open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Соленоє (Покровськый район)

**Соле́ноє** (рус. Солёное) (укр. Солоне) — село у Покровськӯм районови, Донецькой области, Украйины.

## Ґеоґрафія
Трасса до райцентра становить близко 7&nbsp;км и проходить автопутём містного значеня. Соленоє є на правому берегови рікы Соленої.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 155 людий, из них подля языка:
* Украйиньскый — 89,68%
* Руськый — 10,32%

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі [Солоне (Покровський район)](https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BE%D0%BB%D0%BE%D0%BD%D0%B5_(%D0%9F%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BD)) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
* Погода в селі Солоне [Архівовано 20 грудня 2011 у Wayback Machine.]

Катеґорія:Села
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Донецькой области
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Села Донецькой области
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села подля краины
Паміро-Алай

**Паміро-Алай**&nbsp;— горна система на юго-востоцї Центральної Азії на юг уд Ферганської долины и на сївер уд Амудар'ї. Адміністративно находит ся на території Таджикистана, часточно&nbsp;— у Кырґызстанови (на сїверо-востоцї), Узбекистанови (на западови) и Туркменістанови (на юго-западї); восточный и часточно южный край заходит в Китай и Афґаністан. Складає ся з трьох основных частий: Гісаро-Алай, Таджицька депресія тай Памір.

Сїверными хребтами Паміро-Алая є Алайськый и Туркестанськый, які украшают из юга Ферганську долину. Уд лінії сих хребту в районови Матчинського горного вузла (высоты бульше 5600 м) удходит Зеравшанськый хребет, якый протїгат ся на запад май на юг Зеравшана. Для сих трьох хребту характернї зубчастї пасма, гострі вершины, горнольодовикові формы рельєфа. Уд Зеравшанського хребта з южного бока удходит могучый Гісарськый хребет.

На юг уд Гісарського хребта находит ся Таджицька депресія, у якуй находит ся много удносно невысокых складчастых хребту, што протїгают ся з сїверо-востока на юго-запад и юг-южный запад, в планови злегка выгнутых и зверненых горбу на сїверо-запад.

Паміро-Алай&nbsp;— май груба область горного оледянїня: туй нараховуют бульше 10&nbsp;600 льодовику на площі 9820&nbsp;км².

## Література
* Мала гірнича енциклопедія : у 3 т. / за ред. В. С. Білецького. — Д. : Донбас, 2007. — Т. 2 : Л — Р. — 670 с. — .

## Удкликованя

Катеґорія:Горы
Катеґорія:Горна система
Леово

**Лео́во** авадь **Лео́ва** (молд. Леово) (рум. Leova) (рус. Леова) (укр. Леова) — варош у Леовському районови, Молдавії. Андміністративный центр Леовського района.

## Герб
*Дата принятя*: 1934 рӯк.

*Описаня*: У члленому щитови стріберный зубчатый пояс, за якым стоить лев. Щит увінчаный стріберныв коронов из 3 вышками.

## Історія
Варош первый раз ся споминать у 1496 році.

У часы МССР у Леові робили ефіроолойный, маслосыроробный и виноробный заводы. У 1972 році варош мав 9,2 тыс. жытелю̄в, а у 1991 році&nbsp;— 12,2 тысяч чоловік.

## Знамі родаци
Яков Илліч Фігман — поет, дітьскый писатель (иврит и ідиш).

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Леова на Украйиньскӯв Вікіпедії чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Катеґорія:Населены пункты Молдавии
Катеґорія:Основаны 1496
Катеґорія:Молдавия
Кишинёв (муніципій)

**Кишинё́в**&nbsp;(рум. Municipiul Chișinău) — адміністративно-територіална єдениця другого уровня Републікы Молдова. Вӯн включать до свого состава столицю крайны, **[[Кишиньов|Кишинёв]]**, 6 варошӯв тай 12 комун што близко из Кишинёвови, общыв площадёв 572 км².

У состав муніципія Кишинёв входять: Кишинёв, 6 варошӯв (Сынджера, Дурлешты, Ватра (варош), Кодру, Вадул-луй-Воде, Криково) тай 25 населеных пунктӯв, споєных у 13 комун: (Бечой, Бик, Бреїла, Бубуєч, Будешть, Бунець, Ведулень, Гідігіч, Гоян, Гоянул-Ноу, Гретьєшть, Гулбоака, Гумулешть, Доброджа, Думбрава, Келтуйторі, Колоніца, Кондріца, Крузешть, Ревака, Стеучень, Стрейстень, Тогатін, Трушень, Феурешть, Фрумушика, Чероборта, Чореску).

## Пріматор
Пріматор&nbsp;— представницька тай исполнителна посада муніципалной рады, што убирать ся общым, руным, прямым, тайным тай слободным голосованям. Вӯн иппен є главов муніципалной державной адміністрації. Годен брати участь у засіданях муніципалной рады тай мать право рішати всі звіданя, што пудлягавуть дебатам.

## Претор
Претор&nbsp;— особа, призначена на посаду пріматором. Вӯн є представитель пріматора (ґенералного мера) у каждому секторови и управлять ся законодавством, положенями ґенералного мера тай реґламентом. Преторови помагавуть віце-преторы, які призначавуть ся на посаду тай ослобождавуть ся из посады пріматором за пропозиціёв претора.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі [Кишинів (муніципій)](https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%B8%D1%88%D0%B8%D0%BD%D1%96%D0%B2_(%D0%BC%D1%83%D0%BD%D1%96%D1%86%D0%B8%D0%BF%D1%96%D0%B9)) на Украйиньскӯв Вікіпедії чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Административны части Молдавии
Катеґорія:Молдавия
Неґровець

**Неґрове́ць** (мад. Felsőkalicsa, Negróc) (пол. Nehroweć) (укр. Негровець) (словен. Negrovec) (рум. Nehroveț) — село у Хустському районови (бывшый Межгорскый район), Закарпатьской области, Украйины.

## Ґеоґрафія
Через село тече ріка Неґровець, яка паде у Тереблю.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1463 році. Село у 1657 році знищено польскыми вӯйськами.

