селѣ жиють в значном числѣ православны (Подляшукы), котры належать до парохии Успѣня Богородицѣ в Боцьках, а ту в селѣ мають православный цинтерь з каплицьов Святых Дѣв Мироносиць.

## Полога
Дубно лежить над рѣков Нурець, о  на выход од центра гмины Боцькы, о  на юг од повѣтового центра Бельск Подляски и о  на юг од воеводского центра Бялысток.

## История
На зачатку XVII. ст. воевода Миколай Сопѣга выставив в Дубнѣ каштель з четырма турнями, котрый быв до стаменту знищеный под час шведской навалы (1655–1660). В конци XVIII. ст. род Потоцкых отворив ту едну з первых в Польщи фабрик на цукор.

Подля списованя з року 1921 в селѣ бывали 317 особ, з котрых были 292 православны, 12  римокатолици, 9 израелиты, 4 иншы, а подля народности: 298 Бѣлорусы, 10 Поляци и 9 Жиды.

## Референции

Катеґорія:Старорусиньскы села в Польску
Красне Село

**Красне Село** () — подляшске село на выходѣ Польщѣ в повѣтѣ Бельск Подляхского воеводства. 

## История
История села  тѣсно звязана з родом Сопѣгох,  Sapiega, властителями недалекых Боцьок, а закладательом села быв Иван Сопѣга, котрый на то быв оправненый кральовсков листинов в року 1509.

## Вѣровызнаня
Красне Село обыване вѣрниками трьох христианскых вѣровызнань: православны, адвентисты ай римокатолици, а кажде з тых вѣровызнань мать в селѣ свой Дом молитвы.

## Вызначны родаци села
* Александер Кудюк — (*18. фебр. 1927 — †13. мар. 2002) — Афанасий (Кудюк), Архиепископ Пермский и Соликамский Русской Православной Церкви.

## См. тыж
* Масове вбивство русинів Підляшшя (1946)                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                           

## Референции
 

## Галерия

File:Dom Modlitwy Kościoła Adwentystów Dnia Siódmego.jpg| Дом молитвы Костела адвентистох семого дня
File:Podlaskie - Boćki - Krasna Wieś - Cmentarz Adwentystów Dnia Siódmego 20140619 01.JPG|Единый в краю теметов адвентистох семого дня
File:Krynoczka1.JPG|Православна каплиця 
File:Kaplica rzymskokatolicka pw. Matki Bożej Nieustającej Pomocy w Krasnej Wsi.jpg|Римокатолицка каплиця Пресвятой Матери Божой Непрестанной Помочи


Катеґорія:Старорусиньскы села в Польску
Катеґорія:Населены пункты в Польску
Нурець

**Нурець** є підляське село на выходї Польска. 

Катеґорія:Старорусиньскы села в Польску
Герб русинів

**Герб Русинів** є сучасна русиньска сімболіка, котра была схвалена на 9.&nbsp;Світовім конґресї Русинів 23.&nbsp;юна 2007 у Мараморош-Сіґетї (Румунія).

За першой Чеськословенськой републікы (1918&nbsp;– 1939) быв то герб Підкарпатьской Руси, як єй части, в сучасности є гербом Русинів у цілім світї.

На XVII.&nbsp;Світовім конґресї Русинів быв приятый великый ерб Русинів.

## Попис
Попис гербу: 
:в лївій половинї – 3 золоты смугы (полосы) на світлосинїм полю, в правій половинї – у темночервеній фарбі фіґура стоячого на двох лабах карпатьского медвідя з отворенов папулёв на стрібернім підкладї (фонї).

:Медвідь сімболізує Карпаты, три золоты смугы (подля дакотрых выскумників) – три рікы: Уж, Латоріцю і Тису. 

При тім тыж зазначене, же уведеный попис, обсягово приятельный, але з позору гералдичной терминологии несправный. З позору терминологии справный опис подав Др.&nbsp;Крал.

