open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Загорода

**Загорода** є простор про плеканя рослин. Годна служыти про окрасны цїлї або быти вывжыта про плеканя рослин на їджіня. Науковым, дослїджовачім і педаґоґічным цїлям пак служать шпеціалізованы ботанічны загороды і арборета. Шпеціалнов загородов суть зоолоґічны загороды, якы сімулують природну околїцю звірят, котры в нїй ся находять. Загороды годни мати вшелияку подобу, суть напр. водяны загороды, зеновы загороды або японьскы сухы загороды. Загороды можуть быти даколи мішаны з далшыма країновыма елементами як суть алеї, паркы або лїсопаркы ітд.

## Загороды подля тіпу або штілу
### Подля тіпу рослин
* Зїлёва загорода  
* Кактусова загорода 
* Квіткова загорода
* Овоцинова загорода
* Розарія
* Заленинова загорода

### Подля загородницького штілу
* Французька загорода
* Японьска загорода
* Кітайска загорода
* Окрасна загорода
* Тропічна загорода
* Сільска загорода  
* Зенова загорода

### Далшы
* Ґеометрічна загорода 
* Водяна загорода
* Зимушня загорода
* Замкова загорода
* Природна загорода

## Референції


## Повязаны статї
* ботанічна загорода
* парк
* сад
* лїсопарк

## Екстерны одказы

* zahrada.cz
* Як выникли загороды: Історія загородного уменя од антікы по середовік

Катеґорія:Земледілство
Катеґорія:Паркы і загороды
Парк

**Парк** є часть міста або країны в котрій ся находить утримованый зеленый терен. Парк часто обколесує дакотры вызначнїшы будовы, наприклад замкы. Утримованя парку є звычайно фінанцоване містом або частёв міста, на котрій теріторії ся парк находить, або властник прилеглой будовы.

## Референції


## Повязаны статї
* дендролоґія
* лїсопарк
* загорода
* загородництво
* Загородова архітектура

Катеґорія:Хранены територии
Катеґорія:Публічны пляцы
Катеґорія:Природа
Катеґорія:Паркы і загороды
Бойкы

**Бо́йкы** (, , ) — верьховиньска етнічна ґрупа мішаного походжіня: україньского і Русиньского, бываюча у Выходных Карпатах. На западї сусїдять з Лемками, на выходї з Гуцулами.

Язык Бойків є єдным з діалектів Русиньского языка, з великым вплывом церьковнославяньского языка, і тыж вплывами язкыків: польского, словеньского, мадярьского і румуньского.

Історіци і етноґрафове Польска, Україны і далшы выводжують різны варіанты походжіня того етноса. Міджі іншым:

В XIX сторочу україньскы поеты і етноґрафове, представителї тзв. Руськой Тройцї – Маркіян Шашкевич, Іван Вагилевич і Яків Головацькый уважовали, же Бойкы суть потомкове зославянізованых келтьскых племен, котры жыли в Централній Европі в VI. ст. п.н.е. З подобным поглядом быв згоден в XX. сторочу україньскый дослїджователь Сергій Шелухин.

Навспак Роман Реінфусс твердить, же на теріторії Польска Бойкы суть потомками русько-волоськых колонізаторів, приселены на тоты теріторії головно в XVI. ст. Подобно змышляли ай Адам Фастнахт, Тадеуш Миколай Трайдос і Др. Єжы Чайковскі.

Тадеуш Сулімірскі представив в роцї 1974 контроверзный погляд на тему походжіня Бойків і Лемків. Цїлком підкошує тезы о волоськых пастырях. Він твердить, же Волохы суть автохтонны потомкы дацько-трацькых пастырїв, даколи населяючіх тоты части Карпат. Они ся стали хлїборобцями, а етноґрафічна ґрупа Бойків повстала у вынику колонізації верьховины руськыма долинянами.

В 90. роках XX. стороча проф. Пол Роберт Маґочі і проф. Пол Бест прирядили Бойків до народа карпаторусиньского. Они твердять, же на теріторіях Польска, Словеньска, Україны і Сербії жыє сполочность карпаторуського походжіня (коло 1,2. млн. людей), до котрого окрем Бойків прираховали тыж Лемків і Гуцулів, котрых ся не вдало зукраїнізовати — інакше повіджене, тоты ґрупы мають русиньску самосвідомость і суть четвертов выходославяньсков націёв вєдно з Українцями, Росіянами і Білорусами.

## Референції


### Література
* „Płaj” nr 6 – „Bojkowszczyzna” – Andrzej Wielocha

## Повазаны статї
* Русиньскый язык
* Лемкы
* Гуцулы

## Екстерны одказы
* O Bojkach

Катеґорія:Карпаты
Катеґорія:Бескиды
Катеґорія:Русины
Катеґорія:Етнічны ґрупы
Русин Чендеш Орхестра

**Русин Чендеш Орхестра** є словеньскый музичный ансамбель презентуючі русиньскый фолклор. Засновали го молоды музиканты, штуденты конзерваторія Й.Л. Белла, Кафедры музичной културы ПФ УМБ(Банска Бістріца) і Технічной універзіты (Зволен). Музиканты не етнічны Русины а Словаци. Русиньскый фолклор інтерпретують нетрадічно, зато годен в їх музицї найти елементы народной і популарной гудьбы, балканьскы рітмы і джезовы елементы.

Членами Русин Чендеш Орхестра суть:
* Петер Шіпула - спів, гуслї
* Алжбета Страчінова - гуслї, спів
* Зузана Голікова - цімбал, спів
* Рене Бошеля - віола, ґітара, спів
* Якуб Страчіна - контрабас
* Роберт Бошеля - бубны, перкусії

## Екстерны одказы
* Офіціална сторінка ансамблю
Писатель

**Писатель** є особа, котра ся занимать творчостёв властных літературных текстів. Каждый писатель є разом автором. Автор тексту бывать означеный за писателя лем у дакотрых текстів.
Подля заміряня годен писатель быти означеный ай інакше. Наприклад драматік або поет. То чоловік з барже богатов фантазіов.

## Освіта
Не є жадной точно дефінованый освіты, по якій бы ся чоловік міг стати писателём. Дакотры пишуть лем так, без рыхтованя, другы штудують універзіты або академії, навщівляють курзы творчого писаня або книжкы чітають.

## Екстерны одказы

## Референції

Катеґорія:Писателї
Катеґорія:Професії
Поет

**Поет** є автором поезії. Свої дїла спрацовать вжыванём поетічных форм, міджі якы належыть передовшыткым стишкована композіція спроваджана рімом, языковыма новотварами, метафорами, парадоксами і далшым языковыма середками. Поета в ёго творчости іншпірують на основі ґрецькой міфолоґії три з муз.

