open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Supercell

**Supercell**&nbsp;— фінська компанія, яка занимає ся розробков відеоігор для мобілных телефонів.

## Історія
Закладена 14. мая 2010 року в Гельсінкы, Фінляндія. Ґенералным діректором компанії став Ілкка Паананен. Дебютнов гров компанії была Gunshine.net. У 2011 роцї Supercell зачала розробку бавок для мобілных телефонів і від тогды доцїле выдала пять бавок: Clash of Clans, Clash Royale, Brawl Stars, Hay Day тай Boom Beach. 

Freemium бавкы оказали ся дуже успішными для компанії, приносячи хосен у просїку по&nbsp;$2,4 млн в динь (на 2013 рік).

Battle Buddies была вылучена з бовта бавок, через слабу монетізацію, не позираючи на позитивнї відкликы від крітиків.

Accel Partners інвестовала $12&nbsp;млн в Supercell у 2011 роцї.

У октобрі 2013 року было оглашено, шо японьска компанія GungHo Online Entertainment тай її отиць SoftBank приобріли 51% акцій компанії, як вістило ся, за $2,1&nbsp;млрд. 1. юна 2015 року Softbank проиобрів додатковый 22,7% кусник в Supercell, і типирь владїє 73,2% компанії тай стає єдным уднукашным акціонером.

У 2014 роцї Supercell выдала Boom Beach на iOS тай Android. Ся бавка набыла популярности позад великої рекламної кампанї.

## Бавкы

### Підперанї

* Hay Day&nbsp;(2012)
* Clash of Clans (2012)
* Boom Beach (2013)
* Clash Royale (2016)
* Brawl Stars (2018)
* Squad Busters (2024)
* Mo.co (2025)

### Бавкы у бета-тестї

* Не є

### Анонсованї бавкы

* Clash Heroes (2021)

### Непідперанї тай стриртї

* Gunshine.net (пак знаєма як Zombies Online)&nbsp;. Серверы бавкы закрыли ся 30. новембра 2012 року.
* Pets vs Orcs&nbsp;.
* Battle Buddies&nbsp;.
* Spooky Pop&nbsp;.
* Smash Land&nbsp;.
* Rush Wars .
* Clash Quest .
* Clash Mini.

## Зазначкы

## Одкликаня

* Офіційный сайт (англ.)
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Катеґорія:Компании
Алеґорія

**Алеґо́рія** (дав.-гр. ἀλληγορία&nbsp;— иноказаня) — воплоченя двопланового образового зображеня, що основує ся на скрытї реалных особ, яв і предметїв під конкретными  образами з відповідными асоціаціями тай характерными признаками скрытого. Алеґорові образы переважно є воплоченём абстрактных понять, які усе мож розкрыти аналітічно. Значеня алеґорії, на против від багатозначного сімболу, однозначноє і выдїленоє від образу; споєня межи значенём і образом становлює ся за похожостёв (наприклад, лев&nbsp;— сила, власть ці царёваня).

## Образописноє умілство
В образописному умілстві виражає ся даякыми атрібутами&nbsp;—

* Феміда&nbsp;— «правосудство» зображают як жену з вагами
* Час (тобто Хронос)&nbsp;— дрічный старый з косов тай пісковов годинков
* Вакх (бог винарства)&nbsp;— з кытицями винограду

## Языкова алеґорія

### Краснописемство
Приклады:

* «несперяємый царізмом Кавказ»&nbsp;— Прометей (поема «Кавказ» Т. Шевченка);
* «своєвольство панства над беззащитним челядником»&nbsp;— «Вовк тай Ягня» (одноіменна байка Л. Глїбова);
* «борцы за волю Украйины»&nbsp;— мурникы (одноіменна поезія І. Франка).

## Ґалерія

Файл:Cornelis_Anthonisz._Allegory_of_the_wise_man_and_the_wise_woman_(c._1530).jpg|Корнеліс Антоніс. Гравюра Алеґорія чоловічої і женочої мудрости, 1530 рік
Файл:Braunovy_sochy_Ctností_a_Neřestí_na_Kuksu_(17).jpg|Ск. М.Б. Браун. «Алеґорія Пыхатости», цікл «Гріхы», замок Кукс, Чехія
Файл:Clodion_River_Rhine_Kimbell.jpg|Скулптор Клодїон, «Алеґорія рікы Рейн»
Файл:Statue_of_the_goddess_Pax_(Pavlovsk_Garden,_St_Petersburg,_Russia).jpg|Пєтро Барата, «Алеґорія Миру», Павловськ, Великі кругы
Файл:P1000831_Pais_VI_Saint-Sulpice_Tombeau_de_Languet_de_Gergy.JPG|Артістичный надгробок з алеґоріёв, церьков Сен-Сюльпіс, Паріж
Файл:Meister_von_Frankfurt_-_Allegorie_der_Liebe_(Detail_1).jpg|«Алеґорія любви з полёваням на чоловіків»
Файл:Jacob_Neefs,_Jacob_Jordaens_(after)_-_Nosce_Te_Ipsum_(Allegory_of_Vanity).jpg|Nosce Te Ipsum - алеґорія пустославы (1650), наслідованя сюжета Якова Йорданса


## Зазначкы

## Одкликаня

* Алеґорія // Енціклопедичный словник класичных языків / Л. Л. Звонська, Н. В. Корольова, О. В. Лазер-Паньків та ін. ; за ред. Л. Л. Звонської. — 2-ге вид. випр. і допов. — К. : ВПЦ «Київський універзітет», 2017. — С. 28. — .

* Алеґорія [Архівовано 28. авґуста 2016 у Wayback Machine.] // УРЕ
* *М.&nbsp;С.&nbsp;Бургін*. Алеґорія [Архівовано 22. новембра 2016 у Wayback Machine.] // Юридічна енціклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Украйинска енціклопедія ім. М. П. Бажана, 1998. — Т. 1 : А — Г. — 672 с. — .
* http://skripnikmarina.ucoz.ua/news/alegorija/2012-12-08-104 [Архівовано 27. семптембра 2016 у Wayback Machine.] (товмаченя алеґорії)
Катеґорія:Реторика
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Державна служба штатістікы Украйины

**Державна служба штатістікы Украйины** (**Держстат Украйины**, бывшый *Держа́вный коміте́т штатíстікы Укрáйины, Держкомштат Украйины*)&nbsp;— націоналний орґан штатістікы Украйины, централный орґан оконавчої власти із шпеціалным статусом, дїялность котрого коордінуєся міністром Кабінету Міністру Украйины.

Позвалят проведїня у житя державної політікы в галузи штатістікы, зотворїня і правильне функціонованя сполочнодержавної сістемы економіко-штатістічної інформації на території Украйины. Є шпеціално оправненым централним орґаном оконавчої власти у галузи штатістікы.

Держстат Украйины зотворено путём реорґанізації Державного комітета штатістікы Украйины за час адміністратівної реформы 2010 года.