## Жрідла
* 
* 

## Референції

## См. тыж
* Герб Закарпатської области
* Флаґ русинів

Катеґорія:Русины
Ґіралтівцї

**Ґіралтівцї** (по словенскы Giraltovce) є місто на Словеньску в окресї Свідник.

## Обывательство

## Референції
Народна гімна

**Народна гімна** є єден із народных сімболів країны ці народу.

Катеґорія:Народны гимны
Над Татров ся блискать

**Nad Tatrou sa blýska**, русинскы **Над Татров ся блискать** є Народна гімна Словакії. Текст написав Янко Матушка. Як гімна суть поужыты перша і друга строфа.

## Словеньскый текст

Nad Tatrou sa blýska
hromy divo bijú,
nad Tatrou sa blýska
hromy divo bijú.
Zastavme ich bratia
veď sa ony stratia,
Slováci ožijú.
Zastavme ich bratia
veď sa ony stratia,
Slováci ožijú.

To Slovensko naše
posiaľ tvrdo spalo,
to Slovensko naše
posiaľ tvrdo spalo.
Ale blesky hromu
vzbudzujú ho k tomu,
aby sa prebralo.
Ale blesky hromu
vzbudzujú ho k tomu,
aby sa prebralo.


## Русиньскый текст

Блискає на Татрах, громы грозно грянуть,
Выдержім их, братя, силою завзятя,
Словаки повстануть!

То Словеньско наше доси твердо спало,
Але блиски грому збудять єго к тому,
Абы оно встало!


## Референції

Катеґорія:Словеньско
Ґвінея

**Ґвіне́я** (), офіціално **Република Ґвіне́я** ()&nbsp;— держава в Западнуй Африці на березі Атлантічного океану. Має границі из Ґвінейов Біссау, Сенеґалом, Малі, Кот-д’Івуаром, Ліберійов и Сієрров Леоне. Столиця Ґвінеї є Конакрі. Жителі сут збулша мусулмане (дас 85% населеня). Ґвінея має булше як 20 містных етнічных ґруп. Офіціалным языком є французькый. Економіка країны зависит майбулш уд земледілства и добываня мінералув. Ґвінея є другый у світі выробник боксіта, ид тому має богаті запасы діамантув и золота.

## Ґалерія

Файл:Guinea_sat.png|atlas Guinea
Файл:Dame_de_Mali_Guinée.jpg|Dame de Mali
Файл:Chute_de_Tabouna_à_Kindia_01.jpg|Chute de Tabouna à Kindia
Файл:Chute_de_Saala_vue_à_360°_Labé.jpg|Chute de Saala Labé
Файл:Chimpanzé_de_Bossou_33.jpg|Chimpanzé de Bossou
Файл:Plage_de_Roume.jpg|Plage sur les Ile de Loos

Катеґорія:Державы Африкы
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1958
Гондурас

**Гондурас** (Гондурасска републіка) є штат в централній Америці. Офіцялный язик є шпанєлскый, головне місто є Теґуціґалпа.

Катеґорія:Країны
Зімбабве

**Зімбабве** (анґл. *Zimbabwe*, /zɪmˈbɑːbweɪ, -wi/), офіціално **Република Зімбабве** (*Republic of Zimbabwe*) є держава в южнуй Африці. Лежит межи ріками Замбезі и Лімпопо, граничит из ЮАР, Ботсванов, Замбійов и Мозамбіком. Зімбабве має 16 офіційных языкув, майбулш ся хоснуют анґліцькый, шона и ндебеле.

Теперішньоє Зімбабве было частьов розличных держав и царьств уд XI. сторуча (майвызначні змежи них были Розві и Мтваказі), а кроме того было важным торговым пунктом. Брітанськоє завойованя сьої теріторії ся зачало в році 1890, пак она была орґанізована в колонію Южна Родезія. Обы убминути переданя влады чорнуй булшині, правительство Родезії уголосило независимусть у 1965. році. По 15 роках партізаньскої войны и межинародної ізолації быв пудписаный мирный договор, котрый привюг ид настаню де юре независимої державы Зімбабве. Перші выборы уйграла партізанська орґанізація ЗАНУ-ПФ, што дотеперь держит владу в державі.