## Присілкы
**Потӯк** — село первый раз ся споминать у XVII році.

### Імшадь
Спомин: 1745&nbsp;— Imsád (Mikovinyi), 1780-1&nbsp;— Imsád, Imsádi (MTH. 34), 1789&nbsp;— Emsady, Emsadij (uo.), 1804&nbsp;— Emsad (Korabinszky), 1808&nbsp;— Imsád, Imsad (Lipszky: Rep. 284), 1828&nbsp;— Imsád (Nagy 196), 1838&nbsp;— Imsád (Schem. 62), 1851&nbsp;— Imsád (Fényes 2: 134), 1892&nbsp;— Kalocsa-Imsád (Imsadj) (Hnt.), 1898&nbsp;— KalocsaImsád (Hnt.), 1911&nbsp;— Imšad, Verchnjaja Koločava (uo.), 1930&nbsp;— Imšady (uo. 72).

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 2231 чилядник, из них подля языка:

Украйиньскый — 99,46%

Руськый — 0,54%

## Ґалерея

Файл:Negrovets_2013.jpg
Файл:Negrovets_(11).jpg
Файл:Negrovets_(14).jpg


## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Негровець на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Бойковскы села на Украйині
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты Украины
Лужкы (Калуськый район)

**Лужкы́** (пол. Łużki) (укр. Лужки) (рум. Lujkî) — село у Калуськӯм районови, Ивано-Франкӯвськой области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1710 році.

## Инфраструктура
Лужкы мавуть прямоє автобусноє споєня из районным центром, варошом Долина.

## Знамі Родаци

* Ярослав Лесю̄в&nbsp;— єден из активных участникӯв Украйиньского Націоналного Фронта Украйиньской Гельсінськой спілкы, поет, священик греко-католицькой церкви;

* Юсип Митер Якимович (* 1942)&nbsp;— писатель, журналіст, літературный критик, публіцист, общественный діятель.

## Ґалерея

Файл:Краєвид_села_Лужки,_Долинський_район.jpg
Файл:Церква_в_селі_Лужки.jpg
Файл:Меморіальна_дошка_освячення_церкви_в_Лужках.jpg
Файл:Клуб_у_Лужках.jpg|Клуб
Файл:Школа_у_Лужках.jpg|Бывша школа
Файл:Дорога_через_село_Лужки.jpg
Файл:Овеча_кошара.jpg
Файл:Вид_на_село_Лужки_Долинського_району.jpg
Файл:Автобусна_зупинка_село_Лужки.jpg
Файл:Село_Лужки.jpg
Файл:Річка_Лужанка_в_селі_Лужки_5.jpg
Файл:Отара_овець_біля_села_Лужки.jpg
Файл:Отара_овець_неподалік_села_Лужки.jpg


## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі [Лужки (Калуський район)](https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9B%D1%83%D0%B6%D0%BA%D0%B8_(%D0%9A%D0%B0%D0%BB%D1%83%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BD)) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Ивано-Франковской области
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Бойковскы села на Украйині
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
100000 (число)

**100&nbsp;000** (105, **сто ты́сяч**)&nbsp;— натуралноє число межи 99999 и 100001.

## Гроші

* Сто тысяч рублю̄в&nbsp;— банкноты РСФСР, Росії, Білоруси;
* 100 000 купонӯв&nbsp;— банкнота Украйины (1993—1996) и Придністровья (1997—2000);
* 100 000 евро&nbsp;— єдна из майвеликых золотых монет у світі, присячена Віденьскӯв філармонії.

## Исскуство

* «Сто тисяч»&nbsp;— украйиньскый фільм здойнятый при СССР.
* «Сто тысяч доларӯв на сонці»&nbsp;— екранізація твора Клода Вейо.
* «Сто тисяч»&nbsp;— пьеса украйиньского драматурґа Карпенка-Карого.

Катеґорія:Числа
Пістинь

**Пі́стинь** (пол. Pistyń) (укр. Пістинь) (рум. Pistîn) — село у Косовському районови, Ивано-Франкӯвськой области, Украйины.

## Ґеоґрафія
Село є на берегови рікы Пістинькы.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1375 році. Село довгый час принадлежало родови Бучацькых.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 3921 чилядник, из них подля языка:

Украйиньскый — 3912

Руськый — 6

Румыньскый — 2

Білоруськый — 1

## Знамі Родаци
Кошак Петро Ґриґоріёвич (1864 - 1941) — майстер косовської керамікы, гончарь.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Пістинь на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Косӯвськый аеродром

**Ко́сӯвськый аеродро́м** ― приватный аеродром у с. Черганӯвка (Смодна) Косӯвського района, Ивано-Франкӯвськой области. Давно туй проводили ся парашутні скаканя, обдбывали ся авіашоу тай указні выступы. На даный момент аеродром не сертифікованый (ниє го у переліку сертифікованых ДАСУ). У советьскі часы сюды ишли рейсы на Ан-2 из Ивано-Франкӯвська через Коломыю. 

Принадлежить ФОП Яворському Александрови Павловичови (ПП «Явсон»). Ивано-Франкӯвська облрада робить многоє на возобновліня роботы аеродрома.

## Иппен позерайте

* Пядикы (аеродром)

## Удкликованя

* Прикарпатська дитячо-юнацька спортивна асоціація малої авіації
* Польоти Явсона... над собою 
* Фрагмент фільму «Буси для снігової баби» 

Катеґорія:Аеродромы
Калуськый район

**Ка́луськый райо́н** (укр. Калуський район) (пол. Rejon kałuski) — район у Ивано-Франкӯвськой области, Украйины.

Адміністративный центр — Калуш.

## Історія
Район сотворено сонласно до постановы Верховной Рады Украйины №&nbsp;807-IX від 17 юла 2020 року. У ёго состав вошли: Болеховська, Калуська, Долинська вароські, Выгодська, Войниловська, Брошнӯв-Осадська, Перегӯнська, Рожнятовська селищні, Витвицька, Верхняньска, Новицька, Дубӯвська, Спаська сільські територіалны общины.

## Знамі Родаци

* Kristonko — украйиньска спӯвачка тай блоґер;
* Митер Варварук — украйиньскый блоґер.

## Удкликованя

* Калуська РДА 
* Калуська районна рада 
Катеґорія:Районы Івано-Франківской области
Катеґорія:Калуськый район
Катеґорія:Калуш
Відродженя (Покровськый район)

**Відро́дженя** авадь **Новы́й Тру́д** (рус. Новый Труд) (укр. Відродження) — село у Покровськӯм районови, Донецькой области, Украйины. Село из 24 децембра є пуд повным контролом ВС РФ.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 74 людий, из них подля языка:

Украйиньскый — 95,95%

Руськый — 4,05%

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі [Відродження (Покровський район)](https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%92%D1%96%D0%B4%D1%80%D0%BE%D0%B4%D0%B6%D0%B5%D0%BD%D0%BD%D1%8F_(%D0%9F%D0%BE%D0%BA%D1%80%D0%BE%D0%B2%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%80%D0%B0%D0%B9%D0%BE%D0%BD)#/languages) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).