## Штруктура
Ід штруктурї Державної службы штатістікы Украйины надлежат:

* Головне управлїня штатістікы пудприять
* Управлїня штатістікы промысловості
* Управлїня штатістікы інвестіцій тай будовництва
* Управлїня штруктурної штатістікы
* Управлїня сполоченої інформації
* Управлїня методолоґії тай планованя
* Управлїня націоналных ровашу
* Управлїня штатістікы услуг тай соціалных проґрам
* Управлїня штатістікы роботы
* Управлїня штатістікы населїня
* Управлїня штатістікы селського ґаздувства тай мілія
* Управлїня штатістікы купченя
* Управлїня штатістікы вонкашнёго купченя
* Управлїня штатістікы фінансу
* Управлїня штатістікы цін
* Управлїня штатістікы заграничных крайин тай миженародного зотрудництва
* Управлїня дослїжїня мілій житя домашньых ґаздувств
* Управлїня реґіоналної штатістікы
* Управлїня інформатізації

## Никайте ся втож

* Штатістіка
* Бюро списованя населїня США
* Світовый динь штатістікы
* NUTS Украйины

## Пудміткы


## Жрідла

* Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
* Енциклопедія нар. господарства Укр. РСР. 4 т. К. 1969&nbsp;— 12; Первый всеукраинский статистический съезд 16—28 ноября 1925 г. Стенографический отчет. X. 1925; Статистический словарь. м. 1956.

## Удказы

* 
* Державна служба штатістікы Украйины  // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 1998. — Т. 2 : Д — Й. — 744 с. — .
* www.ukrstat.gov.ua — офіційный сайт «Державна служба статистики України». 
Катеґорія:Штатістіка
Катеґорія:Націоналні орґаны Украйин
Коцібан

**Коціба́н**, **клю́ка**, **клю̄́вка**, **кута́ч**, **ґербево́ш** ци **ші́рган**, зрідка **кочерга́**&nbsp;— желізный прут из розплесканым загнутым кӯнцём на суваня дрыв и грани у шпорови, прочищіня колосникӯв у шпорови и угрібаня из ниї жару, попела.

## Происхождіня назвы
Слово «коцібан» мать дві верзії происхождіня. Согласно первӯв оно є зычков из тюркськых языкӯв, пор. чаг. *косагу*, каз. *косау* («копач котрым мішавуть огинь»),  («лом»), кырґ. *козо*. За другыв, оно питомо славяньскоє.

Слово «кочерга» так иппен етимолоґізувуть по-разному. За єдныв из верзій, оно происходить уд слова *кочера* («кокора», «дерево из удростком») и похожоє из словами «кочан», «корч»,  («кочан»). За другыв, оно мать тюркськоє происхождіня: уд **köčirgā*; пор. алт. *köcür-* («переводити кудысь»),  («переносити»), чув. *turdž́ǝ̀ga* («коцібан»). Тритя верзія уводить слово «кочерга» из  («лопата на згрібаня гноя») авадь *Kotschabe* («шкрябачка на гнӯй»).

## Історія
На мішаня дрыв и грани у огнёви колись хосновав ся простый копач («о́жог», «о́жуг»). Потому из ростом доступности желіза стали хосновати желізный прут из загнутым кӯнцём. Коцібаны годни являти собов простый загнутый прут, а годни быти образцями художнёй ковани.

## Ґалерея

Файл:Fireplace_poker.jpg|Коцібан
Файл:Braskamin.JPG|Коцібан коло шпора
Файл:Fire_poker_cupped_hand,_Etruscan_bronze,_500_BC,_Prague_Kinsky,_NM-H10_1228,_142133.jpg|Етруськый бронзовый коцібан. 500 р. до н. е. Пляц Кӯньскых, Прага
Файл:Bouffadou.jpg|Буффаду́ — порожнистый копач на розведеня огне и пудгрібаня грани, традично хоснує ся у Окситанії
Файл:2_graweyes.jpg|Коцібан и крючок
Файл:Graweye_dins_feu.jpg|Коцібан у шпорови
Файл:Hand_made_fire_stoker.jpg|Коцібаны из багроподобными наконечниками


## Другоє

*У ливарьствови коцібаном звали довгый металічный прут, розплесканый на кӯнцёви у видови ложкы на розмішованя розтопленой стали и чугуна у печи.

## Удкликованя

*Коцюба, кочерга  // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — 1960. — Т. 3, кн. VI : Літери Ком — Ле. — С. 747. — 1000 екз.
Катеґорія:Шпоры
Катеґорія:Кухонноє діло
Duolingo

**Duolingo**&nbsp;— електронна платформа вывчиня языка і краудсорсінґового товмачиня текста, що має платный тай безплатный виды акаунтів. Сервіс учиненый так, що за час уроків хосноватилї помагают товмачити вебові сторонкы, статї тай инакі документы.

## Ошколована модел
«Duolingo» понукає много писемных уроків тай діктатів. Додаток веде бавковоє дерево приук, за котрым крачают ся хосноватилї, і словниковоє роздїлёваня, де мож практіковати вже выучинї слова. Ученикы достают «балы опыту» (монеты) у міру вывчиня языка, уприклад, послїдь проходжиня уроку. Приукы рахуют ся вывчеными, коли учасникы сповняют вшиткі спойинї з ними врокы. За єден урок мож достати 10—15 балїв. Ищи мож повторяти уже пройдинї темы тай достати 10 балїв, ай щи мож проходити «Леґендарні урокы», де мож достати 40—45 балїв. За єден курс хосноватиль може вывчити ид 2000 слїв.

Процес ошколованя в Duolingo споює шелиякі методы, такі гий:

* переслухованя высловлёваня,
* читаня речинь,
* бисїда з языковыми ботами тай запис высловлёваня ученика,
* формованя фраз,
* упорядкованя слїв,
* гляданя зображинь для слїв.

## Курсы

### Языкові курсы
На мариць 2025 року cервіс понукат курсы з 42 языків.

### Математіка тай музика
Кроме языковых курсів, сервіс понукат курсы із математікы тай музикы для носитилїв анґліцького, вєтнамського, гінді, шпанєлського, таліянського, кітайського (мандаринського), німицького, портуґалського, французького тай японського языка.

## Зазначкы

## Одкликаня

* Офіційна вебова сторонка [Архівовано 2. фебруара 2018 у Wayback Machine.]
Катеґорія:Языкова ошкола
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Алузія

**Алу́зія** (&nbsp;— натяк, фіґля)&nbsp;— риторична фіґура, що содержит упутство, аналоґію ці натяк на історичный, міфолоґічный, літературный, політічный ці бытовыйфакт. Основов аналоґії авадь натяка, що образуют алузію, скорше всёго є всьыми знаємый історичный выслов авадь крылата фраза (*«Прокрустове ложе», «Рубікон перейдено»* і так дале).