Роберт Муґабе быв у функції премєр-міністра и президента Зімбабве уд 1980. до 2017. рока. Його авторітарный режім ся узначив нарушеньом людськых прав, падом економікы и гіперінфлаційов. По довгых протестах против правительства Муґабе в 2017. році настав воєнськый переворот. Днешньым презідентом є Еммерсон Мнанґаґва из партії ЗАНУ-ПФ.

Катеґорія:Країны
Йорданьско

**Йорданьско** (), офіціална названя **Йорданьцке Гашімівьске Кралёвство** ()&nbsp;— є конштітучна монархія на Близкым выході. Головне місто є Амман. Офіціалный язык є арабчіна.

Йорданьско
Сан Маріно

**Сан Маріно**, або и офіціално *Сан Марінска републіка* є малый штат в Европи, в Італії. Головне місто Сан Маріна є Сан Маріно.

Сан Маріно
Катеґорія:Країны
Чорна Гора

**Чо́рна Го́ра** (, [tsr̩̂ːnaː ɡǒra) — є держава в юго-восточнуй Европі, на ядранськум березі Балканського пувострова. Маймала змежи словянськых держав по площі и населеню. Граничит из Хорватійов, Боснійов и Герцеговинов, Сербійов, Косовом и Албанійов. Столиця и майбулшый варош є Подґоріца, за історичну и културну столицю ся держит варош Цетінє.

Днешня чорногорська територія западала в розличні ранно середньовічні княжества: Дуклю, Травунію и Рашку. По наслідных двох стогудях у сербськуй державі (XII-XIV. ст.) удокремило ся княжество Зета, пак прозваноє Чорнов Горов. Чорна Гора прияла османськый протекторат у 1496. годі. Остаточно ся турецькый вплыв на Чорну Гору кончив по войні 1876-78. годув. По Першуй світовуй войні Чорна Гора ся стала частьов Югославії. По розпадови Югославії Сербія и Чорна Гора ся обстали в сполочнуй федерації. В 2006. годі ся Чорна Гора позад рішеня на референдумі стала независимов державов.

Чорнов Горов уд 1990. года безперервно правит Демократична партія соціалістув Чорної Горы (лідер Міло Джуканович) вєдно из меншыми коаліційными партнерами. Чорна Гора є членом НАТО уд 2017. года, уд года 2010 є офіційным кандидатом на членство в ЕУ.

Чорна Гора
Катеґорія:Країны Европы
Катеґорія:Державы НАТО
Адміністратор

Адміністратор -- хоснователь, якый має права сістемы sysop.

Сьогодні є багато адміністраторів, але вони наділені багато технічними праваи.

Катеґорія:Інформатіка
Радіо Студіо 54 Нетворк

**Радіо Студіо 54 Нетворк** єдинеiталія  і інтернетове радіо. Фунґує під застрїшінём орґанізації . Высылат’ од 6. юна 1985. Проґрамы ідут’ 24 годин на ден’.

## Редакторы
* Паоло Сіа
* Ензо ДіКіера
* Деметріо Малїері
*Россела Лафаце
*Маріка Торцівіа
*Франко Сіціліано 
*Мара Рекікі

## Проґрамы радія
* *54 News*, інформаційна програма, щогодини з 7:00 до 21:00;
* *Soundtracks — il cinema alla radio*, о 8:40, 15:10 та 23:00;
* *Promodisco*, о 12:40, 17:40 та 19:40;
* *History time* з Луціано Прокопіо, о 13:30, 23:30 та 5:10:
* *Area 54* — щодня о 14:30 та 21:30;
* *Pezzi da 90* о 22:00;
* *Rock Italia* о 8:40, 9:45, 21:20 та 23:45;
* *Italia in Prima Pagina*, інформація і новини, з 6:00 по 10.00;
* *Rock Collection*, о 14:00 та 21:00;
* *54 Disco Hit*, о 7:30, 13:00, 18:00 та 22:00;
* *Rock a Mezzanotte*, після 24.00.
* *Action Parade*, о 9.45 та 22.20.
* *The Ultimate Ipod Collection*, о 10.20 та 2.20.
* *Edizione Limitata*, о 20.40 та 3.40.
* *Concerto Impossibile*, а 3.20 та 20.40.
* *Emozioni*, з 23.30.
* *Dejà vu*, о 12.30.
* *Celebrity*, о 10.10 та 21.30.
* *Storie*, о 14.00 та 18.40.