* Погода в селі Новий Труд
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Донецькой области
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты Донецькой области
Вышково

**Вы́шково** (мад. Visk) (пол. Wyszkowo) (рум. Vășcova) (нім. Wischkowo) (укр. Вишково) (словен. Výškovo nad Tisou) — варощик у Хустському районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Варощик первый раз ся споминать у 1271 році.

## Обывательство
У 1910 туй жило 4839 особ, из якых 3871&nbsp;— мадяры, 871&nbsp;— русины и 126&nbsp;— німці.

У варощикови на 2001 рӯк живе 8142 людий, из них подля языка:

## Присілкы
**Грендеш** — село первый раз ся споминать у XIX сторочови.

## Промысел

* Закарпатьскый металурґічный завод.

## Знамі Родаци

* Іштван Лассо (Вышково, 12 апріля 1797— Будапешт, 19 януара 1852) — статист, історик, ґеоґрафічный писатель, архівіст Мадярьской кралёвской канцелярії, член-кореспондент Мадярьской академії наук (1833)
* Балоґ Федор Калманович (1973—2018)&nbsp;— сержант ВСУ, участник русо-украйиньской во̄йны.
* Дюрдь Меґеш (Вышково, 1746 — Коложвар, 12 марца 1809) — доктор філозофії, укладач реформаторьского коледжа, писатель.
* Роналд Такач(* 1998)&nbsp;— мадярьскый футболіст.
* Маркович Мирослав Иванович&nbsp;— Герой Украйины, участник русо-украйиньской во̄йны.
* Фанта Василь Василёвич (?&nbsp;— 2022)&nbsp;— главный сержант ВСУ, участник русо-украйиньской во̄йны.

## Туристичны міста
• мінеральна вода Шаянська.

• ботанічна памнятка природы — Тюльпанноє дерево,

• ГЕОДЕЗИЧНЫЙ ПУНКТ ГРЕНДЕШ

## Ґалерея

Файл:Vyshkovo3.JPG|Централна площадь
Файл:Vyshkovo1.JPG|реформаторська цирьков
Файл:Vyshkovo2.JPG|Мадярьска школа


## Иппен позерайте

* Реформаторьска цирьков (Вышково)
* Вышковськый замок

## Удкликованя

* Вишково&nbsp;— Інформаційно-пізнавальний портал | Закарпатська область у складі УРСР  (На основі матеріалів енциклопедичного видання про історію міст та сіл України, том&nbsp;— Історія міст і сіл Української РСР. Закарпатська область.&nbsp;— К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР.)
* Облікова картка
* Вишківський костел і замок на zamki-kreposti.com.ua  
* Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001­–2024. — .
Катеґорія:Варощикы Хустського района
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Вышково
Катеґорія:Мадярьскі села на Украйині
Ѓ

**Ѓ, ѓ** («ѓе», «ґє»)&nbsp;— кирилична буква, шеста буква македоньского алфавіта, яку хоснувуть на позначеня дзвӯнкого твердопуднебенного прорывного звука (/ɟ/) авадь дзвӯнкого ясенно-пуднебенного африката (/dʑ/). Слова из сим звуком часто зоставны из серьбскыми словами, де хосновано ђ. Наприклад, македонське слово «рождіня» мать такый вид ге *раѓање*, а у серьбскӯм языкови оно мать вид *рађање/rađanje*.

Исю літеру (ге и даякі другі) было введено у македонськый алфавіт 4 децембра 1944 року за резултатами голосованя членӯв «філолоґічной комісії из установленя македоньского алфавіта тай македоньского літературного языка» (9 голосӯв «за», 2 голоси «против»); алтернативов было хоснованя серьбской буквы ђ, айбо ёго было удклонено, часточно через апелёвання до принциповой разници миже македоньскым тай серьбськым выговором.

Знак ѓ є видоизміненыв кириличныв буквов г, яка происходить уд грецькой гаммы. У алфавітови ѓ занимать місто не пиля г, а пӯсля д, там, де стойить ђ у серьбскӯм алфавітови.

У глаголици была буква Ⰼ («гъерв»), чіёє фонетичноє значеня могло быти близкым до македоньской **ѓ**.

«Глухым удповідником» **ѓ** у македоньскӯм алфавітови є буква **ќ**.

## Удкликованя

* Иван Кочев, Иван Александров. Документы за съчиняването на «македонския книжовен език» // Македонски преглед (Macedonian review). Списание за наука, литература и обществен живот. Година XIV, книга 4 (София, 1991). Стр. 17. .
Катеґорія:Кірілічны буквы
Катеґорія:Буквы за алфавітом
Катеґорія:Македоньскый алфавіт
Птичье

**Пти́чье** авадь **Пти́чє** (мад. Peticse) (словен. Ptičie) (укр. Птичє) — село у окресови Гуменне, Пряшовського края, Словеньску.

## Обывательство

У селі на 2001 рӯк живе 636 людий, из них:
* словены&nbsp;— 96,24&nbsp;%,
* украйинці&nbsp;— 1,10&nbsp;%,
* цигани&nbsp;— 0,31&nbsp;%,
* русины&nbsp;— 0,16&nbsp;%.

## Референції


## Удкликованя

* сайт села
* дані про село на сайті www.e-obce.sk
* дані про національний та конфесійний склад населення села на сайті Статистичного уряду Словаччини

Катеґорія:Села Словеньска
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты Словакии
Катеґорія:Русиньскы села на Словеньску
Есень

**Е́сень** (*давно *'Я́ворове**') (мад. Eszeny) (пол. Eseń) (укр. Есень) (рум. Esen) (словен. Eseň) — село у Ужгородьскӯм районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1248 році.

## Назва
Бывша назва населеного пункта&nbsp;— село «*Яворове*».

## Ґеоґрафія
Село Есень лежить за 20&nbsp;км на юг уд районного центра, до Киёва&nbsp;— 621,7 км.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 1677 людий, из них подля языка:

## Знамі Родаци
* Ур Александр Александрович (1984—2018)&nbsp;— старшый солдат ВСУ, участник русо-украйиньской во̄йны.

## Туристичны міста
* Пӯсля татарьскої навалы туй была построєна укріплена кріпость, яка, майжек, была знищена пӯсля 1676 року.
* «Пляцовый» горб.