Алузія є інтертекстуалным приёмом, єдным зі способів розбераня твору в границях літературної традіції. Понятя алузії в літературі трактуют і ширше&nbsp;— як выдїлна відміна алеґорії, в основі якої конкретнї факты тай події історії і умілства: Ганібалова клятва, Архімедова вага, вічный револуціонер.

## Функції алузії

Н. Глїнка тай А. Мачуляньска выокремили такі функції алузії:

* естетико-познавална;
* оцїно-характеризувална;
* емотивно-експресивна;
* функція підтексту.

## Жерело алузії
Алузії є нерозлучнов частинов културного і літературного контексту. Вны відсылают до знаємыї образїв, сужетїв ці ідей, які мают сімволїчноє значеня. Жерела алузій всякі.

* Міфолоґія (Авґієві стайнї).
* Сяте Письмо (Цюлунок Юды).
* Літературнї творы («Челядницка комедія» О. де Бальзака, «Небожествена комедія» З. Красіньского).

## Виды алузій
Відповідно до жерел, алузії роздїлят ся на відміны.

* **Біблійнї** .
* **Міфічні** .
* **Поетичні** (літературнї).
* **Арталюзії** — вкропеня у творі малярства.
* **Історичнї** .
* **Політіко-публіцстичнї** .

## Зазначкы-

Катеґорія:Штилистичны средства
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Ісландськый алфавіт

**Ісландськый [[алфавіт]]** складує ся із 32 букв:

Він хоснує ся в ісландьскому языку.

## Історія
Теперішный ісландськый алфавіт быв учиненый на основі стандарта, котрый сформовав ся в XIX. сторочі. Головну роль в учиненї мав данськый лінґвіста Расмус Крістіан Раск.

В конци XX. стороча алфавіт зась быв поміняный. Буква *é* выміняла *je*. В 1974. році буква *z* была відстранена.

## Розкладка клавіатуры

## Одкликаня

* ''«Íslenska, í senn forn og ný».''  (ісланд.)
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Пікуй

**Піку́й**&nbsp;— найвыща вершина Вирьховинского вододїлу, що є продовженям пасма западных Бескидїв. Розложина на границї Львівскої тай Закарпатскої областї.

Высота горы&nbsp;— 1408,3&nbsp;м (за другыми даными&nbsp;— 1405&nbsp;м). Повирьхность конусоподобна, асіметрічна: югозападный схыл стромый, сїверовосточный тай сїверный&nbsp;— май ланкастый. Гора складує ся з полы. Схылы прикрытї буковым і ялицёвым лїсом. 

Дякуючи значущій відносній высотї для вершины Пікуя характерно притомность субальпійського пояса ростинности, вирьхня границя лїсу туй проходит на высотї 1200–1250&nbsp;м над у.&nbsp;м. Се дає возмогу турістам на куртому відрізку маршрута запознати ся з краєвидами тай своєріднов флоров (на вершинї ростут рідкіснї виды ростин). Вершина припаражена малёвными скалами тай рвучыми зарвами&nbsp;— невеликыми куестами. З горы Пікуй мож увидїти краєвиды, які за своёв протяглостёв превышают виды з хотьякої инакої вершины Вирьховинского вододїлу.

На сїверовосточных схылах горы бере зачаток потїк Онілова, правый доплыв рікы Гуснянкы.

На вершинї горы розміщеный камняный чотириметровый, чотирикутный стовп-обеліск, покладеный на чисть першого презідента Чехословакії Томаша Масарика. Ёго поставили в 1935.&nbsp;роцї жителї села Гусного, котроє до войны разом із ушитков Підкарпатськов Русёв было в Чехословакії.
{
  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {},
      "geometry": {
        "type": "Point",
        "coordinates": [ 22.991638, 48.832866 ]
      }
    }
  ]
}


## Ґалерія

Файл:Pikuy 03.jpg|Стовп-обеліск
Файл:Pikui Reserve Z RB.jpg|Вид із села Біласовиця.
 

## Жріла

* Географічна енциклопедія України : [у 3 т.] / редкол.: О. М. Маринич (відповід. ред.) та ін. — К., 1989—1993. — 33 000 екз. — .
* Пікуй (1 408 м) — найвища вершина на Львівщині
* ''Пікуй на сайті про Бескиди''
* Екскурсійні подорожі на Пікуй зі Львова, Моршина, Трускавця 
* Пікуй&nbsp;— найвища гора Львівської області 

## Референції
Катеґорія:Карпаты
Катеґорія:Верхы и горскы пасма Закарпатской области
Катеґорія:Верхы и горскы пасма Украины
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Софія (Мукачовскый раён)

**Софі́я** або **Жóвфія** (, , , ) — село в Українї Закарпатьской области, Мукачовского раёну.

## Історія
В періодї Австро-Угорьской імперії то было село Мукачовского окресу Бережской жупы. Офіціална назва є Жофіяфолво (). Село мало властны сімболы — печать зо зображеным рольника з сокыров, котрый рубить поваленый дуб (взор такой печати было схвалено Міністерством загранічных дїл Мадярьского кралёвства). 

Село заложив в 1804 роцї Франц Філіп Шенборн-Бухгайм з 303 нїмецькыма католицькыма осадниками з Чеська і Австрії. На памнятку своёй манжелкы поменовав село Софіендорф (). В 1877 роцї была в селї збудована церьков і рік ту пособила мадярьска народна школа, але назва села была змінена на . 

Містна студня є дїдовизном основателём села, переселенцями з Нїмецька і Австрії. 

По Тріаноньской догоды село Софія была в 1920 роцї частёв Чехословакії, в марцї 1939 ся вернула до Мадярьска як часть Підкарпатя. Концём року 1944 ся дістала до совєтьскых рук, векшына нїмецького обывательства уж тогды утелки, тых, котры зістали, депортовали в 1946 роцї до Казахстану і повернїня ся могли зачати в 1950 роцї. Послїдня нїмецька родина з села ся повернула до Нїмецька в 1989 роцї.

## Обывательство
По списованю обывательства Україньской ССР з року 1989 мало село 437 обывателїв, з того 205 мужів і 232 жен.

По списованю обывательства в Українї в 2001 роцї жыло в селї 385 обывателїв.

### Язык
Роздїлїня обывателїв подля материньского языка по списованю обывательства з року 2001:

## Особности
* Мартон Іштван (1923–1996) — україньскый композітор, кваліріста, педаґоґ.

## Памняткы
* Церьков Святого Штефана (1877)

## Референції

Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Процент

**Проце́нт** авадь **відсотик** (від  «на сотню; сота») — єдна сота часть; обозначає ся знаком «%»; хоснує ся для означованя часткы чогось до цїлого. Наприклад, 17 % від 500 кг означає 17 частин по 5 кг кажда, тобто 85 кг. Слушно ищи тверженя, що 200 % від 500 кг є 1000 кг, опреж 1 % від 500 кг то є 5 кг, і 5 × 200 = 1000.