## Екстерны одказы

* сторінка  Радіо Студіо 54 Нетворк
* Webcast streaming

Катеґорія:Італіяскы радія
Жестовый язык

**Жестовый (знаковый) язык** се є язык, што передават значеня жестами рук вєдно з міміков и положенём тіла (напротив звуковуй комунікації). Жестові языкы ся появляют у общинах нечуючых, де ся розвивают дале. Мимо нечуючых и недочуваючых членами сякых общин годні быти ай товмачі, цімборы нечуючых и члены їх фамілій. Жестовый язык можут хосновати ай люде з розладами речи, напримір из афазіёв.

Хоть жестові языкы сут неєднакі з устными, они мают тоты самі лінґвістичні особености и хоснуют тоты самі участкы мозґа. У світі ся хоснуют стовкы жестовых языкув, айбо не ушиткі мают даякый правовый статус.

Катеґорія:Языкы
Афазія

**Афазія** (з гр. *ἀ*- — удрікаюча частка и *φάσις* — выреченя, высловлёваня) є страта ци розлад речи, выкликана поразов языковых центрув головного мозґа. Симптомы бывают вшилиякі, уд проблем из памнятёв на слова до страти способности говорити, читати ци писати. Взникат позад травм мозґа, пухлин, запалень, май часто позад інсултув. 

Катеґорія:Здоровя і медіціна
Я Русин был, єсмь, и буду

**Вручаніє** (позад першых слов: **Я Русин был, єсмь, и буду**) є стих Александра Духновича. Першый раз выданый у алманахови Поздравленіе Русиновъ на годъ 1851. У 1857. році перевыданый пуд назвов «Пѣснь народна русска». Стих ся скоро по выданю поклав на музику (композитор незнамый) и зачав співати на русинськых подіях.

## Текст (1851)

## Жерела и одказы
* **Magocsi, P. R.** (2005). Anthems, Rusyn national. In Magocsi P. R., Pop I. (Eds.), *Encyclopedia of Rusyn History and Culture* (2nd ed., pp. 5-6). Toronto Buffalo London: University of Toronto Press.  
* Текст стиха в алманахови Поздравленіе Русиновъ на годъ 1851 
* Запис из 1927. року (у першуй половці) 
* У подачи хора Славяне (Піттсбурґ, США)

Катеґорія:Русиньска література
Таліянськый язык

**Таліянськый язык** ( ци *lingua italiana*) є єден из романськых языкув, котрый має урядный статус у Італії, Швейцарії, Сан Маріні, Ватікані и на Істрії (у Словенії и Хорватії). Мож ся ним порозуміти ай у бывшых таліянськых колоніях (в Албанії, Ерітреї, Ефіопії, Лівії и Сомалії), у таліянськых еміґрантськых общинах в Арґентині, Австралії, США, Тунісови и многых другых державах.

Таліянськый язык ся веде уд латины и змежи романськых языкув майближый д нюй лексічно, напротив другым романськым языкам утримлює латинськый контраст межи куртыми и довгыми согласными. Сучасный таліянськый язык ся сперат на тосканськый діалект, убробленый таліянськыми класиками Аліґєріём, Петрарком и Бокаччом на переломі XIII. и XIV. сторуч. Вєдно з ним на теріторії Італії є много вшилиякых діалектув, дакулько реґіоналных файт таліянського языка и дакулько ідіомув, котрі ся держат окремішными языками, а не діалектами таліянського (майнаперед сардінськый и фріулськый).