## Удкликованя

* Облікова картка на сайті ВРУ
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Мадярьскі села на Украйині
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Есень
Чернігӯвськый район

**Черні́гӯвськый райо́н** (укр. Чернігівський район) (рус. Черниговский район) (біл. Чарнігаўскі раён) — район у Чернігӯвськӯв области, Украйины. 

Адміністративный центр — Чернігӯв.

## Історія
Район сотворено 17 юла 2020 року.

Давно територія района входила у состав ліквідованых у тот же час Чернігӯвського (1923—2020), Городняньского, Козелецького, Куликовського, Ріпкиньского районӯв тай вароша областного пудпорядкованя Чернігӯв, из територіёв пудпорядкованыв вароськӯв раді, Чернігӯвськой области.

## Удкликованя

* Офіційний сайт Чернігівської районної ради [Архівовано 26 листопада 2020 у Wayback Machine.]
Катеґорія:Основаны 2020
Катеґорія:Чернїгівска область
Катеґорія:Районы Чернігӯвськой области
Rockstar Games

**Rockstar Games** — америцька відїоигрова дочерня компанія корпорації Take-Two Interactive. Бренд компанії шыроко знаный по серіям бавок *Grand Theft Auto*, *Red Dead*, *Midnight Club*, *Max Payne* и *Manhunt*. Главный офіс компанії находит ся в Ню-Йоркови.

Многі студії в складови Take-Two Interactive май тош переименовали и стали частьов Rockstar Games.

Rockstar Games была вчинена в 1998 годови Семом Хаузером, Деном Хаузером, Террі Донованом, Джеймі Кінґом и Гері Форменом. У фебруарови 2020. года Ден Хаузер лишив студію.

## Історія

12 марта 1998. года Take-Two Interactive проголосила про покупку активу бездїйствуючого британського издателя відїо бавок BMG Interactive у BMG Entertainment (пуроздїл Bertelsmann). В обмін Take-Two мусіла была выпустити 1,85 міліона акцій (около 16 %) BMG Entertainment. Из за сього покупка Take-Two дустала пару бывшых обєкту интелектуальної власностї BMG Interactive, в тому числови Grand Theft Auto уд DMA Design и Space Station Silicon Valley. 25 марта было проголошено закрытя договора. Три руководителя BMG Interactive— Ден Хаузер, Сем Хаузер и Джеймі Кінґ, а так само Гері Форман из BMG Interactive и Террі Донован из звукозаписовающого лейбла BMG Entertainment Arista Records, пак переїхали в Ню-Йорк, кыбы роботи в Take-Two Interactive. У ходї реструктурізації, проголошеної в апрілї, Сем Хаузер быв назначеный «віце-президентом Take-Two по розроботцї продукту по всьому світови». У децемброви 1998. года браты Хаузер, Донован и Кінґ основали Rockstar Games в качестві «высококласного» издательського лейбла Take-Two. Про созданя было офіціально оголошено 22 януара 1999. года.

Станом на фебруар 2014. года тираж бавок Rockstar Games превысив 250 міліону копій, май великов франшизов є серія Grand Theft Auto, яка, станом на новембер 2016. года, была продана тиражом не май мало чим 250 міліону екземпляру. Grand Theft Auto V удгрузила май великоє число єдиниць в серії и історії компанії, продала ся тиражом бульш 135 міліону копій, стала єднов из самых продаваймых відїо бавок всьых часу.

У септемброви 2019. года Rockstar Games оголосила, што выпустила свуй игровый лаунчер, сервіс цифрової дистрибуції и управленя цифровыми правами, мультиплеєра и комунікацій. Пусля довгого перерыва пусля выхода Red Dead Redemption 2, на зачаткови 2019. года Ден Хаузер лишив Rockstar Games 11 марта 2020. года.

## Удкликованя

Катеґорія:Гры
Югозапад

**Югозапад** — єдна з другорядных сторін світа. Находить ся точно на половинї меджі югом і западом. Точно є на протилежнїй сторонї од северовыходу. Означує ся як 225°. На компасах і мапах ся про югозапад найчастїше хосноває **SW**, што походить од анґліцького слова **S**outh**w**est.

## См. тыж
* Компас
* Навіґація

Катеґорія:Стороны свѣта
Юговыход

**Юговыход** — єдна з другорядных сторін світа. Лежыть точно на серединї меджі югом і выходом. З протилежного боку є од северозападу. Позначає ся з 135°. Найчастїшым означінём на мапах і компасах є **SE**, што походить од анґлійского слова **S**outh**e**ast.

## См. тыж
* Компас
* Навіґація

Катеґорія:Стороны свѣта
Северозапад

**Северозапад** — єдна з другорядных сторін світу. Лежыть меджі севером і западом і напротив юговыходу. Позначує ся з 315°. Найчастїшым означінём на мапах і компасах є **NE**, што походить од анґлійского слова **N**outh**w**est.

## См. тыж
* Компас
* Навіґація
### Референції

Катеґорія:Стороны свѣта
Неветленфолу

**Неветленфо́лу** (мад. Nevetlenfalu) (укр. Неветленфолу) (рум. Nevetlenfalău) — село у Берегӯвськӯм районови (бывшый Виноградовскый район), Закарпатьской области, Украйины. До 2000. рока называло ся Дяково.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1380 році.

Пуд час нашестя татар и турок у XVI&nbsp;сторочови село было пару раз запалено и знищено, айбо оно каждый раз оживало, усдстраёвало ся.

Село пуд назвою Nevetlenfalu взникать леш у 1619&nbsp;році. Изнамый мадярьскый історик Іштван Сабов каже ож исю назву село одержало у 1629 році, яка кӯнцёво закріпилася леш у другӯв половині XVIII стороча. До того часу у селі хосновали ся обі назвы.

У часы Чехословеньска у селі уділили присілок Кошанӯв Лаз де жили 2 файты Чехӯв.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 1595 людий, из них подля языка:

## Туристичны міста
• На север уд села, у урочищови Мондичтог тай Ківерде, на берегах мертвого русла рікы Ботар&nbsp;— многогаровоє поселеня епохы неоліта (културы пӯзднёалфелдьской малёваной керамікы), бронзи (култура Станово), латеньского тай давнёсловяньского часӯв.

• У урочищрви Кіш Мозе, на території нынішнёго колхозного двора&nbsp;— пӯзднёпалеолітичноє поселеня.