## Історія
В Давнёму Римови, задовго до єствованя десяткової сістемы счисленя, вырахованя часто проходили через дробы, котрі были дїлимі 1/100. 

При деномінації валюты в середновічови вырахованя з знаменателём 100 стали май привычными, а з конца XV. стороча до зачатка XVI. стороча сесь метод рахубы став вшетечно хосновати ся. Многды сесь метод примінёвав ся для вырахованя прибылі і утраты, процентных ставок, а ищи в «». В XVII. сторочі сеся форма вырахованя стала стандартом для представеня процентных ставок в сотых частках.

## Взор поміры процентїв і десятковых дробів

* 0 % = 0;
* 0,07 % = 0,0007;
* 45,1 % = 0,451;
* 76,69 % = 0,7669;
* 100 % = 1;
* 146 % = 1,46;
* 200 % = 2;
* 500 % = 5

## Никати тоже

* Знак процентаnbsp;—nbsp;%
* Процентна ставка
* Перцентіль
* Процентный доход
* Промиле
* Базісный пункт

## Зазчначкы

## Література

* Percent: A Privileged Proportion Архивная копия від 27. мая 2011 на Wayback Machine / REVIEW OF EDUCATIONAL RESEARCH Winter 1995 vol. 65 no. 4 421—481 
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Шарлотта Амалія

**Шарло́тта Ама́лія** ()&nbsp;— столиця и майвеликый варош зависной території Америцькі Вірґіньскі Островы, находить ся на островови Сент Томас.https://web.archive.org/web/20250329162457/https://dot.vi.gov/our-islands/st-thomas/

Шарлотта Амалія давно была популарна ге пристанок піратӯв, ныні&nbsp;— ге туристичный центр, де часто стравуть круизні судна.

Иппен варош изнамый другыв за віком фунґувущыв синаґоґов у Западному полушаріёви.

## Історія
Варош первый раз ся споминать у 1666 році. 

## Клімат
Варош находить ся у зоні, котра характеризує ся мусонным кліматом. Майтеплый місяць&nbsp;— авґуст из серидньыв температуров 28.9&nbsp;°C (84.1&nbsp;°F). Майстуденый місяць&nbsp;— януар, из серидньыв температуров 25.9&nbsp;°С (78.6&nbsp;°F).
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Вірґіньскі островы
Катеґорія:Міста
Катеґорія:Міста подля країны
Катеґорія:Міста подля алфавіту
Модёрош

**Мо́дёрош** авадь **Заху́тарь** (мад. Mogyorós) (укр. Модьорош) (чис. Modoroš) (рум. Modoroș) — село у Хустському районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1717 році.

Хоч типирішнёє село и невеликоє, но ділить ся на Вирьхньый тай Нижньый Модёрош. Инфраструктура развита слабо. Є у населеному пунктови лише цирьков и начальна школа.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 374 людий, из них подля языка: 

## Реліґія
**храм Покровы прст. богородици. 1990, 1990-ы.**

У кӯнцёви 1930-ых рокӯв архимандрит Йосип (И. Попович) купив у жидӯв зимлю и ділянку хащи на схылови горы, над селом. Ге кажуть, монах мав талант до рисованя, тому го пригласили розрислвати стіны новозведеной православной церкви у Межгорью.

Платов за роботу стала деривляна православна цирьков 1920 року, яку розобрали и сплавили по Ріці до Велятина, а удтӯть перевезли возами на Модёрош.

Близко 1945 року церкву удтворили на новому містови. Она была зрубныв, но из тонкого дерева. Удну ї обшили фанеров, из вон уббили ґонтами. Стріхы иппен были тоже ґонтові. Основныв украсов быв невеликый иконостас.

Близко 1985 року вышка церкви похылилася уд вітру, айбо ї уруняли и пристпойили из западного боку приміщеня розмірами 3:3 метрӯв,  якоє укрыли бляхов. Товды деривляна споружа уже была у пӯллому станови.

У авґустови 1988 року зачали робити фундамент про нову муровану цирьков. Усі траты и орґанізачны звіданя уыяв на ся пӯп о. Михаил Пішта. Раз вокруг деривляной церкви змуровали мало май велику за ниї споруду из вышков на главному фасадови. Служба одбывалася у бӯчному притворови, а у яри 1989 року деривляну цирьков розобрали, быстро настелили падимент и удтовды правили службу ужек у новӯв церкви. Міста было помало, и того у яри 1989 року пристройили великоє приміщеня из западного бока. Через рӯк розшырили цирьков и из выходного бока. Над стріхов здойняло ся сім бань. Иконостас урізьбив майстер из Заднёго Иван Палаташ.

## Туристичны міста

* Вышковськый замок

* храм Покровы прст. богородици. 1990, 1990-ы.

## Удкликованя

Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Вышково
Катеґорія:Села
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села подля краины
Область (Україна)

**О́бласть** — адміністратівна єдиніця Україны. Україна подїлена на 24&nbsp;адміністратівны области (). Україна є унітарный штат, в дослїдку чого области мають лем тоты компетенції, котры їм признав україньскый устав. Непозераючі на то, же Україна є унітарный і недїлимый штат, єствують сполоченьскы і політічны роздїлы меджі северныма і западныма і южныма і выходныма частями країны. Повод того внуторного роздїлїня країны повязане з тым, же западны области были припоєны к Україньской совєтьской соціалістічной републікы на основі пакту Ріббентропа-Молотова в роках 1939–1940, причім передтым были частёв Румуньска і Польска — Северна Буковина і выходне Польско. Підкарпатьска Русь, котра была частёв Чехословакії в роках 1918–1939 і Мадярьска в роках 1939–1944 была к СССР офіціално припоєна в 1946.&nbsp;роцї як Закарпатьска область. Остаток Україны тогды быв частёв Совєтьской Росії і СССР од 1919.&nbsp;року і перед 1.&nbsp;світовов войнов быв частёв Російской імперії од 18.&nbsp;стороча і такым чіном підлїгав русіфікації і російского впливу. Особитов главов Крымского полоострова, котрый є обываный переважно Росіянами і частёв Україны ся став в роцї&nbsp;1955. Дослїдкы такого бурливого розвою Україны можна задати ай днесь, кедь можна слїдовати великый розкол обывательства подля ґеоґрафічной пологы. 

Теріторія Україны ся дїлить на найвысшы уровни (27&nbsp;субєктів): на 1 автономну републіку (Крым), 24&nbsp;области і 2&nbsp;міста зо шпеціалным статусом (м. Кієв і Севастополь). Севастополь лежачій на Крымі не є частёв Автономной републікы Крым. 