Таліянськый язык є знамый ги язык класичної музикы — булша часть музикалної термінолоґії ся веде з нёго. З таліянського происходит ай ряд кулінарных, архітектурных ай инш. термінув.

Corsivo- come scriverlo a mano in italiano, schede didattiche con alcuni esempi di Paolo Villa (prima edizione commons wikimedia org)-Letters-characters in italics-cursive- how to write it by hand in Italian.pdf|Італійський курсив викладають у початковій школі
Idioma%20italiano.png

## Далше чітаня
* 
* 
* 

## Референції

Катеґорія: ЯзыкыКатеґорія: Романьскы языкы
Рубікова коцка

**Рубікова коцка** (спершу **Маґічна коцка**, по мад. *bűvös kocka*) то є механічна головоломка, котру вынайшов мадярськый скулптор и професор архітектуры Ернев Рубік у 1974. годі. В 1980. годі Рубік дав ліценцію на коцку компанії Айдіал Той з помочов Тібора Лоція и Тома Кремера. У тум самум годі Рубікова коцка выграла німецьку премію Бавка года в номінації головоломок. До януара 2009. ся продало вже 350 міліонув коцок у світі, рекордноє число змежи головоломок. Рубікова коцка ся часто называт майпродаванов у світі бавков.

Головоломка має форму пластикової коцкы. Извон коцка выпозірує гибы складена из 54 граней малых коцочок, пофарбленых в єден из шістёх цвітув, котрі мож шоровати вшилиякыми способами, обертаючи кругом трёх уднушніх осей коцкы. Головоломку треба скласти в зачаточный вид: так, обы в каждуй грани коцкы были коцочкы єдного цвіта.

Катеґорія:Релакс
Ернев Рубік

**Ернев Рубик** (, 13. юла 1944, Будапешт)&nbsp;— се мадярскый вынаходник, скулптор и професор архитектуры. Познатый во свѣтѣ дякуючи своим головоломкам, из котрых майславнѣйша  коцка Рубика (1974).

## Биография
Походить з родины Ернева Рубика старшого, инженера авиаконштруктера и Магдолны Сантов, поеткы. Абсолвовав *Вытварну и умѣлецко-промыслову гимназию*, а в року 1967 зыскав фах ставебного инженера на Будапештской технично-економичной универзитѣ, пак до року 1971 штудовав скулптуру и дизайн интерьера на Высшой умѣлецко-промысловой школѣ. В зачатку 1980-х быв главным редактором часописа *...И грачка*, а в року 1983 отворив *Штудию Рубик*, властный ательер на проектованя бутора и грачок. Од року 1987 — универзитный професор, а од року 1990 — ректор Мадярской инженерной академии. Его сын, Ернев Золтан — композитор и джезовый пианиста. Ернев Рубик вельо научив ся од отця, але найважнѣйшыма поважуе тоты знаня и практикы, што му дала универзита, котра го научила усиловности и выдержливости.

## Книгы
О своей роботѣ розповѣв ай в даколькых книгах.
**A bűvös kocka*; szerk. Rubik Ernő, előszó David Singmaster; Műszaki, Bp., 1981
**Bűvös négyzetek*; Triál, Bp., 1987
**Rubik-rejtvények. Vérbeli fejtörők, nem csak profiknak. Több mint száz vizuális rejtvény, valamennyi Rubik-színekben*; bev. Rubik Ernő; Alexandra, Pécs, 2001
**A mi kockánk*; Libri, Bp., 2020

## Важнѣйшы награды
* Державна награда 1983
* Кошшутова награда 2007
* Честный варощан Будапешта 2014
* Орден Святого Иштвана 2014
* Народный умѣлець 2014

## Референции

Катеґорія:Вынаходници
Катеґорія:Скулпторы
Катеґорія:Педаґоґы
Низкы Бескиды

**Низкы Бескиды** (по , по ) є гірьскый хырбет на Словеньску і в Польску. Ґеоморфолоґічно належать до Вонкашнїх Выходных Карпат.