В шыршім понятю бывать поетом называный творця умелецькы выразного літературного дїла.

В найшыршім понятю є поетом званый тот, што з помочов своёй фантазії годен звычайны річі ці поступы спрацовати умелецькы незвычайно.

## Референції

Катеґорія:Поезія
Катеґорія:Професії
Автор

**Автор** або **авторка** є означіня особы, котра є творцём дїла, слово походить з латиньского *autor, auctor*, што значіть *творця*, але спочатку то означало *розмножователь* з латиньского *augere* *збівшовати, множыти* (подля Чеського етімолоґічного словника Йіржіго Рейзка). 

Авторством і правом автора на дїло ся занимать авторьске право.

## Референції

Катеґорія:Авторьске право
Професія

**Професія** є основный фах, занятя, тіп роботы, што выжадує одподвідну кваліфікацію.

## Основны ознакы
* россягла приправа і тренінґ на выконованя фаховой праксі
* інтелектуалный компонент
* важность про єствованя і незаступительность

## Тіпічны ознакы
* споёваня до професійных орґанізацій
* автономность працы і рішіня
* служба цїнностям
* дакотры професії потребують реґуларны акредітації
* подниканя належыть міджі концесованы професії

## Повазаны статї
* Карьєра

## Екстерны одказы

* Národní soustava povolání

## Референції

Катеґорія:Професії
Катеґорія:Чоловік
Археолоґ

**Археолоґ** є особа выконуюча археолоґічне дослїджованя на археолоґічных локалітах і повязаны актівіты, якыма суть документація баданя. Про свою роботу хоснує археолоґічны методы і поступы. Дакотры археолоґове ся занимають експеріменталнов археолоґіов, другы ся шпеціялізують  на різны археолоґочны підобласти, як є наприклад правіка археолоґія або класічна археолоґія.

## Референції

Катеґорія:Професії
Катеґорія:Археолоґія
Співак

**Співак** або **вокаліста** є музикант, якый створює гудьбу помочов свого голосу. Звычайно під понятём співак розуміме тото, же музикант інтерпретує мелодію. Дакус шырше значіня мать **вокаліста**. Тот може інтерпретовати і немелодічны звукы, в тім чіслї говореного слова або рапу.

Подля поглавя і пологы голосу ся співаци дїлять на:
* хлопскы голосы
** тенор, найвысшый хлопскый голос
** барітон, середнїй хлопскый голос
** бас, найнизшый хлопскый голос
* женьскы голосы
** сопрано, найвысшый женьскый голос
** мезосопрано, середнїй женьскый голос
** алт, найнизшый женьскый голос

## Повязаны статї
* спів

## Референції


катеґорія:Спів
Катеґорія:Музична терминология
Катеґорія:Професії
Пастырь

**Пастырь**, ся&nbsp;старать о пасїня звірят, передовшыткым скотів, овець і&nbsp;кіз, припадно далшы забеспечує далшы роботы з тым повязаны. Пасїня є приїманя стравы былинопожераючіх звірять дірект конзумаціов рослин на&nbsp;пасовисках, што суть в нашых условіях передовшыткым лукы. Час пасїня є становленый веґетачным часом зеленых рослин. 

## Історія
Пастырство є єдным з найстаршых людьскых професій. Пастырї суть од часу, коли люде познали, же є лїпше звірята годовати, як їх лем ловити. Доба дас од&nbsp;5. тісячроча д. н. е. аж&nbsp;до середовіку бывать означованя як доба сїльского ґаздівства і пастырства. Годовля овець тай їх пасїня мали велике значіня наприклад у старых Сумерів. Пастырїв і їх роботу споминать Біблія. Подля нёй мав пастырь паліцю, плащ против холоду, цаністру на&nbsp;страву і&nbsp;як збрань прак. Глядав вгодны місця на пасїня. боронив вівцї проти злодїям і звірятам, глядав страчены вівцї, лїковав їх і перераховав. Пастырёви помагав пес. 

## Ґалерія

Image:The shepherds of arcadia.jpg|Nicolas Poussin: *Аркадьскы пастырї*
Image:Vincent Willem van Gogh 032.jpg|Vincent van Gogh: *Пастырька*
Image:Julius Mařák - Návrat z pastvy.jpg|Julius Mařák: *Навернутя з пасїня* 
Image:Joseph Vernet - Shepherd in the Alps - WGA24738.jpg|Claude Joseph Vernet: *Пастырь в Алпах*
Image:William-Adolphe Bouguereau (1825-1905) - The Shepherdess (1889).jpg|William-Adolphe Bouguereau: *Пастырька* 
Image:Pieter Bruegel d. Ä. 103b.jpg|Pieter Brueghel: *Осїнь* 
Image:William Holman Hunt - The Hireling Shepherd.jpg|William Holman Hunt: *Планый пастырь*


## Референції


Катеґорія:Професії
Катеґорія:Пастырство
Гуманітны і соціалны наукы

**Гуманітны і соціалны наукы** суть общі наукы занимаючі ся чоловіком і громадов. На розлуку од природных наук (фізіка, біолоґія) не суть точно екзактны, дозволюють всуповати субєкту до позорованя. Гевсесь вступ субєкту є але велёраз жаданый і єдиный можливый, бо многораз є предметом соціалных наук даяка властность субєкту. Вести єднозначну лінію, котра бы дїлила гуманітны і соціалны наукы є дуже тяжке, но справила ся уводжать, же соціалны наукы суть характерістічны высшым ступнём квантіфікації і повжыванём звычайных науковых метод, напр.  експеріменту, закля што гуманітны наукы мають скорше аналітічный характер. 

## Дїлїня гуманітных і соціалных наук
* Філозофія

### Соціалны наукы
* Демоґрафія
* Економія
* Гуманна ґеоґрафія (або тыж *соціална ґеоґрафія*)
* Педаґоґіка
* Політолоґія
* Псіхолоґія
* Право
* Соціолоґія

### Културны наукы
* Антрополоґія
* Етноґрафія
* Філолоґія
* Лінґвістіка
* Естетіка
* Історіоґрафія (тыж *історія*)
* Археолоґія
* Реліґіоністіка
* Теолоґія

## Референції


Катеґорія:Наука
Природны наукы

**Природны наукы** є означіня про сукупность наук занимаючіх ся науковыми методами ряд і законами, котрымя ся рядить вселена, выходячі з природной філозофії. Дослїдным тиском на хоснованя чісто науковых метод ся выдрізняють од філозофії, теолоґії і соціалных наук тай суть ґрунтом про розвиваня тзв. аплікованы наукы|аплікованых наук. 