Автономна републіка Крым і місто Севастополь суть од року 2014 предметом російской анексії і Україна не має над тыма реґіонами жадну контролу. Україна ани векшына світа їх то непризнає, также де-юре оставать тоты єдиніцї частёв Україны. Четыри области Україны переважно окупованы Росіёв (Донецька, Луганьска, Херсоньска і Запорізька области) ся концём септембра 2022 стали частёв Російской федерації на основі незаконных референдумів о припоєню к Росії. Выслїдкы референдумів і їх вывой были меджінародне спохыбненї і векшына штатів ОСН їх непризнала. Окрем Луганьской области Росія не має повного контролу над теріторіями жадной з тых областей.

## Список областей
Найвекшым подля розлогов областю є Одеська область&nbsp;— 33310&nbsp;км², а найменшым є Чернівецька область&nbsp;— 8097&nbsp;км². 

## Колишнї области
* Дрогобичска область
* Ізмаїльска область
* Крымска область

## Референції

## Поз. тыж
* Адміністратівна єдинка Україны
* Область
* Реґіон
Hearts of Iron IV

***Hearts of Iron IV*** (русин. — «Желїзнї сердця IV». Компютерна бавка в жанрови ґлобалної стратеґії, розроблена шведськов студїёв Paradox Development Studio і выдана компанїёв Paradox Interactive. Релїз бавкы учинив ся 6. юня 2016 року.

## Игровый процес
*Hearts of Iron IV* — продовжіня *[[Hearts of Iron III]]* і четверта бавка із серії видеоигр *Hearts of Iron*. Як і предешнї бавкы серії, *Hearts of Iron IV* заострує ся на Другій світовій войнї. Играч годен взяти під своє веденя хотькотру державу на Землї, єствовававшу під час єдного із сценаріїв, і привести її до побіды авадь пораженя у войнї против другых держав авадь цїлком здержати ся від вступеня у войну.

Бавка обнимат період Другої таліано-ефіопскої войны, Домової войны в Шпанєлї, Домової войны в Кітаї, Другої японо-кітайскої войны, Зимнёї войны, Другої світової войны, Перуано-еквадорскої войны.

В бавцї єствує два сценарія — две вырушнї пункта: 1. януара 1936. року і 14. авґуста 1939. року— і дві путї бігу подїй: неісторична (державы бдут выбирати яку сь путь із доступных) і історична (державы бдут слїдовати історичній хронолоґії).

Розозначнов особеностёв бавкы є націоналнї фокусы. Просуваючись по дереву націоналных фокусїв, играч достає націоналный дух, котрый дає даякі бонусы для державы, авадь підпору в промыслї ці зглядованях, авадь цїль войны против другої державы. Дакотрі фокусы взаимновіднимаючі. Грубі державы (СССР, Франція, Націстічна Нїмещина, Італія, Великобрітанія, США, Японія) мают властнї унікатнї дерева фокусїв. Купованї і даколи бесплатнї доповненя придают унїкатнї дерева ищи для другорядный держав. Но по білшій части у малых держав відсутнї унїкатнї націоналнї фокусы, наміст того державы мают стандартноє, універзалноє дерево фокусїв.

## Приймованя
 

## Зазначкы

## Одкликаня

* https://www.paradoxinteractive.com/games/hearts-of-iron-iv/about(англ.) — офіціалный сайт Hearts of Iron IV
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Катеґорія:Компютерні бавкы
Жорнава

**Жорна́ва** (мад. Malomrét) (чис. Žornava) (словен. Žornava) (укр. Жорнава) (рум. Jornava) — село у Ужгородьскому районови (бывшый Великоберезняньскый район), Закарпатьской области, Украйины.

## Ґеоґрафія
Село Жорнава є на ріці Уж, у яку паде потӯк Воротечный. Через село проходить желізнична лінія Самбӯр&nbsp;— Чоп, на якӯв є станція Жорнава.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1602 році.

У селі была невелика базилічна мурована цирьков из вышков на западному фасадови&nbsp;— перва у селі. Цирьков Рождества прст. Богородици. побудова 1992 року. Організатором спорудження, головним виконавцем робӯт и даже різьбярём став глава общины Михаил Иваниця. Перві просьбы за дозвӯл на стройку были удослані у Москву ищи до перестройкы у СССР, у 1985 pоці, а дозвӯл одержали аж у 1988 році. Стройка шла довгый час докӯть завзятый Михаил Иваниця добив ся дозвола на містному уровнёви. Жорнавськый лісокомбінат уділив місто на стройку и фурт сприяв роботі. Усі гроші зобрали миже вірникӯв. Инженер автоколоны Сергій Янковськый помӯг из транспортом. Стройку вели собственными силами, леш га мурованя стін прислали бриґаду. Вирьє клали Михаил Богдан, Митер Брилиньскый тай Иван Шанта, пуд командованём Михаила Иваниці. Стройны роботы завершено ц 1992 році.

Михаил Иваниця собственными силами пошорив храм удну&nbsp;— сам учинив престол, кивот тай иконостас, иконы до якого нарисовали Василь Дуб тай Василь Кешкентій. Михаил Иваниця мечтав за цирьков у свому селі, закупив церковны книгы, но не досяг ушорованя уд Московського Патріархата авадь у автокефальнӯв церкви. У юнови 1995 року епископ Евфимій посятив храм.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 602 людий, из них подля языка:

## Туристичны міста

* Бункер лінії Арпада.
* Пудкарпатьскый Барбізон. За часӯв Чехословеньской републікы, основатели пудкарпатьской школы живописа, малярі Йосип Бокшай тай Адалберт Ерделій, убрали район для свойых робӯт. Центром их, стало красноє горноє село Жорнава. Село ищи изнамоє, ге Пудкарпатьскый Барбізон (назва французького села, у якому жили и робили малярі Руссо, Коро, Мільє). Из того часу захоплюючі пейзажи вокруг Жорнавы войшли у історію, бо иппен они удображены на картинах великых майстрӯв. на их величных полотнах.
* Ботанічный заказник містного значеня «Голаня»&nbsp;— є недалнко уд села. Статус надано из цілёв сохранити то што ся лишило уд лісового масива из буковыми насадженями. У домішці&nbsp;— ялиця біла, явӯр, ясен. Вік дерев 70—120 рокӯв. Трафлять ся цінна форма явора «птичоє око». У травляному покрыві&nbsp;— лунарія оживавуща и скополія карніолійська, виды, занесены до Челленої книгы Украйины.
* храм Рождества прст. Богородици

## Иппен позерайте

* Бункер лінії Арпада.
* Ботанічный заказник містного значеня «Голаня».

## Удкликованя

Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Лемківскы села у Украйині
Age of History 3

**Age of History 3**&nbsp;— єднохосновательска стратеґічна воєнна бавка, учинена 23. октобра 2024 року. Сотворена індї творителём Лукашом Яковскым (), є продовженям Age of History II.