Катеґорія:Гірьскы хребты на СловеньскуКатеґорія:Гірьскы хребты в Польску
Барак Обама

**Барак Хусейн Обама молодшый** (по анґл. *Barack Hussein Obama II* [bəˈrɑːk huːˈseɪn oʊˈbɑːmə]; родив ся 4. авґуста 1961 в Гонолулу, Гаваї, ЗША) —  44. презідент Зъєдиненых Штатув Америкы з 20 януара 2009 по 20 януара 2017 года. Лавреат Нобелової премії миру в 2009. годі. До избраня презідентом быв сенатором штата Ілінойс. Быв опят выбраный презідентом в 2012. годі.

Катеґорія:Политици США
Катеґорія:Презіденты США
Катеґорія:Політічны лідеры
Катеґорія:Нобеловы лавреаты мира
Бомбардіно

**Бомбардіно** се таліянськый теплый напуй, майпопуларный у зимі, на лыжных курортах. Походит з краю Лівінё.
Бомбардіно ся робит напув з алкоголного напою «Адвокат» вадь похожого яичного лікера, напув з бренді а подає ся из збитов сметанков. Напуй має дакулько варіантув: з кавелём (*calimero*), ромом (*pirata*) вадь віскі (*scozzese*). *Calimero* ся робит из бренді, яичного лікера Vov и еспреса.
  
Катеґорія:Алкоголічны напої
Шпіндлерув Млин

**Шпіндлерув Млин** (, ) се знамый курортный варош у чеськых Кырконошах. Назвав ся позад родины Шпіндлерув, котра в нюм мала млин. 

## Ґеоґрафія

Шпіндлерув Млин ся находит на сіверу Чех на граници з Польщов. Ун ся розлягає на высоті 575–1555 м над морём у Кырконошах на збиванці Лабы и Сятопетерського потока. Варош з усіх бокув закрытый горами Кузі хребты, Высока плань и Медведин. Майвысша точка се Лучна гора, друга майвысша гора Чеської републікы. Шпіндлерув Млин має чотыри районы, котрі колись были окремыми селами: Передня Лабська (*Přední Labská*), Лабська (*Labská*), Бедрихов (*Bedřichov*), Сятый Петер (*Svatý Petr*).

## Історія
Перші документалні споминкы за се поселеня сут из початку XVI. столітя, коли быв заоснованый приход Сятого Петра. Заселеня сёго міста было зъязано з копанём срібра и міди. Поселеня Бедрихов ся заосновало в 1746. годі коло малої склярської фабрикы, де май пак была металурґійна фабрика, а потому лісопилня. 

Сам Шпіндлерув Млин быв заоснованый в кунци XVIII. столітя дрыворубами из Шлезії. В 1784. годі туй были лиш пять хыж, єдна яґерська хыжа ай млин. В 1793. годі цісарь Ференц II. позволив приходови поставити нову церьков місто старої, напув розваленої.

Из середины XIX. столітя майвеликым заробком сёго реґіона став турізм.

## Днешній курорт
Шпіндлерув Млин се єден из майзнамых и майнавщивленых центрув зимніх спортув на Чехах. Варош може прияти дас 10 тысяч людий. Лыжарські трасы на чотырёх курортах (Svatý Petr, Medvědín, Horní Mísečky, Labská) вєдно мают 25 км и роблят 5 місяцюв в годі. 14 вытягув обслуговуют 17,5 тысяч лыжарюв на годину. Булша часть трас має снігові каноны. Шпіндлерув Млин интересный ай у літнёму сезоні ги місто діля пішого турізму и гурных біціґель.  Мимо иншого варош має ай аквапарк.

## Люде
* туй росла чеська співачка Анна К (Луціана Крецарова), урожена в сусіднёму вароші Вырхлабі.
* у Шпіндлеровому Млині Франц Кафка написав свуй великый роман «Замок».

## Вароші-партнеры
*  Подґужин (Польща)
*  Аланія (Турція)

Катеґорія:Населены пункты Чехии
Катеґорія:Окрес Трутнов
Катеґорія:Краловоградецкый край
Бурґенланд

**Бурґенланд** (по нім. *Burgenland*, по хорв. *Gradišće*, по мад. *Őrvidék*) се майвосточна и маймолода австрійська земля.
## Ґеоґрафія
На удлуку уд булшины австрійської теріторії, булша часть Бурґенланда ся находит у Панонськуй рувнині, особено сівер. Бурґенланд граничит из австрійськыми землями Штаєрмарком и Нижнёв Австріёв на западі, Мадярщинов на востоці и має курту границю из Словеніёв на юзі и Словакіёв на сівері.
## Історія
За Австро-Мадярщины Бурґенланд припадав мадярськуй части монархії. По роспаду Австро-Мадярщины позад Першої світової войны межи німецькым населенём краю ся зародило двиганя за приєдиненя ид Австрії. По трёх годах борьбы и довгых переговорув край удышов ид Австрії в 1921. годі и став девятов австрійськов землёв.
## Населеня
В 1991. годі из дас 250 тысяч жителюв Хорватами ся записало 29 тысяч, Мадярами 5 тысяч, 122 записали ромськый язык ги материнськый (Ромы ще не были узнані за меншину). Представителі меншин шацуют, ож реалноє число бурґенладськых Хорватув є дас 45 тысяч, а Мадярув дас 25 тысяч. Сітуація з Ромами май обтяжена тым, ож люде ся ще ганьблят ромської ідентічности и приписуют ся ид другым етносам. Шацує ся, ож туй є дакулько тысяч Ромув.

Катеґорія:Землї АвстріїКатеґорія:Бурґенланд
Форарлберґ

**Фо́рарлберґ** () — се майзападна и маймала (по Відню) австрійська земля.

## Ґеоґрафія
Восточна часть земли се высокі алпійські теріторії, змежи них Сілврета, Ретікон, Фервал и Арлберґ. На юговостоці ся находит майвысша точка, Піц Буі́н. Западна часть се долина рікы Райн — она лежит на высоті 400‑600 м и має май мнягкый клімат. Райн чинит западну границю Форарлберґа из Швайцаріёв. Ёго головні притокы у Форарлберґу сут Іл, Монтафон, Дорнбірнер Ах и Бреґенцер Ах. Мимо рікы, сіверозападна границя краю выходит на Боденськоє озеро. 

Форарлберґ граничит из австрійськым Тіролом на востоці, из Німеччинов на сівері, Ліхтенштайном на западі и Швайцаріёв на западі ай юзі.

## Історія
За Римської імперії Форарлберґ быв частёв провінції Ретія, пак у добу вандрованя народув ся заселив племенами Алеманув. Цілі середні вікы Форарлберґ быв поділеный на вшелеякі феодалні державы. У XVI. віці го приключили ид австрійськуй державі. На референдумови 11. мая 1919. года булш ги 80% проголосовало за то, обы Форарлберґ став частёв Швайцарії. Айбо сесе ся не дало вчинити позад удпору австрійської влады и удну самої Швайцарії.

## Населеня
Змежи вшиткых земель Австрії Форарлберґ має другу маймалу люднусть (по Бурґенландови), айбо ай другу майвысоку густоту населеня (по Відню). Населеня ся концентрує в долині Райна, де густота перевышує 250 жит./км².

Форарлберґ се традіційно німецька земля, айбо позад довгої ізолації уд Австрії має свою спеціфіку. На удлуку уд иншых австрійськых земель, де ся говорит по баварськы, Форарлберґ хоснує алеманськый діалект, котрый остатні Австрійці тяжко розуміют.

На юзі колись жили Ретороманці, котрі пак были ґерманізовані. Днесь у Форарлберґу не сут традіційні меншины, айбо в послідніх десятилітях там прийшло много турецькых міґрантув. 

Катеґорія:Землї АвстріїКатеґорія:Форарлберґ
Нижня Австрія

**Нижня Австрія** або і **Нижнє Ракусько** (по нім. *Niederösterreich*) се федерална земля на сіверовостоці Австрії.
## Ґеоґрафія
Булша часть Нижнёї Австрії долинна вадь бережковита. Середня и восточна части сут у Віденськуй котлині, што лежит дас на 200-250 м над морём. Гористі землі сут на юзі (Звестнякові Алпы) и западі (горы Мангартсберґ). Верьхы Алп мают булш ги 2000 м, Мангартсберґы май низькі. У середнюй части Нижнёї Австрії тече Дунай, майкрасный на западі, в долині Вахау, котра входит у културну дідузнину ЮНЕСКа.

Нижня Австрія граничит из австрійськыми землями Верьхнёв Австріёв (на западі), Штаєрмарком (на юзі) и Бурґенландом (на юговостоці), из Чехіёв на сівері и Словакіёв на востоці. Нижня Австрія окружат Відень, котрый быв її частёв до 31. децембра 1921. года, а земелнов столицёв онь до 10. юлія 1986. года. 
## Населеня
У Нижнюй Австрії жиє булш ги міліон 600 тысяч людий, змежи австрійськых земель се друга майнаселена по Відню. Число населеня майбулш росте у середнюй части краю, близько Відня. Земля населена австрійськыми німцями, традіційні меншины не сут.

Катеґорія:Землї АвстріїКатеґорія:Нижня Австрія
Залцбурґ (земля)

**Залцбурґ** (по нім. *Salzburg*) се єдна з девятёх земель Австрії в її середнюй части. Офіційно ся кличе *Land Salzburg*, неофіційно *Salzburgerland*, обы го удлучити уд ёго єдноименної столиці, вароша Залцбурґа. 
## Ґеоґрафія
Почти ціла залцбурзька земля (окрем крайнёї сіверної части) се гориста теріторія в сердцю Алп. На западі се Берхтесґаденські Алпы, на югозападі Высокі Тавры, на востоці Дахштайнські Алпы. Середнёв частёв тече ріка Залцах, на востоці ся зачинают рікы Мура и Енс. На теріторії земли сут ай леднякові озера, з котрых майзнамі се Волфґанґзей, Мондзей, Целськоє и Обертрумськоє озера. 

Залцбурґ граничит из Німеччинов на сіверозападі,  Верьхнёв Австріёв на сівері, Штаєрмарком на востоці, Карінтіёв на юговостоці и Тіролом на югозападі ай западі.
## Історія
Ювавум, днешній Залцбурґ, быв столицёв римської провінції Побережный Норікум (*Noricum ripense*). Уже тогды туй были дві церькви и монастырь, айбо вшитко было зохаблено из исходом римськых леґіонерув. У VI. віці край зачали заселёвати Баварці зо Словянами, а в кунци віка сятый Руперт заосновав у Залцбурзі єпископство. В кунци VIII. віка папа Лео III. дав му тітул архієпископства над остатніми єпископствами в Баварії. 

В 1213. годі архієпископ Ебергард II. дустав тітул князя Сятої римської імперії. В 1275. годі баварськый князь признає граници князювства-архієпископства, котроє сяк исходит из баварського впливу и мало май пак стає союзником Австрії. 

Князювство-архієпископство залцбурзькоє пробыло онь до Наполеонськых войн. В 1803. годі из нёго вчинили секуларноє курфюрство Фердінанда III. Тосканського, пак оно удышло Австрійськуй імперії в 1805. годі, Баварії в 1810. годі и опят Австрії в 1816. годови. Край раз быв частёв Верьхнёї Австрії, пак в 1849. годі став короннов, а в 1920. годі федералнов землёв.

## Населеня
Залцбурзька земля має дас 530 тысяч жителюв. Традіційні етнічні ґрупы мимо австрійськых Німцюв не сут.  

Катеґорія:Землї АвстріїКатеґорія:Залцбурґ (земля)