## Основны ознакы природных наук
Про выдрізнїня природных наук ся традічно повжывать дакілько вольных катеґорій, зато же граніця міджі природныма і соціалныма науками годна быти многораз неостра тай потім є зашорїня области міджі природны наукы скорше під вплывом традіці.
* природны наукы ся намагають о обєктівне познаня
* природны наукы ся намагають еліміновати вплыв субєктівіты позорователя
* природны наукы суть присно скептічны, не признають єствованя дачого недоказаного
* базов познаня є експерімент або позорованя
* теорії природных наук мали бы быти выбудованы на емпірічных даных
* теорії природных наук мали бы быти фалзіфіковательны
* теорії природных наук мали бы уможнити предповісти новы познаткы

## Дакотры природны наукы
* біолоґія
** зоолоґія
*** маммолоґія
*** орнітолоґія
*** герпетолоґія
*** іхтіолоґія
*** молусколоґія
** ботаніка
*** дендролоґія
*** бріолоґія
*** міколоґія
** мікробіолоґія
*** бактеріолоґія
*** паразітолоґія
*** віролоґія
** палеонтолоґія
** еволучна біолоґія
** бунькова біолоґія, молекуларна біолоґія
** теоретічна біолоґія
** ґенетіка
** гранічны наукы
*** математічна біолоґія і компютерова біолоґія 
*** невробіолоґія
*** біокібернетіка
*** лїкарство - і кідь то ї скорше аплікованов науков
* хемія
** обща хемія
** фізікална хемія
** анорґанічна хемія
** орґанічна хемія
** біохемія
** макромолекуларна хемія
* фізіка
** механіка
** акустіка
** ядерна фізіка
** термодінаміка
** оптіка
** електрика і маґнетізм
** квантова фізіка
** релатівістічна фізіка
** астрономія і астрофізіка
** хемічна фізіка
** біофізіка
** теоретічна фізіка і математічна фізіка
** штатістічна фізіка
* наукы о Земли
** ґеоґрафія
** ґеолоґія

* даколи ся припоює і математіка, і кідь то є може формална наука (подля погляду на то, ці математічны обєкты реално суть або ці то суть конштрукты думкы уможнюючі моделовати фізічный світ).

## Референції
Мурництво

**Мурництво** є фах, де мурници працують з деревом, малтов, цеглов ітд.

В минулости самостойны фахы (як про обкладаня або вакованя) днесь сплынули з мурництвом а тоты роботы выконовують мурници. Та навспак в повязаности з росшырїнём дакотрых ново хоснованых матеріялів в будованю взникають шпеціалізованы мурницкы фахы (садрокартонарство).

Мурници роблять або самы, або у векшых ґрупах з роздїлїнём роботы під веджінём ведучого будовы.

## Основны мурницкы серсамы
* келня
* мурницкый молоток
* мурницка наберачка
* гладило
* оловніця
* водовага
* алаші

## Література
*VLASTA-22.5.1952-reportáž o zedničkách

## Референції

Катеґорія:Ставбы
Перекладатель

**Перекладатель** є чоловік, котрый переводить тексты з єдного языка до другого. Професіоналны перекладателї справила выконують переклады з чуджого языка до свого материньского, бо так бывають досягованы найякостнїшы резултаты. Про перекладательство суть тыж добрї хосенны білінґвалны люде.

Близка професія тлумач.

## Вонкашнї лінкы
* Охарактерізованя професій ''тлумач'' і ''перекладатель'' на сторінках U.S. Department of Labor

## Референції

Катеґорія:Професії
Катеґорія:Транслатолоґія
Святоштефаньска коруна

**Святоштефаньска коруна** () — є кралёвска коруна кралёвства Угорьского, навызначнїшый і самостойно платный доклад угорьскых кралёвскых інсіґній. (Друга коруна про коруновацію в Уграх не платить). **Святоштефаньска коруна** є присвячена св. Штефанови і є то найважнїша часть угорьскых коруновачных дорогоцїнностей.

## Взгляд і значіня
Днешня коруна св. Штефана (подобно як наприклад чеська святовацлавска коруна) є зложена з дакілько частей різного віку: з части латиньской коруны і чоловой коруны візантьского царя Михала Дукаса. Чолова коруна є найправдоподобнїше женьска коруна з кінце 11. стороча, закля што латиньска часть коруны походить з добы міджі 11. і 13. сторочом. Особливо выразный є схыленый крест на верьшку коруны, якый прибыв наконець.

Святоштефаньска коруна є признавана за сімбол мадярьской респ. угорьской єдноты. Очівісне то є з того факту, же Штатный знак Мадярьска є тов корунов корунованый.

Тов корунов были од тринадцятого стороча корунованы угорьскы кралёве, в тім чіслї і ракуськых пановників. Остатнїм пановником, якый быв тов корунов корунованый быв в роцї 1916 Карел I. Габсбурьскый.

## Історія
Святоштефаньску коруну (мадь. Szent Korona - Свята Коруна) же післав папа римскый Сілвестер II. в роцї 1000 кралёви Штефанови I. Угорьскому, котрый курто перед тым прияв хрістіаньску віру, про ёго корунованя. Оріґінална Штефаньска коруна (у формі Діадему) ся  в роцї 1074 навсе стратила десь в Ракуську. Днешня такзвана Святоштефаньска коруна пак была зготовлена в трёх етапах а то бігом 11. а 13. стороча. Од року 1267 ся на тоту коруну складать присяга вірности угорьскых кралїв. Святоштефаньска коруна од того часу належыть в Мадярьску к найважнїшым і найвызначнїшым реліквіям, што пояснює єй значіня якбы народного сімбола. Коруновачне місто ся пізнїше перемістило аж до добы Турків до вароша Székesfehérvár а в часї Турків ся находила коруна в Братїславі (мадь. Pozsony), новім головнім містї Кралёвства Угорьского.

Як Габсбурґы пізнїше опановали западню часть Угер, коруна ся находила в роках 1551 аж 1918 в їх затриманю, бо в спомянутій добі были Габсбурґы сучасно угорьскыма пановниками. В роцї 1916 быв ракускый царь Карел I. корунованый угорьскым кралём (як Карел IV.). В роцї 1945 ся штефаньска коруна вдяка мадярьскым народовцям дістала на Запад, пізнїше до США, одкы была аж в роцї 1978 навернута назад до Мадярьска.

## Повязаны статї
* Мадярьско
* Мадярске кральовство

## Екстерны одказы
* О Штефанови I. і Штефаньскій корунї 

## Референції

Катеґорія:Мадярске кральовство
Коса

**Коса** є сільско ґаздівске оборучне знарядя з котрым ся сїче і рїже трава (выроба сїна ці про жнива збожа). Чоловік котрый косить ся зове косець або косач. 