## Игровый процес
У бавцї изсокочено підкладові механікы з Age of History II, айбо додано нові елементы тай пополїпшено деталізацію. Як і в попередній верзії, играч веде даяку державу, розбудовує економику, занимат ся діпломатіёв тай розширує теріторію через завоёваня. Бавка поставена на крочній основі, де каждый ход може вызначити далшу долю вашої державы. Єднак у бавцї типирь объявили ся вылїпшенї ґрафичнї елементы тай май розголуженї возмогы веденя державов.

Діпломатія стала намного тяжче: типирь є білше параметрів для положеня поставень з другыми державамы, від завязаня торговелных договорів до створеня воєнных аліанців. Економична сістема тоже выпробаловала змін: играчі типирь годнї май детално управляти податёв, розвивати всякі нивы економикы тай полїпшовати інфраструктуру. На відлику від минулої верзії, у бавцї розозначніше прослїжує ся вплыв уднукашнёї політикы на розвиваня державы, що силує брати на увагу дяку людности.

Веденя войськами стало тяжым, айбо в тот час май реалистичным. Играч годен творити всякі підоддїленя, зокрема піхоту, конницю, артілерію, і выберати стратеґію для каждої битвы. Се надає білше возмогы для тактичного підходу в прирівнянї з Age of History II, де боёва сістема была май поверхнёв.

## Історія
Продовженя Age of History II было офіціално анонсованоє в конци 2023 року. Першый ґеймплей бавкы быв провказаный творителём 6. януара 2024 року на свому YouTube каналї. Игра выйшла в Steam 23. октобра 2024 року, а в Google Play 26. октобра

## Зазначкы

## Одкликаня
* Вебова сторонка у Steam: https://store.steampowered.com/app/2772750/Age_of_History_3/
* Вебова сторонка на Fandom: https://age-of-history.fandom.com/ru/wiki/Age_of_History_3
Катеґорія:Компютерні бавкы
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Буковинка (Закарпатьска область)

**Бу́ковинка** (мад. Beregbükkös) (чис. Bukovinka) (укр. Буковинка) (рум. Bukovînka) — село у Мукачовському районови, Закарпатьской области, Украйины.

## Історія
Село первый раз ся споминать у 1610 році. (Жолт Шебештин указує дату 1599 рӯк).

## Реліґія
Храм ст. арх. Михаила. 1814.

У 1649&nbsp;році у селі быв пӯп, што проживав на чужӯв земли, а у 1690&nbsp; році парохія уж мала свою ділянку.

У 1692&nbsp;році село спомнено ге філію села Ряпідь (типирь Быстриця). До 1733&nbsp;року принадлежить споминка за деривляну цирьков.

Мурованый крест пиля церкви поклали Петро и Марія Катричі у 1915&nbsp;році.

## Присілкы
:**Ю́рково**
::Юрково — бывшоє село у Украйині, у Закарпатьскӯв области.
::Зъединено из селом Буковинка
::Спомин: 
::1600 и 1660: Jurkofalva.

## Обывательство
У селі на 2001 рӯк живе 513 людий, из них подля языка:

## Туристичны міста
* Курґанны могыльникы куштановицькой културы.
* Храм ст. арх. Михаила. 1814.

## Удкликованя
* Погода у селі 
Катеґорія:Села Закарпатьской области
Катеґорія:Села подля краины
Катеґорія:Села Україны
Катеґорія:Села
Катеґорія:Населены пункты
Катеґорія:Населены пункты подля алфавиту
Катеґорія:Населены пункты подля країны
Катеґорія:Населены пункты Украины
Катеґорія:Населены пункты Закарпатской области
Мертвичина

**Мéртвичина** (тоже: мерша, мершина, здохлина, стерва, мирьтвичина, здыхлятина, мертвлячина) — гниючоє, розпаденоє мертвоє тїло звіря, умершого своёв смертёв выслїдком старости, від хвороты, вычерпаня авадь раны.

Наслїдком розпадованя в метрвому тїлї дїє ся выдїленя отровы і возникає читавый паскудный запах, выкликованый споєням кадаверина тай путресцина. Він годен принажовати звірїв, спеціалізованых на поїданї мертвичины. Посеред них — ґієны, ґріфы, вороны. Ищи в повторному схоснованї мертвичины берут участвованя всякі хробачі, такі гі жук-погребник, жук-стафілїн, мертвоїд трёхреберный, мяснї мухы, мертвоїд чорный і другі. Зафіксовано поїдання мертвичины і у брюхоногых мягкунїв, зокрема, лїсных, шпанєльскых тай лузїтанскых слимужів.

В авраамічных реліґіях еґзістує май тяжкоє розуміня мертвичины

## Зазначкы

Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Защитник (фотбал)

**Защи́тник** (; застарівшоє называня **бек** авадь **фулбек** від  — *задный*) — играч, спеціалізованый на реалізацію оборонителных функцій. В фотбалі дїє помежи брамкаря і полузащитниками, переважно на свої половинї поля і часто близь свої зоны пеналтї. Ёго базова цїль — не давати нападаючым противника возмогы забити ґол, спрацёвати лобду, подойти до ворот, ударити по воротам.

## Історія защиты у фотбалі
У майдавному фотбалі не было *защитників* у типирішному розумінёви сёго слова. Каждый играч намагав ся самостойно овладїти лобдов і забити у ворота. У XIX сторочі играчі першый раз зачали хосновати командну игру — фотболіста, котрый владїв лобдов, не копкав ї як лем може вперед, а снажив ся передати лобду співиграчу з команды.

## Централный защитник
Централный защитник ( авадь centre half авадь central defender авадь stopper), як слїдує із назвы, бавит близь централної осї поля. Головна цїль — изсокотити ворота в недотыкалности і вцїлови не припустити ближе нападаючых, звычаём центрфорвардів, на ударну позіцію. Центр поля — дуже важна зона; помимо номіналных централных нападаючых сюды, до них на поміч, годнї прийти крайнї нападаючі вадь полузащитникы.

Звычаём централнї защитникы — фізічно моцнї, высокі играчі з відличным майстерством бавити головов і дїяти у відберанї лобды.

## Крайный защитник

Крайнї защитникы дїят справа і злїва від централных, розстановляє ся майже на краёви поля. Коли играют у 4 защитника прилучают ся в атаку по свому фланґови почасно. Типирь нахожуют ся мало спереду централных і споёют роль с ролёв крайнёго полузащитника, що в анґліцькій терминолоґії кличе ся *вінґбек* ( від wing — *крыло*, на відлик від традіційного ).

Важными якостями для сёї позіції є скорость і вытрималость.

## Зазначкы

## Одкликаня

* Positions guide: Central defender
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Катеґорія:Спорт
Катеґорія:Фотбал
Резолуція

**Резолу́ція**&nbsp;—(лат. resolutio&nbsp;— рішеня, від resolvere&nbsp;— рішити, вырішити) документ, що фіксує рішеня, постановеня. Майчасто резолуцію приймают на зборах, нарадах, зъїздах, конференціях; ї вміщают у конци протоколу авадь пишут окремо і додают до нёго.

Тоже сьым термином може кликати ся письмовоє указаня руководителя сповнителю про характер, форму тай термин сповненя документа.

Елементами названого реквізіту є покуртаноє поименованя установы&nbsp;— доставателя документа, реґістраційный індекс, дата (у случаї потребности&nbsp;— година і минута) приход документа.

Складує ся з такых елементїв:

* Прозвище сповнителя;
* Содержаня дїй;
* Термин сповненя;
* Дата приятя резолуції;
* Особный підпис руководителя.

Резолуція розміщає ся на площі реквізіту «адресат» авадь на инакій свободній площі письма.

## У корпораціях
У корпораціях письмовоє рішеня иппен на хосен у трафунку рады діректорів корпорації, котра звычаём мусит дати свою загоду на купованя авадь продаваня нерухомости корпораціёв. Сякоє рішеня, высвідченоє секретарём корпорації, ґарантує другій сторонї угоды, що продаж быв бизувно загодженый. Инакі приклады замыкают у собі рішеня про одобреня відкрытя банковых конто авадь загоду на выпуск акцій корпорації.

## Никати тоже

* Порядок роботы
* Тонкіньска резолуція
* Буджетна резолуція

## Жерела

* https://web.archive.org/web/20111222032421/http://zakony.com.ua/lawbase.html?catid=8554

## Література

* *Т.&nbsp;І.&nbsp;Шинкаренко*. Резолюція // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л.&nbsp;В.&nbsp;Губерський (голова) та ін.&nbsp;— К.:Знання України, 2004&nbsp;— Т.2&nbsp;— 812с. ISBN 966-316-045-4

## Одкликаня

* Резолюція // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2003. — Т. 5 : П — С. — 736 с. — .
* Резолюція // Літературознавча енциклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — М — Я. — С. 311.
Катеґорія:Дїловодство
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Інтервю

**Інтервю́** ()&nbsp;—  бесіда авадь письмовоє подаваня інформації за опредїленым планом через безпосередный контакт вывідача (інтервюера) із звідованым (респондент) обовязковов фіксаціёв відповідї. В соціолоґії хоснує ся як єден із основных методїв збераня первотної соціолоґічної інформації. В журналістіцї є самостойным жанром, що представляє обществу значущу новину у подобі відповідї особы на звіданя новинаря.

Традіційный формат інтервю з двома особами, даколи называный лицём до лиця, дає возмогу ставити прямі звіданя тай уточнёвати відповідї, тым самым інтервюер годен лїпше оцїнити точность тай релевантность відповідий. Се гнучкый формат у тому смыслї, що слїдуючі звіданя мож адаптовати для коректуры передущых відповідий. Крім того, се заберат возможнї выкривеня інформації через другі стороны. 

## Контексты

* **Достаня роботы**. Переговор – се офіціална консултація для оцїнкы кваліфікації кандідата на даяку посаду. Єдным із видїв переговора є інтервю за конкретным трафунком, під час якого кандідата звідают ся щось, дают завданя авадь выклик і просят рішити проблему. Технолоґії відкрыли нові возмогы для відбываня інтервю; наприклад, відеочет дозволив проводити інтервю з кандідатами здалека, через інтернет.

* **Псіхолоґія**. Псіхолоґы хоснуют методы тай технікы інтервюваня, обы порозуміти тай помочи свойым паціентам. Під час псіхіатричного інтервю псіхіатр, псіхолоґ авадь медсестра дают дакілько звідань для довершеня того, що называт ся псіхіатричнов оцїнков. Даколи інтервюер звідат двох людий, сись формат кличе ся парным інтервюванём. Крімінолоґы тай детектівы хоснуют коґнітні інтервю з очевидцями тай жертвами, обы попробувати выяснити, що іменно мож спомнити з міста злочина, доты як конкретні припомненя зачнут пропадати у тямцї. 

* **Журналістіка тай другі медіа.** Як правило, репортеры, котрі высвітлюют журналістську історію, проводят інтервю по телефону тай особно, обы достати інформацію для свої публікації. Репортеры ищи годнї брати інтервю у державных чиновників тай політичных кандідатів для етера. У ток- авадь радіо-шоу телеведучый бере інтервю у єдного авадь дакількох чилядника на тему, котру звычаём выберат ведучый, даколи для забавы, а а даколи для інформаційных цїлїв. Такі інтервю часто стирьхают ся.

## Одкликаня

* (укр.) Інтерв'ю // Літературознавча енцеклопедія : у 2 т. / авт.-уклад. Ю. І. Ковалів. — Київ : ВЦ «Академія», 2007. — А — Л. — С. 427.
* (анґл.) Merriam Webster Dictionary,  , Dictionary definition.
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом
Словеньско (чеперушка)

**Словеньско** або **Словакія** () може быти:
* курта форма про:
** сучасный штат Словеньска републіка (од 1. януара 1993), поз. Словеньско.
** історічный штат почас Другой світовой войны (14. марец 1939 — 8. май 1945), офіціално до 21. юлія 1939 Словеньскый штат, потім Словеньска републіка, поз. Словеньска републіка (1939–1945).
* в часї екзістенції Чехословеньска назва теріторії одповідаючі (з дрібныма змінами) днешнёй Словеньской републікы, шпеціфічно переважно курты формы про вытворїня:
** высша теріторіално-адміністратівна єдинка од 1. юлія 1928 до 7. октобра 1938, поз. Словеньска теріторія (1928–1938).
** автономна теріторія Чехословеньска од 7. октобра 1938 до 14. марца 1938, поз. Словеньска теріторія (1938–1939).
** членьскый штат Чехословеньской федератівной соціалістічной републікы (од 1. януара 1969 до 1. марца 1990), поз. Словеньска соціалістічна републіка.
** членьскый штат Чехословеньской федератівной републікы або Чеськой і Словеньской федератівной републікы (од 1. марца 1990 до 31. децембра 1992), поз. Словеньска републіка (1990–1992).
* До року 1918: Звычайна назва про (на югу і выходї переважно не є точно вымеджене) теріторії в северній части Угорьска неперерывно обыване Словаками, в шырокім змыслї в тім чіслї словеньскый реґіон на Мораві; писомне доложене од 15. стороча, респ. одповідно уж в 11. сторочі як означіня про Нїтряньске князївство, поз. історія Словеньска § Словеньско в Угорьску і Нїтряньске князївство.
** Самозвана автономна теріторія Угорьска, выголошена в септембрї 1848 в Міяві, поз. часть о Словеньске повстаня (1848–1849)
* єдна з предложеных теріторій тзв. Споєных штатів Великой Австрії, поз. Споєны штаты Великой Австрії.
* в сучасній історічній науцї: теріторія одповідаючі сучасній Словеньской републікы (без огляду на народность обывателїв) в любовольнім часї почас історії, поз. історія Словеньска.
* волебный обвод про вольбы до Европского парламенту, поз. Словеньско (волебный обвод Европского парламенту).
* періодікум:
** културно-освітовый місячник выдаваный Матіцёв словеньсков в роках 1934–1952 в Мартінї, поз. Словеньско (часопис 1934–1952).
** културно-освітовый місячник выдаваный Матіцёв словеньсков од року 1977 в Мартінї, поз. Словеньско (часопис 1977).
* шістьтомна енціклопедія о Словеньску в чотирёх частях, котра выходила в 70. роках 20. стороча во выдавательстві Обзор, поз. Словеньско (енціклопедія Выдавательства Обзор).
* скорочіня Радіо Словеньско.
* політічный рух на Словеньску, спочатку ся называв так: ОБЫЧАЙНЫ ЛЮДЕ і незалежны особности, поз. Словеньско (політічный рух).

## Позначкы


## Референції

## Поз. тыж
* Словеньска совєтьска републіка
* Словеньска людова републіка
* Верхнёугорьска словеньска околіця (автономна область про Словаків предложена в Меморандї народа словеньского)
Список днїв рока

В наслїдуючіх сторінках, одповідаючі ґреґоріаньскім календарю, суть уведжены історічны подїї, народжіня, умертя, святкы, памнятны днї на даный день рока і т. д.:

## Позначкы

## Поз. тыж
* 30. фебруар
* Переступный рік
* Список календарїв
* Список нештандартных датум

## Екстерны одказы

* On This Day
* BBC: On This Day
* ''The New York Times'': On This Day
* Library of Congress: Today in History
* History Channel (US): This Day in History
* History Channel (UK): This Day in History
* New Zealand Government: Today in New Zealand History
* Computer History Museum: This Day in History
* Internet Movie Database: This Day in Movie History

*
Катеґорія:Список днїв
Катеґорія:Історічны спискы
Obšar

**Obšar** (ищи стилізованый глаголицьов як **ⰑⰱⱎⰰⰓ**; кириличный еквівалент бы быв **Обшар**) є русинськый гудацькый рокаш, котрый творит головно в жанрі мелодичного фолк блек метала. Тексты пісни іншпіровані русинськов природов, културов и демонолоґійов. Ґрафіка рокаша тай псевдонімы учасникув ся реалізовувут булшинов через глаголичный алфавіт.

## Назывка
Рокаш є так названый позад горы Обшар у окресі Левоча Пряшовського краю. Про учасникув рокаша тота гора має символічноє значіня, бо грала роль у борьбі против націстської окупації.

## Історія
Рокаш ся заклав давньыми цімборами, котрі з малых рокув мали любов ид металовуй музиці. Конкретно блек метал їм ся любит позад його темної тай містичної атмосферы. На матеріал берут іншпірацію из особных скушености, снажат ся метафорично вплітати русинську мітолоґію; музично ся іншпірувут ся як електроннов и поп-музиков, так гард роком и сатанічным блек металом.

## Учасникы

## Дискоґрафія

### R.U.N.E. (албум, 2019)

### ''Počornily horŷ, počornily lisŷ'' (албум, 2022)

### ''Živŷj mertvomu neviryt'' (сінґел, 2022)

### ''Propastnyk'' (албум, 2024)

## Жерела

* 
* 

## Референції

Катеґорія:Русиньскы ансамблы
Абайська область

**Аба́йська о́бласть** авадь **Аба́й** (каз. Абай облысы) (рус. Абайская область) (кыр. Абай облусу) (тат. Абай өлкәсе) — область на выходови Казахстана. Адміністративный центр — Семей.

## Історія
14 окто̄вбра 1939 року из частий Выходноказахстаньской та Алматыньской областий была сотворена **Семипалатиньска область**, при сёму центр Выходноказахстаньской области перенесено из Семипалатинтска до Усть-Каменогорьска. 3 мая 1997 року Семипалатиньска область была ліквідована, територія увійшла до складу Східноказахстанської області.

8 юна 2022 року на території бывшой Семипалатиньской области из западной части Выходноказахстаньской области была сотворена Абайська область.

## Обывательство
У области на 2025 рӯк живе 601 849 людий, из них:

Казахы — 78,78%

Русы — 16,00

Татары — 1,84

Німці — 1,39

Украйинці — 0,53

Уйгуры — 0,18

Инні — 1,28%

## Адміністративноє діленя
У кӯнцёви 2023 року у составови области было утворено два новых района: Жанасемейський из части Семейськой вароськой адміністрації тай Маканчиньскый из части Урджарьского района. Область ділить ся на 10 районӯв тай 2 вароські адміністрації:

## Майвеликі [[Населеный пункт|населены пункты]]
Ниже дано список населеных пунктӯв из числом обывательства бӯлше ге 10 тысяч особ:

## Удкликованя

Катеґорія:Области Казахстана
Катеґорія:Области
Катеґорія:Административны части Казахстана
Катеґорія:Казахстан
Катеґорія:Основаны 2022
Сістема моменталної мінянкы оповістками

**Моментална мінянка оповістками** () — се тіп сінхронної компютерно-непрямої комунікації, даючый моменталноє передаваня оповісток межи двома авадь більше сторонамы через інтернет авадь другу компютерну мрежу.

Програма, додаток авадь вебовый сервіс для моменталної мінянкы оповістками звычаём называт ся «**ме́сенджер**» (). Днешнї месенджеры годнї робити мінянку текстом, фотоґрафіями, відео, емодзі, передачу файлів, голосові выкликы і відеозвонкы.

Месенджеры можут быти окремыми додатками (WhatsApp) авадь быти інтеґроваными в май ширшу платформу, наприклад в соціалну мрежу (Facebook Messenger). В месенджерах можут быти замонтованї функції публичных блоґів (Telegram) авадь сістемы електронных платїжів (WeChat).

## Історія
Моменталні оповісткы были розробленї на зачаткови еры Інтернета; май давный протокол, якый достав широкоє хоснованя, быв протокол IRC. Пізнїще, у 1990. роках, ICQ быв першым непублічным месенджером. У 2005 роцї быв заведеный до функції BlackBerry Messenger. Сись месенджер став першым популарным взором мобілної мінянкы моменталных оповісток. Моменталні оповісткы лишают ся дуже популарными й дниськы; у 2018 роцї WeChat, каждый місяць мала 980 міліонів актівных хосноватилїв, а WhatsApp, майбільша мрежа моменталных оповісток, — 1,3 міліарда хосноватилїв каждый місяць.

## Обзор

Для подобного рода комунікації необходима кліентска проґрама, так званый месенджер ( — курьер). На роздїл від електронної пошты мінянка оповістками йде в реалному часови.

## Зазначкы

## Одкликаня

* (рос.) Bloomberg составил рейтинг популярности мировых мессенджеров / 13. авґуста 2015
* (укр.) Месенджери в Україні: основні гравці, проблеми та перспективи
Катеґорія:Технолоґія
Катеґорія:Статя написана верьховинськым діалектом