• Дуже цінный церковный орган, учиненый у 1844 році пожоньскым майстром Карлом Клекнером, ныні находить ся у гнивущому станови.

## Удкликованя





Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Мадярьскі села на Украйині
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Компас

**Ко́мпас**, у морякӯв принятоє наголошіня **компа́с** (нід. kompass; &nbsp;— «круг, шар, обход»)&nbsp;— пристрой на оріентованя на земнӯв верхнині и у гӯрничих выробках удносно напряма маґнітного авадь ґеоґрафічного меридіана. Указує напрям ґеоґрафічного авадь маґнітного меридіана, служить на оріентованя до сторӯн світа. 

За построєнём компасы поділявуть на маґнітні, гіроскопічні, радіокомпасы, спеціалні (гӯрничый компас, астрономічный компас). Их хоснувуть у навіґації, ґеодезії, воєннӯм ділі и т.д.

## Історія

Первыми учинили компас китайці. Хоть є Ольмекськый артефакт —&nbsp;гематит (датованый до 1000 року до н.&nbsp;е.), што можек хосновали ге маюніт, хоть и є инні верзії.

Періі китайські компасы хосновали на май точноє урунёваня нахождіня новых хыжӯв и другых строёк, по принципам феншуй. Перва письменна споминать у *[[Книга ґазды долины Диявола|Книзі ґазды долины Диявола]]* (鬼谷子, IV стороча до н.е.). На дале компас попав у Европу. За путь и час прибытя компаса у Европу є доста верзій, можек за посредництва арабӯв.

За леґендов, унаходником бусоли (компаса, за якым мож уизначати маґнітні азимуты) быв таліяньскый лоцман и унаходник Флавіо Джоя (1300&nbsp;— ?), жытель вароша Амалфі у Неаполітаньмкому кралёвствови. Вӯв первым помістив маґніт, привезеный Марко Поло из Китая, на иглу и у фіёвку из склянчаныв крышков. Декоровав бусоль ліліями тай особенно удзначив позначку на север на знак пошаны до тогочасного ґазды Неаполя, сына французького краля Людовіка VIII, Карла Анжуйського.

## Иппен позерайте

* Азимут
* Маґнітноє схыленя
* Нактоуз

## Удкликованя

Катеґорія:Геодезия
Катеґорія:Навигация
Катеґорія:Оріентація
Богоявленка (Донецька область)

**Богоя́вленка** (рус. Богоявленка) (укр. Богоявленка) (до 2004 — Добровӯлля) — село у Волноваському районови, Донецькой области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1836 році.

28 окто̄вбра 2024 року ВС РФ узяли село пуд свӯй контроль.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 1490 людий, из них подля языка:

Украйиньскый — 92,89%

Руськый — 6,58%

Армяньскый — 0,34%

Білоруськый — 0,07%

Болгарьскый — 0,07%

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі [Богоявленка (Україна)](https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%91%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%8F%D0%B2%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%BA%D0%B0_(%D0%A3%D0%BA%D1%80%D0%B0%D1%97%D0%BD%D0%B0)) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Донецькой области
Катеґорія:Населены пункты Донецькой области
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Волноваськый район
Катеґорія:Угледар
Іміґрація

**Іміґрáція** — процес переселїня обывательства на нове місто, вызнаным певныма, про обывательства привабленыма факторами. Розлишують ся два тіпы іміґрації: леґална іміґрація — переселїня обывательства подля згоды з правныма нормами або за згоды штату, на теріторію котрой приходять іміґранты; і нелеґална іміґрація — переселїня обывательства, котре представляє порушіня правных норм, або ж против волї уряду орґанів штату, на теріторію котрой приходять.

## См. тыж

## Референції

## Література
* Christopher Heath Wellman: „Immigration” в *Stanford Encyclopedia of Philosophy* (анґліцькый, залучно літературу)
* Einwanderungsstatistiken der Europäischen Union

*
Бої за Очеретино

**Бої́ за [[Очеретино|Очере́тино]]** зачалися у апрілёви 2024 року пӯсля захвата російськыми вӯйськами Авдіёвкы.

## Причины
За даными Романа Погорілого, основателя DeepStateMap, Очеретино є дуже важным из стратеґіцькой точкы никаня населеным пунктом у районови Авдіёвкы, бо лежить на высоті, и исе дає возмогу держати близкі населені пункты и території пуд никалным и огнёвым контролём.

## Історія
У яри 2024 року оборону Очеретиного держала 47-ма механізована бриґада, її мала замінити 115-та механізована бриґада. Но у процесови ротації, за даными Forbes, даякі лінії окопӯв были не незанятыми украйиньскыми вӯйськами и російська 30-та мотострілицька бриґада зхосновала ся нагодов, стрімително продвигнувши ся на пару кілометрӯв. Такым образом росіяне прорвали оборону у місті де была 115 бриґада. Основатель DeepState обивинив у тому провалови командованя бриґады. Вӯн зазначив, што бриґада заняла ужек готові позиції, айбо зтратила их. Изокреме, суміжні вӯйська удзначали припадкы систематичного лишаня позицій бӯйцями 115 бриґады. Иче призвело до того, што поставило пуд загрозу фланґовых ударӯв позиції инных украйиньскых вӯйськ.

24 апріля 2024 року казало ся, што украйиньскоє командрваня наново получило 47 механізовату бриґаду, и иппен 100 механізовату бриґаду ВСУ, недавно переформовату из територіалной обороны, айбо раз без тяжкой технікы. 100 механізовата бриґада держала оборону северно и на запад уд Очеретиного. Она на даякый час застопорила у контратаці російську 30 мотострілицьку бриґаду тай инні вӯйська 41 армії, кой они хотіли продвигнути ся у районови села Проґрес.

Станом на кӯниць апріля, 47 механізовата бриґада не здержала російськоє прорываня.

На зачатку мая 2024 року 13 бриґада НГУ «Хартія» прибыла на усиленя украйиньскых вӯйськ у район Очеретино.

У авґустови 2024 року оборону северно уд Очеретиного держала 109 бриґада територіалной обороны.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Бої за Очеретине на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Битвы 2024
Катеґорія:Донецька область
Катеґорія:Російско-україньска война
Ольховци-Лазы

**Ольховци́-Лазы́** (марам. Ольхувци-Лазы, Вульхувци-Лазы) (мад. Irhóc-Lázi) (рум. Vilhivți-Lazî) (укр. Вільхівці-Лази) — село у Тячӯвськӯм районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1848 році. 

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 3215 людий, из них подля языка:

Украйиньскый — 99,66%

Инні — 0,34%

## Туристичны міста
• На северо-выход уд села на одноименнӯв горі – городище Білогорватьского часу.

• залягы камляной соли. урочище Ропа.

• Банкова дичка 

• храм ст. Юрія. 1937, 1982. 

• дуже давно у Узному находили угля и копали го.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Вільхівці-Лази на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Тячувськый район
Мала етіка

**Мала етіка** ()&nbsp;— книжка україньского філософа і оратора Миколы Овчарова. Опублікована в 2024 році.
## Зміст
Мала етіка — філософско-етична праца Миколы Овчарова, котра розкрывать вічны етічны вопросы, такы як добро і зло, щастя, свобода, почливость ку собі і другым. Окрем того, автор обертать ся ку сучасным етічным выкликам, такым як толерантность, фемінізм, раціоналне споживаня, а тыж представлять етікет в діловім і особистім спілкованю, правила діґіталной комунікації і справованя в громадскых містах. Кажда глава кінчить ся даскількома порадами і етічныма вправами, котры поможуть чітателю вдосконалити етічны аспекты в каждоденнім жывоті.
Книжка дає можливость задумати ся над складныма вопросами, котры не мають єднозначных одповідей, але їх обговоріня є ключом ку проґресу і розвою. Цільом книжкы є підпора взаємодії чоловіка на основах почливости із собов, сполочностьов, природов і Всесвітом — жебы досягнути гармонію і щастя.
## Жерела и одказы
*  Офіційна страниця у Facebook
## Референции

Катеґорія:Книгы подля типу
Катеґорія:Етіка
Катеґорія:Микола Овчаров
Доказова арґументация

**Доказова арґументация** ()&nbsp;— книжка україньского філософа і оратора Миколы Овчарова. Опублікована в 2024 році.
## Зміст
То третя книжка Миколы Овчарова, котра досліджує дві ключовы тенденції сучасного ораторского уміня: доказову арґументацію і конструктивность бесіды. Автор заглублять ся в основы доказового арґументу і розкрывать його многограннe хоснованя про вплыв на різны сферы жывота.

Дякуючі тій книжці вы зможете вдосконалити своє уміня будовати переконливы арґументы, крітично думати і ясно высловльовати свої думкы. Выданя буде хосенным про шырокый круг чітателів — од штудентів і фахівців з комунікацій до вшыткых, хто прагне розвинути свої ораторскы способности і научіти ся впливати на авдіторію за помочов доказовой арґументації.
## Жерела и одказы
*  Офіційна страниця у Facebook
## Референции

Катеґорія:Книгы подля типу
Катеґорія:Комунікація
Катеґорія:Микола Овчаров
Молдавска демократічна републіка

**Молда́вска демократічна републіка** () — быв курточасный штат, котрого автономію од Російской імперії выголосила Сфатул Церій в Бесарабії 2. децембра 1917, репрезентатівным орґаном обывательству реґіону, котрый выбрали в октобрї-новембрї 1917 почас зачатку російской револуції з фебруара того самого року і з розпадом політічной силы в Російской імперії..

Молдавска демократічна републіка была спочатку выголошена частёв новой федератівной Росії, але 24. януара 1918 выголосила независлость. Во выголошіню декларації Сфатул Церій з 2. децембра 1917 ся дословно пише:
„Бесарабія, опираючі ся на свою історічну минулость, одтеперь выголошує Молдавску демократічну републіку, котра ся припоє ку Російской федератівной демократічной републікы як партнер з рівныма правами” ().

Днями 27. марца/9. апріля 1918 Сфатул Церій, ведучій орґан републікы, одголосовала споїня Молдавской демократічной републікы з Румуньском.

## Референції

Катеґорія:Бывшы штаты
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1917
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1918
Світлогорьск (Гомельска область)

**Світлого́рьск** (біл. Светлагорск) (рус. Светлогорск) (укр. Світлогорськ) — варош на выходови Білоруси у Мозырьскӯв области. Адміністративный центр Світлогорьского района.

## Історія
Варош первый раз ся споминать у 1560 році.

У марцови 1954 зачала ся стройка Васілевіцькой ДРЕС.

Из юна 1960&nbsp;— центр Парицького района. У исёму році зачало ся будівництво найбільшого на тот час у Европі заводови искусственного волокна. 29 юла 1961 Шацілкы переименованы у Світлогорьск, а район переименованый к Світлогорьскый. У новорӯчну нӯч 31 децембра 1964 завод дав перву продукцію.

## Промысел
Єдно из майвеликых хімічных пудприємств Білоруси&nbsp;— уробничоє об'єднання «Хімволокно», целюлозно-картонный комбінат, нефтедобывні орґанізації, домостройны комбінат тай стройный трест, завод желізобетонных уробів и конштрукцій, хлібозавод тай инні пудприємства.

## Знамі Родаци

* Романцов Віктор Анатолович (* 1970)&nbsp;— білоруськый журналіст, публіцист и краёзнавиць.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі [Світлогорськ (Гомельська область)](https://uk.m.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B2%D1%96%D1%82%D0%BB%D0%BE%D0%B3%D0%BE%D1%80%D1%81%D1%8C%D0%BA_(%D0%93%D0%BE%D0%BC%D0%B5%D0%BB%D1%8C%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%8C)) на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Вароші Білоруси
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Білорусии
Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Катеґорія:Світлогорьск
Прошовиці

**Прошо́виці** (пол. Proszowice) — варош у Прошовицькому повітови, Малопольского воєводства, Польска. Адміністративный центр Прошовицького повіта.

## Обывательство
У варошови на 2011 рӯк живе 6270 людий, из них векшына Полякы.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Прошовиці на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села Польска
Персона нон ґрата

**Персо́на нон ґра́та** (&nbsp;— «нежадана персона»)&nbsp;— дипломатичный термін. Є антонім терміна персона ґрата ().

## Історія терміна
Термін впервый раз было захосновано у проговореньови Сюзен Браунелл Ентоні у 1873 годови.

## Означеня статуса

Согласно из статьов 9. Віденської конвенції про дипломатичні удношеня (1961), держава, што принимат, годна «у хуть-якый час и без поясненя причины» оголосити хуть-якого члена дипломатичного корпуса «персонов нон ґрата», даже до того, як йся людина прибыла в країну.

Обычно особа, оголошена «персонов нон ґрата», мусит пуйти гет з країны, в инакому трафункови держава «годна удказати ся вызнавати йсю особу членом дипломатичної місії».

Хуть дипломатичный імунітет охраняє персонал дипломатичных місій уд гражданського вадь кримінального преслїдованя залежно уд ранга, они мусят честовати законы державы, што принимат, за статями 41 и 42 Віденської конвенції.

Оголошеня особы «персонов нон ґрата» годно хосновати ся из-за догадкы її у шпіонажови («дїяня, несувмісноє из статусом») авадь як символ высловльованя недовольства.

## Ник. тоже

* Персона ґрата

## Література

* *В.&nbsp;М.&nbsp;Репецький*. Персона нон ґрата // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л.&nbsp;В.&nbsp;Губерський (голова) та ін.&nbsp;— К.:Знаня Україны, 2004&nbsp;— Т.2&nbsp;— 812с. ISBN 966-316-045-4

## Удкликованя

### Матеріалы
* Персона нонграта  // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — 720 с. — .
* Текст конвенції  на стурінцї ООН (російськым языком, PDF, 1,3 Мб)

Катеґорія:Латинскы слова и фразы
Катеґорія:Межинародне право
Катеґорія:Межинародны одношіня
Торнадо

**Торна́до**, вадь **смерч** (уд  — «вертїти, крутити»), **тромб** (от  — «цївка»), **ме́зо-урага́н**, — атмосферный віхор, настаючый у гомыласто-дощовуй (бурьовуй) хмарі и который роспространяє ся дулу, часто до самої землї, у видови хмарного рукава вадь хобота діаметром в дисяткы и сотнї метру. Розвитя торнадо из хмары рузнит його уд даякых вонкошно подобных и так само всякых по природї появлень, например, смерчо-віхру и піщаных віхру. Обычно діаметр воронкы смерча в нижнюй пересїчцї складає 300—400 м, хуть, якшо смерч касає ся поверхностї воды, йся величина годна складати лиш 5—30 м, а при прохоженьови воронкы над сушов годно достигати 1,5—4,2 км.

В метеорології термін *смерч* хоснуют для віхру, сформірованых над воднов поверхньов, а сформованый над сушов называют *тромбами* вадь (в Сївернуй Америцї) *торнадо*. Айбо в неспеціальнуй літературі йсї терміны часто хоснуют як повнї синонімы.

## Удкликованя

Катеґорія:Метеорология
Соя

**Со́я обычна** або **щети́ниста**&nbsp;(*Glycine max* Moench.; синоніми: *Soja hispida* Moench., *Soja japonica* Savi.)&nbsp;— одногудня травяниста культурна рослина родины бобовых, из вон похожа на пасулю, єдна з май давньых культур яку мош їсти. Походит из Южно-восточної Азії, росширена у Китайови, Індонезії, Японії, США, Австралії, Кореї, на Далекому Востокови Росії, в Україні&nbsp;— у Лісостепови и Степови.

У зернятах сої сут 35—45&nbsp;% білка, 17—25&nbsp;% жира, 1—2&nbsp;% лецитина, 5—6&nbsp;% зольных речовин и вітаміну. Из зернят роблят муку, улуй, крупы, соєвоє молоко, сурогат кавиля и много ще чого. Из зеленых бобу&nbsp;— разнї їдїня, консервы. Хоснуют так само на корм скотови. Кроме того жом хоснуют для выроба біотоплива.

## Біолоґічнї особеностї
Соя&nbsp;— культура мусонного клімата, в ниї повышенї жаданя до застачаня вогкостьов и теплом. Жаданя в теплови увеличує ся уд проростаня зерняты до схода а тош до цвітіня и формованя зерняты, пуд час дозріваня жаданя до температуры мало меншит ся.

## Удкликованя
Брестьска область

**Бре́стька о́бласть** (біл. Брэсцка вобласць) (рус. Брестская область) (укр. Берестейська область) — область у Білоруси. Адміністративный центр — Брест. 

## Ґеоґрафія
Брестьска область приналежить до Припятьского Поліся. Миже Припятёв и Ясельдов мало підноситься платоподобноє Загородя, майвышня вышка&nbsp;— 200 м. На западови область входить до Брестьского Поліся.

## Історія
Область сотворена 4 децембра 1939 року.

## Обывательство
У области на 2014 рӯк живе 1 388 500 людий, из них векшына Білорусы.

## Удкликованя
 

* Офіційний сайт 
* Портал області 
* Українці Берестейщини  // Український тиждень
Катеґорія:Области
Катеґорія:Области Білоруси
Катеґорія:Административны части Білоруси
Катеґорія:Брест
Катеґорія:Брестьска область
Укріпленый район

**Укрі́пленый райо́н (УР)**&nbsp;— район авадь полоса містности, оснащены системов довгодержных и полёвых строёк у поєднанні из разными инженерными загородами тай пудготовлені на довгу и уперту оборону спеціално призначеными вӯйськами самостойно авадь у взаємодійству из общевойськовыми частями. У даякых припадках УР годен обороняти ся леш общевойськовыми вӯйськами.

## Иппен позерайте

* Кріпость
* Бастіон
* Равелін
* Плацдарм
* Инженерны вӯйська
* Мінно-зрывні загороды

## Удкликованя

* *М.В. Ющенко.* Укріпленый район // Енциклопедія історії Украйины : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) тай инн. ; Институт історії Украйины НАН Украйины. — К. : Научна думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 222. — .
*  

* Строительный фронт у годы Великой Отечественной войны
Катеґорія:Укріплены районы
Єднокутник

**Єднокутник** (*ґенаґон*, *моноґон*) — ґеометрічна фіґура, многокутник із єднов сторонов і єднов вирьшинов. Обозначайися сімболом {1}. Має лем єдну сторону тай лем єден уднушньый кут

У  евклідовуй ґеометрії єднокутник выявляйися выроженым - точков, Бо коничні точкы його єдної стороны мусят ся зыйти (быти єднов вирьшинов). У бульшости класічных курсу елементарної ґеометрії ся лічит, же така фіґура є неможлива, а значіня многокутника не припущат єднокутник.

При тум понятя єднокутника в елементарнуй ґеометрії ся уживавут у контекстови выпуклої оболонкы: выпукла оболонка єдної точкы творит нулмерный выпуклый єднокутник (выпукла оболонка двох точок — удрізок, єдномірный выпуклый двокутник, у трафункови — n≥3 тримірный выпуклый многокутник).

У сферічнуй ґеометрії єднокутник ся творит як сферічна ламана, што має єдну вирьшину, тобто сферічна права із означенов точков. Такым способом сферічный єднокутник розділят сферу на дві пусферы. Сферічный єднокутник дає можность зотворити моноедр — сферічный многогранник із єднов єднокутнов площов із знаком Шлефлі {1,1}, а діедр — із двома єднокутными площами, общым кутом 360° і єднов вирьшинов із знаком Шлефлі {1,2}.
Файл:Spherical_henagonal_henahedron.png|посилання=https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:Spherical_henagonal_henahedron.png|Моноедр із єднов єднокутнов повирьхностьов ({1,1})
Файл:Hengonal_dihedron.png|посилання=https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:Hengonal_dihedron.png|Діедр із двома єднокутными повирьхностями ({1,2})
Двокутник

У ґеометриї **двокутник** є многокутником із двома сторонами (ребрами) тай двома вершинами. Його конструкция є деґенератівнов на евклідовуй площині, покулько дві стороны можут  усокочоватися, авадь єдна вадь обыдві мают быти зогнутыми; айбо го мож легко уявити у еліптічному простори. На него тоже мож никати ги представлиня ґрафа із двома вершинами.

Регулярный двокутник має руні куты тай руні стороны і представлиный симболом Шлефлі {2}. Його мож покласти на сферу у виді пары дуг по 180 ґрадусув, які ізкапчувут антіподальні точкы, зотворявучи луну.

двокутник є май простым абстрактным політопом 2-го ранґа.

Трункованый *двокутник*, t{2} є квадратом, {4}. Альтернований двокутник, h{2} є єднокутником, {1}.

## Удсиланя
Міньска область

**Мі́ньска о́бласть** (біл. Мінская вобласць) (рус. Минская область) — область у Білоруси. Адміністративный центр — Мінск.

## Ґеоґрафія
Міньска область межує из вшыткыми инными областями Білоруси и не мать гатарӯв из сусідньыми державами. Площадь области становить 39,9 тыс. км² (близко 20&nbsp;% території крайны). Максимална протяга из запада на выход&nbsp;— 240&nbsp;км, из севера на юг&nbsp;— 315&nbsp;км. Майвышня вышка&nbsp;— Дзержиньска гора (345&nbsp;м над морём).

Майвеликы рікы:

* Березина
* Ниман
* Вілія (Няріс).

## Історія
Область сотворена 15 януара 1938 року.

## Обывательство
У области на 2019 рӯк живе 1 471 240 людий, из них векшына Білорусы.

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Мінська область на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Области
Катеґорія:Области Білоруси
Катеґорія:Административны части Білоруси
Катеґорія:Основаны 1938
Катеґорія:Білорусія
Керестур

**Кересту́р** (рум. Cherestur) (серб. Крстур) (мад. Pusztakeresztúr) — село у комуні Беба-веке, повіт Тіміш, Румыния.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1274 році.

## Обывательство
У селі на 2002 рӯк живе 475 людий, из них:

Мадяры — 377

Румыны — 83

Цигани — 11

## Удкликованя
Тоты даны суть часточно або цалком основаны на перекладі статі Керестур на Украйиньскӯв Вікіпедії (чісло ревізії не было становлене).
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Румынии
Загатя

**Зага́тя** (мад. Hátmeg) (рум. Zahattea) (укр. Загаття) (чис. Zahattja) — село у Хустському районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1350 році.

## Присілкы

**Коло́дноє** — село первый раз ся споминать у 1378 році ге Шандорово.

**Сундаковиця (Шелелёвиця)** — село первый раз ся споминать у 1773 році.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 2578 людий, из них подля языка:

## Знамі Родаци

* Делеган Иван Василёвич (1951-)&nbsp;— украйиньскый лісник, педаґоґ.
* Ерделій Адалберт Мигалёвич (1891—1955)&nbsp;— русиньскый живописець, родив ся у Загатю.
* Шкіря Василь Василёвич (1958-)&nbsp;— украйиньскый писатель, журналіст, лауреат премії им. Федора Потушняка.

## Туристичны міста

* Колодноє&nbsp;— дві курґанні ґрупы куштановицької културы (урочища Гать и Болото). Исе єдно из маймалоизнамых міст Пудкарпатя&nbsp;— 27 древньых курґанӯв находять ся на невысокому горбови пиля села Колодноє. Археолоґы рахувуть их за останкы Куштановицької културы протославян, яка екзістовала у сих краях у VII—III сторочах до нашой еры.

* храм Покровы прст. богородици. 1868.
* храм Рождества прст. богородици. 1845.

## Удкликованя

* http://www.jewishgen.org/sub-carpathia/travel
* Погода в селі Загаття 
* http://maps.vlasenko.net/ua/zakarpatska/irshavskyj/zagattya/ 
* Сайт Верховної Ради України
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Коморські островы

**Комо́рські островы́** (комор. *Komori*; , ) — архіпелаґ вулканічного происхоженя в Індійському океанови, в сївернуй части Мозамбікського пролива помежи Мадаґаскаром и Африков. Площадь 2238 км². Обывательство приблизно 900 тис. людий (2010), главным образом народ анталоатра (коморцї).

Острова Нгазіджа (Ґранд-Комор), Ндзуанї (Анжуан), Мвалї (Мохелї), риф Вайе и шор другых формуют републіку Союз Коморськых Острову. Острова Майотта (Маоре), Паманзї, Мзамборо и др. складают французськый заморськый реґіон Майотта, якый так само хотят Коморы.

На главному острові Нгазиджа є дїючый вулкан Картала.

## Состав

Архипелаґ складає ся из 4 великых, 2 невеликых и пару дисятку малых острову.

## Географія
Острова горнї (высота до 2300 м). Окруженї кораловыми рифами. Клімат тропічный, вогкый и горячый. Число осадку: уд 1100 до 3000 мм в гуд. Вирхнї частї берегу гор покрытї густыми тропічными хащами, дулу находят ся саваны и корчові гущи. Круглый гуд є опасность зараженя малярійов. Май высока точка — дїючый вулкан Картала (2361 м).

Геологічно май старый остров — Майотта, його протяглость — 39 км, ширина — 22 км, сама высока точка — гора Бенара (, 660 м). Из-за вулканічного происхоженя в даякых районах землї доста родючі. Кораловый риф, окружающый велику часть острова, застачає його рыбов и охраняє місні суды.

## Удкликованя