Металова подовговаста чепель є выроблена з бляхы і творить властный працовный настрой, званый коса. Мірно є загнута доднука і брушена є все на внутрїшнїм боцї облука. Коса дале мать шпеціалне пориско, яке кличеме *кіся*. Кіся мать коло 170&nbsp;цм тай мать єден або два держакы. Чепель є довга коло 60 аж 80&nbsp;цм. При добрїм триманю косы є чепель скоро рівнобіжна із землёв. Кідь ся добрї косить, чепель оркугло ся слизкать по верьху і рослины бівше пірдїзує як дірект сїче. 

## Референції

Катеґорія:Загородницькы знаряды
Конверзація

**Конверзація** є міджілюдьска комунікація, яка може быти „з оч до оч“ або через електронічны медія. Значіть, міджілюдьска комунікація є міджі двома осовами. Представює тото, што ся одбывать міджі вітцём і сыном, келнером і гостём, але тыж тото, кідь ся дахто звідать на драгу в начісто чуджім місцї. Тото ся може односити і на маленькы ґрупы людей, якыма суть родина, камаратя, колеґове в роботї ітд.
Конверзація мать пять основных фаз: вступ, спередінформацію, властный предмет, одозва назад і завершіня. 

## Референції


Катеґорія:Людьска комунікація
Катеґорія:Дорозуміваня
Кружіня крові

**Кружіня крові** (**кардіоваскуларна сістема**, **жылова сістема**) є єднов з орґановых сістем быдел. Служыть передовшыткым на транспорт жывин, ґазів тай одпадовых матеріалів з тканин або до тканин. Транспортовым медіом є кров або гемолімфа. Чоловік і далшы хырбетны мають заперте кружіня крові. Дакотры другы жывотины але мають одкрыте кружіня крові. Прімітівны тіпы не мають жадного кружіня крові. 

З кардіоваскуларнов сістемов є узко повязана ай лімфатічна сістема.

## Одказы

### Референції



### Повязаны статї
* Кров
* Жыла
* Сердце
* Лімфатічна сістема

Катеґорія:Сістема кружіня
Катеґорія:Анґіолоґія
Ендокрінна сістема

**Ендокрінна сістема**, (ендокрінна = з внутрїшнёв секреціов), є контролна сістема ендокрінных жляз, якы секретують хемічных послів называных гормоны, котры ціркулують в тїлї в кружіню крові на овплывнёваня оддаленых орґанів. Тото не загорнює екзокрінны жлязы (екзокрінны = з вонкашнёв секреціов) як напр. слиновы жлязы, потовы жлязы і жлязы в ґастроінтестіналнім трактї (ґастроінтестіланый = тыкаючой ся жолудка і кышкы).

Сіґналове переношаня дакотрых гормонів із стероіднов штруктуров загорнює ядровы гормоновы рецепторовы протеїны, котры суть класом ліґандом актівованых протеїнів, якы кідь суть навязаны на шпеціфічны секвенції ДНК, служать якбы про закапчаня/одкапчаня транскріпції в буньковім ядрї. Тото капчаня контролює вывой і діференціяцію скоры, кости і центер хованя в мозґу, тыжь як і контінуалны (неперервану) реґулацію репродуктівных тканин.

Хвороты ендокрінной сістемы суть часты, напр. diabetes mellitus (цукрёвка), хвороты щітовой жлязы ітд. Область медіціны занимаюча ся порухами ендокрінных жляз є **[[ендокрінолоґія]]**, конарь інтерной медіціны.

## Одказы
### Референції


### Повязаны статї
* Рецепторы
* Увольнїня гормону
* Нервова сістема
* Анаболічны стероіды

### Екстерны одказы
* Жлязы з внутрїшнёв секреціов

Катеґорія:Ендокрінны жлязы
Нервова сістема

**Нервова сістема** (лат.: *Systema nervosum*) служыть на захоплїня і справованя імпулзів якы пособлять на орґанізм і забеспечіня одповідной реакції на них. Забеспечує нервове керованя, котре є скорїше як гормоналне, та є вгоднїше на переношаня інформацій, котры потребують швыдку коордіновану реакцію.

## Низшы быдла
Нервова сістема є досправды вывинута лем у многобуньковых быдлах, єднобуньковы не мають нервову сістему, наперек тому суть многы з них способны до даякой міры реаґовати на вонкашнї імпулзы.

У грибів (*Porifera*) є нервова сістема в подобі міопітгеіаллной сітькы, котра переношать імпулз з бункы на бунку. Гевся сітька є на основі новодобого дослїджованя дуже подобна кондукуючой сітьцї Cnidaria. В обох припадах то є діфузна сістема.

## Правдива нервова сістема
Права нервова сістема, притомна в даякій формі у вшыткых іншых тіпах быдел є творена сїтьков шпеціалізованых нервовых бунок – невронів. Імпулзы суть приїманы рецепторами в змысловых орґанах (екзтерорецепторы) або у внутрїшнїх орґанах і тканинах (пропріорецепторы) та невроны забеспечать перенос імпулзу до ефектору, выконного орґану, якым є або свал або жляза.

## Одказы
### Референції
Мозоґ

**Мозоґ** (лат.: *cerebrum*) є орґан, котрый служыть як орґанізачный і керуючій центер нервовой сістемы хырбетных. Огранічено ся термін „мозоґ“ повжывать і&nbsp;у другых хордатів докінце і у дакотры бесхырбетных ці головоножцїв. Звычайно але бесхырбетны мають лем даякый мозґовый ґанґіон (завузлина).

## Одказы

### Референції



Катеґорія:Централна нервова сістема
Катеґорія:Органы (анатомия)
Тонка кышка

**Тонка кышка** є часть травлячой трубкы міджі жолудком і товстов кышков, де ся одбывать завершална фаза травлїня і абсорпція жывин. Є звычайно барже довга, але в діаметрї тонша як товста кышка. Тіпічным рисом тонкой кышкы суть ледво видимы фалды, якы годни повекшати внутрїшнїй поверьх і злегчують так абсорбованя стравы.

Тонка кышка дас 5-6 метрів довга і 3-3,5 цм шырока. Плоха є аж 300 м2 (як тенісове гріще).

Тонку кышку можеме дїлити аж на 3 части:

* **[[Дванадцятипала кышка]]**
* **[[Порожня кышка]]**
* **[[Клубова кышка]]**

Вшыткы три части на ся плынуло навязують.

## Референції


Катеґорія:Анатомія чоловіка
Печунка

**Печунка** () є централный орґан метаболізму хырбетных і найвекша жляза в їх тїлї. У чоловіка печунка тыж найвекшый орґан в брісї. Є ключовым орґаном забеспечуючім черяня і переміняня субстанцій, є незаступимый про біотрансформацію субстанцій і детоксікацію орґанізми і мать участь тыж на травлїню стравы в тонкій кышцї. Міджі далшы єй функції належыть сінтеза протеїнів кровной плазмы в тім чіслї коаґулачных факторів, якы мусять быти про зражаня крові і продукцію гормонів, якы реґулують ґаздованя з водов і солёв, служыть і як склад копы субстанцій, як є  ґліґоґен, желїзо або вітаміны.

## Одказы

### Референції


### Література
* MURRAY, Robert K., et al. *Harperova biochemie*. Z angl. 23. vyd. přel. Lenka Fialová et. al. 4. vyd. v ČR. Praha: H & H, 2002. ix, 872 s. ISBN 80-7319-013-3.
* ČERVENÝ, Čeněk CSc., *Veterinární anatomie - splanchnologia*. Brno, FVL, 1998
* KLIKA E. & VACEK Z., *Histologie*, 1974
* NEČAS, Emanuel, a kol., *Patologická fyziologie orgánových systémů, část II*. 1. vyd., Praha: Nakladatelství Karolinum, 2006. 760 s. ISBN 80-246-0674-7
* TROJAN, Stanislav, a kol., Lékařská fyziologie. 4. vyd., Praha: Grada, 2003, 769 s. ISBN 80-247-0512-5

### Вонкашнї лінкы
* Zdravotnický informační server - Хвороты печункы (по чеськы)
* New interactive segmentation method: Application to hepatectomy planning - Couinaud hepatic segmentation (по анґліцькы)

Катеґорія:Травляча сістема
Катеґорія:Ендокрінны жлязы
Катеґорія:Екзокрінны жлязы
Катеґорія:Органы (анатомия)
Імунітна сістема

**Імунітна сістема** є сукупность механізмів забеспечуючіх інтеґріту орґанізму розознаванём і ліквідаціов чуджіх або властных але потенціално шкодливых штруктур. Проявлює ся способностёв обороны орґанізму, але з другого бока і автотолеранціов.

В шыршім змыслї слова мать майже каждый орґан оборонну функцію. В узшім змыслї пак гев маме орґаны, котрых головнов задачов є створёваня і посилнёваня способности обороны орґанізму.
## Референції

Катеґорія:Імунолоґія
Сердце

**Сердце** ( ці *cardia* - з , кардіа) — дутый сваловый орґан быдел з кружінём крові, котрый своїма реґуларныма стїгованями забеспечує кружіня гемолімфы або крові, а тым і переношаня пожывнин, ґазів, одпадовых субстанцій і далшы функції.

## Одказы

### Референції


### Повязаны статї
* Кружіня крові
* Електрокардіоґрам
* Віґґерсів діаґрам

### Література
* Rosypal S. a kol.: *Přehled biologie*. Státní pedagogické nakladatelství, Praha, 1987
* Silbernagl S., Despopoulos A.: *Atlas fyziologie člověka*. Grada Avicenum, Praha, 1993
* Stanislav Trojan a kol.: *Lékařská fyziologie*. Grada, Praha, 2003
* Kolektiv autorů, *Koldův atlas veterinární anatomie*. Grada, Praha, 1999
* Hugo Černý, *Veterinární anatomie*, Novico, Brno, 2002

### Екстерны одказы
* HeartWorks - реалістічный 3Д модел седця
* Сердце і кружіня крові (анімація)
* Сердце і кружіня крові
* Хвороты сердця
* eMedicine: Анатомія сердця
* Портал сердце

Катеґорія:Кардиоваскуларна система
Катеґорія:Органы (анатомия)
Портуґальске ескудо

**Портуґа́льске еску́до** ( [ɨʃˈkudu], *щіт*; сімбол: \mathrm{S}\!\!\!\Vert, код: PTE) было валутов Портуґалії до заведжіня евра 1. януара 1999. року і ёго вылучіня з обігу 28. фебруара 2002. року. Ескудо ся дїлило на 100 сентав (centavo, *стотина*).

Сумы в ескудах ся писали як *ескуды $ сентавы*, де як роздїлёвач ся хоснує сімбол ескуда, т. є. *25$00* значіть 25 ескуд, *100$50* значіть 100 ескуд і 50 сентав.

## Історія
Ескудо было заведене 22. мая 1911. року, по републіканьскій револуції 1910. року і замінило портуґальскый реал цїнов 1000 реалів за 1 ескудо. Аж до 90. років сінонімом слова *escudo* ся зоставало *mil réis* (тісяча реалів). Єден міліон реалів звали *conto de réis* ці лем *conto*. Пак так звали і тісячу ескуд, а теперька, хоць і рїдше, звуть 5 евр (~1000 ескуд).
## Теріторія
Ескудо ся хосновало в самій Портуґалії, на Азорах і Мадейрї. У портуґальскых колоніях ескудо ся обычайно хосновало до їх независлости. Портуґальскы і даколи містны мінцы ся хосновали попри містных банковок. Вєдно з Портуґаліёв ескудо прияли Анґола, Капверды, Мозамбік, Портуґальска Ґвінея (днесь Ґвінея Бісау), Святый Томаш і Прінців остров, а пак і Выходный Тімор з Портуґальсков Індіёв. Із них ескудо доднесь хоснують лем Капверды. Макао в колоніальній добі, як і нынї, хосновало патаку. 
## Мінцы
Міджі 1912 і 1916 ся выдавали стріберны мінцы цінов 10, 20, 50 сентав і 1 ескудо. Міджі 1917 і 1922 ся выдавали бронзовы 1 і 2 сентава і мідонікелёвы 4 сентава.

У 1920 были заведены бронзовы 5 сентав і мідонікелёвы 10 і 20 сентав, пак, у 1924 — бронзовы 10 і 20 сентав, 50 сентав і 1 ескудо з алумініового бронзу. Алумініовый бронз замінили мідонікелём у 1927.

У 1932 завели стріберны 2½, 5 і 10 ескуд. 2½ і 5 ескуд разили до 1951, а 10 ескуд — до 1955 зо зниженым обсягом стрібра. У 1963 были заведены мідонікелёвы 2½ і 5 ескуд, пак алумініовы 10 сентав, бронзовы 10 і 20 сентав і 1 ескудо в 1969. Мідонікелёвы 10 і 25 ескуд были заведены у 1971 і 1977 у тому порядку. У 1986 была заведена нова, послїдня перед заведжінём евра мінцова сістема.

## Банковкы
### Послїдня серія
Послїдня серія портуґальскых банковок была выдана міджі 1995 і 1997. Она є присвячена великим мореплавцям віку заморьскых обявів.

Катеґорія:Ескудо
Катеґорія:Валуты
Катеґорія:Валуты Европы
Катеґорія:Валуты штатів
Асірія

**Асірія** є означіня про теріторію северной Мезопотамії в днешнїм Іраку (вышня часть рікы Тіґріс), в шыршім розумлїню пак названя вызначного старовікого штату, котрый передовшыткым од 9. 7. стороча до н. е. занимав вызначну роль на Переднїм выходї. Назва Асірія є выводжена од імена міста Ашшуру, котрого початкы спадують до добы коло року 2500 до. н. е.

## Повязаны статї
* Бабілонія
* Стародавный Орьєнт
* Список асірьскых королїв

## Література
* *Encyklopedie starověkého Předního východu*, Прага 1999

## Референції

## Вонкашнї лінкы

* Асірія (анґліцькый язык)


Катеґорія:Ірак
Катеґорія:Біблічны місця
Катеґорія:Бывшы штаты
Катеґорія:Старовік
Тигрис

**Тигрис** (, , *Диджла*) — рѣка в Турции (cca 400&nbsp;км) ай Ираку (cca 1400&nbsp;км), а тыж часточно творить границѣ тых штатох зоз Сириов (42+5&nbsp;км). В давнинѣ з&nbsp;выходу ограничовала стародавны територии Мезопотамии въедно зоз Евфратом на западѣ (сама назва „Мезопотамия“ походить з&nbsp;грецкого, а означать *землю меджи рѣками).* Тигрис 1850&nbsp;км довгый. Базен мать плоху 258&nbsp;000&nbsp;km². Выток мать у выходной Анатолии, тече через полонину Джезире и значну часть Мезопотамской низины. В&nbsp;Ираку стѣкать ся въедно з&nbsp;Евфратом и творить з ним рѣку Шатт ал-Араб, яка занедовго пак ся вливать до Персийского заливу. 

## История
На тых добрых и теплых видѣках, што меджи рѣками Тигрисом и Евфратом лежать, жили найпервшы люде. Ту бивно росли датлѣ, фигы, хлѣбны дерева, и чоловѣк за ѣдло не быв у притиску. 

В стародавных часах на берегах Тигриса было множество великых варошох, а його воды хосновали на поливаня земледѣлскых земель. Меджи нима майславный Ниниве, главный город давной Ассирии. Сесь такый великый быв, же його обсяг доходив до 12&nbsp;миль, муры мав высокы, а так широкы, же на них три возы могли пройти еден пиля другого тай ся на завадити. 

## Ток рѣкы

Обѣ рѣкы, Тигрис як и Евфрат, вытѣкають зоз Арменской верховины. В зачатку все лѣпше и лѣпше росходять ся, а май дале ближать ся една ку другой, и город Багдад е то мѣсто, де майближе стоять една ку другой. Ниже Багдада зновель ся росходять, докы напослѣдь въедно ся стекуть и называють ся тогды Шатт ал-Араб; пак ота чинить велику делту и сыпле ся у до Персийского заливу. 

Ток рѣкы зарегулованый гатями, при берегах суть заводньованы оазы. Найвекшый водоем Мосул быв заповненый в роках 1982–1985. Рѣка сплавна од  Багдада цѣлорочно, од Мосула — лем в яри, при повени. Найвекшы варошы на берегах Тигриса суть:
* в Турции —
** Диарбакыр;
* В Ираку —
** Мосул,
** Багдад,
**Кут,
** Амара.

## Жерела и одказы
* 
* Трёшников А.Ф. Географический энциклопедический словарь: Географические названия. /Гл. ред. А. Ф. Трёшников. — 2-е изд., доп. — М.: Сов. энциклопедия, 1989.— 592 с. 

## Референции


Катеґорія:Рікы Азии
Катеґорія:Рікы Турции
Катеґорія:Рікы в Сірії
Катеґорія:Рікы в Іраку
Катеґорія:Рікы подля алфавиту
Нініве

**Нініве** (по аккадьскы: *Ninua*; по арамейскы: ܢܸܢܘܵܐ; по єврейскыנינוה , *Nīnewē*; по ґрецькы Νινευη; по латиньскы *Nineve*; по арабскы نينوى, *Naīnuwa*) было головным містом Асірії.

О хыр того міста ся заслужыли антічны авторы, котры го уміщовали міджі рікы Тіґріс і Великый Заб. **[[Книга Йонаш]]ова** го описує як велике місто, котре ся мусило переходити три днї. Точне уміщіня міста пробовав ся становити в 12. сторочу іспаньскый вандрівник Бенъямін з Толеда, котрый го положыв на выходный берег рікы Тіґріс.

Найстаршу мапу локаліты зготовив Клавдій Джеймс Річ в роцї 1820 а то без будьякых археолоґічных сонд. В сторочу Француз Паул-Еміле Ботта (конзул у турецького слутана в Мосулї) нашов в селї Хорсабад розвалины палаца, котрый дав звудовати собі Сарґон II. в 8. сторочу до. н. е. і увіровав, же нашов леґендарне Нініве. Правда, быв то лем великый палац, котрый лежав дакілько кілометрів од самого міста.

Аж о пару років пізнїше анґліцькый асіріолоґ Австен Генрі Лаярд здобыв потребны середкы про започатя роботы в области, котру оперед дослїджовав Ботта. Мав серенчу - наперед одкрыв розвалины в локалітї Німруд а пізнїше юговыходно од Німруду нашов палац короля Сенахеріба - Сарґонового сына. Гевсесь палац пізнїше спарадив Ашшурбаніпал, якый гев дав зрядити велич книжніцю. Акурат там нашов Лаярд множество глиняных табліць поктрытых клиновыма знаками. Лаярд нашов Нініце тай місто вышло із забытя. Нініве ся гордило 100 км довгым цірклём містьскых мурів, котры може же были двоїты. Та і наперек тому Нініве было добите а то дас в роцї 632 до н. е., коли го перемогли войска Скітів і Бабілонянів.

## Референції

Катеґорія:Асірія
Катеґорія:Міста в Іраку
Катеґорія:Стародавны міста
Катеґорія:Археолоґічны локаліты в Іраку
Катеґорія:Біблічны місця
Арабы

**Арабы** суть етнічна ґрупа семітьского походжіня росшырена передовшыткым в северній Африцї і на Близкім выходї.

Цїла популація Арабів ся рахує на коло 350-422 міліонів людей. У дакотрых ґруп є приналежность к Арабом спорна (лібаноньскы мароніты, Суданяне ітд.) Ґрупа є дефінована дакілько алтернатівныма способами, при котрых часто грають роль і другы аспекты (напр. реліґійны). Векшына Арабів ся голосить до ісламу.

Країнами арабского світа суть передовшыткым Марокко, Мавритания, Алжір, Тунис, Лібія, Еґіпет, Судан, Саудьска Арабія, Йемен, Оман, Споєны арабскы еміраты, Кувайт, Катар, Баграйн, Лібанон, Йорданія, Сірія, Ірак і Палестіньска автономія.

## Одказы
### Повязаны статї
* Сарацины
* Семіты

### Авдіовізуалны документы
* Reel Bad Arabs – середнёметражный документ о зображіню Арабів в културї Западного світа (анґліцькый язык)

## Референції

Катеґорія:Арабы
Катеґорія:Народы і етніка
Етнос

**Етнос** або **етнічна ґрупа** (з ґрецького ἔθνος, *етгнос*, т.є. *народ*) суть понятя, якыма ся звычайно означує історічно выникла ґрупа людей, котры може мають тото саме історічне походжіня, расовый тіп, язык, матеріалну і духовну културу, менталіту і традіції тай обывають сполочну теріторію. Досправды але представа того самого ґенетічного походжіня членів єдного етносу неточна, а то про міґрацію і мішаня різных етносів міджі собов, і фахівцї зато розумлять етнос скорше як ґрупу людей, котры хоснують тоту саму културу. Дакілько етносів годны творити націю.

## Повязаны статї
* Нація

## Референції



Катеґорія:Антрополоґія
Міґрація

**Міґрація** є переселёваня членів ґрупы даякых быдел (людей або жывотин) з єдного місця до другого. Даколи ся тот термін хоснує і про рослины, або в перенесенім значіню тыж про нежывы предметы (напр.&nbsp;міґрація весмірных обєктів ці міґрація даных в інформатіцї). 

З погляду даякой конкретной популації мож выдрїзнити еміґрацію, што є чісло людей, котры ся з той популації переселили за даяку єдиніцю часу (справила рік), і іміґрацію, што навспак є кількость людей, котры ся до той популації за приналежну часову єдиніцю переселили.

## Міґрація в еколоґії
Міґрації звірят годны быти реґуларны (ціклічно ся повторюючі) або нереґуларны (нагодны) та можуть мати вшелиякы прічіны. 

## Одказы
### Повязаны статї
* Ірупція
* Біженець
* Дріфт
* Енвітонментална міґрація
* Еміґрація

### Вонкашнї лінкы
* International Migration Statistics
* Migraceonline.cz - сторінка о міґрації в середнїй і выходній Европі

* Migration4media.net - сторінка з інформаціями о міґрації в Чеській републіцї

### Референції
.

Катеґорія:Еколоґія
Катеґорія:Хованя
Пол Меккартні

Сёр **Джеймс Пол МекКартні** (James Paul McCartney), знамы як **Пол МекКартні** (* 18. юн 1942, Ліверпул, Споєне Кралёвство) є брітаньскый співак і музичный композітор, член музичной ґрупы The Beatles.
## Биография
Пїсня МекКартні *[[Yesterday]]* (підписана за устным договором з партнером Джоном Ленноном іменями обадвох авторів - Lennon-McCartney) є за Ґінессовов книгов рекордів найвыужыванїша пїсня поп-музикы. Сам МекКартні є поважаны за найуспїснїшого музичного композитора усїх часів. 
У ближні час му ся подарило выконати іщі єден рекорд - найшвыдшы аншлаґовы концерт. На тот концерт, якы ся одбыл 30. октобра 2005 в Омасї, тікеты были проданы за 14 хвилин.
## Референции

## Одказы

Катеґорія:Співаци
Катеґорія:Музиканты
Красный Брід (монастырь)

**Монастырь Сошествія св. Духа в Краснім Бродї** є єдным з найстаршых і найвызначнїшых монастырїв на Словеньску. Находить ся коло села Красный Брід близко Міджілаборець. Сесь монастырь быв заснованый в 14. сторочу. Народна традіція говорить, же тогды там была збудована деревяна церьков та і монастырь. В роцї 1915 быв зруїнованый войновым фронтом і одты так стоїть до днеська.

## Історія
Володимир Телецькый, котрый ся операть о найстаршы народны передачі і на свідоцтво А. Сзірмая, твердить, же на початку 14. стороча даякый жебрак - слїпець раз в пятніцю ішов перед святом Сошествія святого Духа з хлопцём, котрый го вив за руку, з Чабин до Красного Броду.
Змучены од путованя тай без воды заставили ся на заболоченім місцї, біля студенкы што днесь коло теперішнїй монастырьскій церькви. Кідь ся слїпый напив воды із студенкы, омыв собі у водї свої білым закрыты очі. такой збачів жаривый крест, котрый ся нїс над жрідлом. Вість о уздоровлїню ся пошырила дуже швыдко і зато, бо люде што робили на полях і луках в околіцї уж над гевсёв студенков уж много раз світло видїли.

Жебы слїпый подяковав за чудо што ся ёму стало, зробив вшытко про того, жебы на тім місцї была збудована капліця. Та зозберав міджі людми дость подарунків жебы міг єй збудовати і дав там ікону святкой Богородіцї, котра в Краснім Бродї до днесь.

## Жрідла
Історія на http://www.baziliani.net/

## Референції

Катеґорія:Василіаньскы монастырї на Словеньску
Язык (анатомія)

**Язык** є сваловый орґан в ротї. Покрытый є многоверствовым длаждічковым епітелом, тырчать з нёго чіслены (*папілы*) котры му додавають темнїшый взгляд.

Язык обсягує велё смаковых рецепторів, званых смаковы погарикы. Чоловік роспознать штири основны смакы: солодкый, соленый, квасный і гірькый. Днесь єсть і далшый признаный смак умамі, та повідать ся ай о далшых.

## Одказы

### Референції



Катеґорія:Смак
Катеґорія:Сістема травлїня
Катеґорія:Голова і карк
Катеґорія:Органы (анатомия)
Дашгын Ґюльмамедов

**Дашгын Ґюльмамед-огли Ґюльмамедов** (12. септембра 1977, Качаган, Марнеулскый район, Ґрузінска ССР)&nbsp;— грузінскый і азербайджанцкый політік, писатель і поет. Презідент Конфедерації тюрків Грузії (КТГ). 

Катеґорія:Політічны лідеры
Катеґорія:Писателї
Катеґорія:Поеты
Катеґорія:Грузия
Гєшем Наджафзадє

**Гєшем Мірза огли Наджафзадє** () — азербайджаньскый поет і писатель.

## Одказы
* Gasham Najafzadeh Official website

Катеґорія:Писателї
Катеґорія:Поеты
Катеґорія:Азербайджан
Смак

**Смак** є одчутя, котре доволює внимати хемічны субстанції, роспущены в слинах або у водї. У чоловіка суть смаковы рецепторы внимаючі гірьке, солодке, солене, квасне, умамі і в згодї з новыма дослїджінями і „калціове“ і „товсте“. Тоты рецепторы суть вшелияк уміщены в смаковых погарикох, котры суть передовшыткым на языку, але тыж в ротї над языком і карку. Чоловік мать дас 500-10000 смаковых погариків. Выслїдком того релатівно великого россягу є, же чутливость смаку у людей годна быти значно роздїлна. Дїти мають звычайно веце смаковых погариків як дорослы.

### Повязаны статї
* Язык
* Смаковый погарик

## Одказы
* . 

### Референції


Катеґорія:Фізіолоґія
Вулкан

**Вулкан**&nbsp;— ґеолоґічне утворїня (ґеотектонічный яв), котре выникать над каналами і тріщинами в земній корї, по якых на поверьхню ся выметує лава, попіл, горячі ґазы, водяна пара тай уломкы скал.

Галузь ґеолоґії, котра вчіє вулканы ся зове вулканолоґія.

## Повязаны статї
* вулканізм
* вулканіт
* вулканічна бомба
* вулканічна брекчія
* вулканічне скло
* вулканічный попіл
* вулканічный туф
* вулканічный хырбет
* вулканічны гірьскы породы
* вулканоґенно-осадовы породи
* вулканоґенно-осадовы родовища
* вулканокласти
* вулканолоґія
* Вулкан (міфолоґія)
* лавове вывержіня
* лінійны вивержіня
* Список вулканів
* Мінералы вулканічны‎
* Національный парк «Вулканы Гаваїв»
* Трапы
* Еруптівный цікл

## Референції

## Література
* "Все про все на світі" с. 143 ISBN 966-605-432-9

## Одказы

* Volcano Eruptions, Ancient & Modern slideshow by *[[Life magazine]]*
* Volcano, U.S. Federal Emergency Management Agency (FEMA)
* Volcano World

Катеґорія:Вулканы
Біoбіo (ріка)

**Бioбio**&nbsp;— ріка в Чіле(380 км).

## Екстерны одказы
* Cuenca del río Biobío {es}

## Референції
* Niemeyer, Hans; Cereceda, Pilar (1983). *Geografía de Chile — Tomo VIII: Hidrografía*. 1º edición, Santiago de Chile: Instituto Geográfico Militar.{es}


Катеґорія:Рікы подля алфавиту
Катеґорія:Чіле
Андаліeн

**Андаліeн**&nbsp;— ріка в Чіле(130 км).

## Екстерны одказы
* Cuenca del río Andalién {es}

## Референції
* Cade Idepe, 2004. *Diagnóstico y Clasificación de los Cursos y Cuerpos de Agua según objetivos de calidad. Cuenca del Río Andalién*. Dirección General de Aguas. MOP. Diciembre de 2004. Santiago. Chile. {es}
* Francisco Solano Asta-Buruaga y Cienfuegos, Diccionario geográfico de la República de Chile, D. Appleton y Compania, Nueva York, 1899 pg. 31-32 {es}


Катеґорія:Чіле
Протонове чісло

**Протонове чісло** (даколи тыж **атомове чісло**) у фізіцї тай в хемії означать кількость протонів в ядрї менованого атому ці обще атому менованого елементу.

## Повязаны статї

* Атом
* Періодічна табліця елементів
* Нуклеонове чісло
* Невтронове чісло

## Референції

Катеґорія:Ядерна хемія
Катеґорія:Фізіка частіць
Катеґорія:Фізіка
N

* '''N'''&nbsp;— літера латиньской абеткы.
* Хемічный сімбол азоту.
* В астрономії **N** — сімбол Нептуна.
* В математіцї \mathbb{N} — позначіня множыны натуралных чісел.
Актіній

**Актіній** (, , ) — радіоактівный хемічный елемент  III. ґрупы періодічной сістемы елементів, сімвол **Ас**, ат. н. 89; ат.м. 227,0278. Найдовше жывый бета-радіоактівный ізотоп 227Ас. Період напівроспаду 21,773 р. Ізотопы 227Ас і 228Ас (наз. тыж мезоторій II, Ms Th II) входять до складу природных радіоактівных рядів. Обсяг актінія у земній корї дуже малый (6 \cdot 10^{-10}\%). Актіній -  стріблясто-білый метал з граноцетричнов кубічнов гратков.

Дость є тяжкый (густота 10,7 г/см3) і барз хімічно актівный. Ёго температура топлїня, найджена експеріментално, 1040±50°С, а температура кыплїня, розрахована теоретічно, близко 3200°С  

Містить ся в урановых тай торієвых рудах. Высокотоксічный tпл = 1050 oC, tкип = 3590 oC.

## Референції

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.М.Литвиненка НАН України, Донецький національний університет -  Донецьк:"Вебер", 2008. – 758 с. 

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Металы
Азот

**Нітроґен** (, N)&nbsp;— хемічный елемент V ґрупы періодічной сістемы елементів з протоновым чіслом 7 тай атомовов масов 14,008. Два атомы нітроґену, зъєдинюючі ся складають молекулу хемічной субстанції **азоту**.

**Азот**&nbsp;— ґаз без фарбы, запаху, смаку; ся складать з двоатомных молекул N2. За нормалных условій 1 л азоту важыть 1,25046 ґ, крітічна t° дорівнює —147,16°, малорозчінный у воді. При звычайных условіях азот хемічно малоактівный; при высокых температурах і тиску, при наявності каталізаторів азот утворює сполуки з гідроґеном, металами, оксигеном та ін. В природї азот існує як головна складова частина воздуху.

## Жрідла
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.&nbsp;М.&nbsp;Литвиненка НАН України, Донецький національний університет&nbsp;— Донецьк: «Вебер», 2008.&nbsp;— 758 с. 
* Ф.&nbsp;А.&nbsp;Деркач «Хімія» Л. 1968

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Ґазы
Катеґорія:Неметалы
Алуміній

**Алуміній** (*Al*) (, , )&nbsp;— хемічный елемент III ґрупы періодічной сістемы елементів, ёго протонове чісло 13, односна атомова вага 26,9815. В природї існує єдиный стабілный ізотоп 27Al. Третїй по обсягу елемент (і найроссшыренїшый метал) земной коры, што становить приближно 8% їй вагы.
## Референції

## Жрідла
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.&nbsp;М.&nbsp;Литвиненка НАН України, Донецький національний університет&nbsp;— