Кирил Галас

**Кирил Галас** (*4.&nbsp;апрѣль 1921, Иза Хустского округу Подкарпатской Руси&nbsp;– , Ужгород, Украина)&nbsp;— поет, педагог, лингвиста, литературознатель. 

## Биография
### Штудии
Походив зоз селянской родины Йосифа Галаса и Марии Изай яко восьмый дѣтвак. Учив ся в Изянской народной школѣ (1927–1932) и Хустской гимназии (1932–1940). В роках 1941–1944 штудовав славистику и нѣмецку филологию на гуманитной факултѣ Будапештско­й универзиты, де школне про подкарпатскых штудентох было 30 разы менше номиналного, але через приближѣня фронта не докончив штудии.

### Працовны мѣста
Професор Хустской гимназии (1.09.1944–25.08.1945), директор середньой школы Волово­го (1945–1948), заступник директора Драговской середньой школы (1948–1952), учите­ль украинского языка в середньой школѣ Горинчова Хустского району (1952–1954). В року 1952 екстерно докончив оддѣлѣня «Українська мова і література» филологичной факулты УжДУ. Штудовав там тыж на ашпирантурѣ (1954–1957) и в року 1958 пода­в дизертачный елаборат «Топонімія Закарпатської області (назви населених пунктів)», в року 1961 зыскав ступень кандидата филологии. Од&nbsp;року&nbsp;1963 &nbsp;— доцент катедры украинского языка УжДУ. В року 1985 пензионовав.

### Пензийны рокы
Продовжовав выступовати в периодичной пресѣ з мемуарныма и литературно-историчныма статями, зокрема о А.&nbsp;Духновичови, М.&nbsp;Грицакови, Г.&nbsp;Стрипском. Його послѣдна публикация, *За­гадковий док­тор Іван Га­рай­да* появила ся в журналѣ *Ти­са* (1995, №&nbsp;1–2, с.&nbsp;93–94). Трагична нагла смерть постигла го 5.&nbsp;августа 1995, коли быв зраженый автом, вертаючи ся въедно з женов зо свого загородного керта. 

## Литературна творба
Вершы зачав писати од року 1939, в гимназии, по русскы. Йому належали псевда Красин, М.&nbsp;Дрозд, К.&nbsp;Вершан, криптонимы М.&nbsp;Д., Г.&nbsp;К. Публиковав ся в новинцѣ *Русское слово*, в *Литературной недѣли*, в колективных зберьках *12* (1940), *Будет день* (1941, передслово Пет­ра Линтура; тут были де­вять по­е­зий и два повѣданя К.&nbsp;Га­ла­са).

В Будапештѣ в часѣ штудий въедно з Йосифом Архийом належав до групы штудентох, котры под вплывом лекций професора Иштвана Кньежи перешли на украинофилску ориентацию. В року 1943 Подкарпатске Общество Наук спонзоровало выданя колективной поетичной зберкы *Перед сходом* трьох авторох, Й.&nbsp;Архия, Ю.&nbsp;Барвѣнка (Ю.&nbsp;Керекеша) и К.&nbsp;Вершана (К.&nbsp;Галаса), котры зачали писати по украинскы. Лем една мадярска новинка позитивно оцѣнила тоту зберку, а была то социал-демократична *[[Népszava]]*. Од року 1944 його скоршы поезии ся появляють в антологиях и ретроспективных зберьках, а в совѣтскый час лем зрѣдка в областной периодицѣ.

## Научны публикации
12 научных публикаций К.&nbsp;Галаса появили ся еще в роках 1942–1944 в *Литературной недѣли*, котру выдавало Подкарпатске Общество Наук. Тоты суть з такых тем:
* позычаня:
** *Про болгарскѣ вплывы на нашѣ діялекты*, 1942;
** *Ще о болгаризмахъ*, 1943;
* етимология (*Осонь*, 1943); 
* диалектология: 
** *Пару словъ о словахъ*, 1942
** *Народнѣ назвы частей рѣки* ,1943, 1944; 
* ономастика: (*Григорій ци Георгій?*, 1943); 
* история и крайопис: 
** *Листъ Георгія Блажовського изъ року 1734* (1943);
** *Переказъ про грековъ* (1943); 
** *Ще один примѣрникъ* (о букварю 1699, 1944); 
* литературна наука: 
** *Наша литература и литературнѣ памятки*, 1942
** *«Цыганъ» Духновича*, 1943;
** *«У Сиготѣ» або «у сиготѣ»?*, 1944.
З добы роботы в УжДУ лишив понад 100 научных публикаций. Меджи нима:
* 1958 З топоніміки Закарпаття
* 1961 Топоніміка Закарпатської області (назви населених пунктів)
* 1961 Угорсько-український словник (сполуавтор)
* 1964 Топонімія в „Гайдамаках“ Т.&nbsp;Г.&nbsp;Шевченка
* 1966 Посібник для практичних занять з історичної граматики української мови (сполуавтор)
* 1979 Українська топонімія Закарпаття в лінгвістичному аспекті
* 1985 Назва як мовна одиниця (на матеріалі української мови)
* зостав в рукопису *Словник україн­сь­ких топонімів За­карпаття*

## Жерела и одказы
* 
* **Тамара Розумик**: І мовознавець, і педагог, і поет, і публіцист (До 90-річчя з дня народження К. Й. Галаса) //Мовознавство. Науковий вісник Ужгородського університету, 2011. Серія: Філологія. Соціальні комунікації. Випуск 25. Сс.&nbsp;4–14. https://dspace.uzhnu.edu.ua/jspui/bitstream/lib/5170/1/І%20МОВОЗНАВЕЦЬ%2C%20І%20ПЕДАГОГ%2C%20І%20ПОЕТ%2C%20І%20ПУБЛІЦИСТ.pdf
* **Хланта І. В.**: Галас Кирило Йосипович  Сс. 80–81.  

## Референции

Катеґорія:Лингвисты
Катеґорія:Педаґоґы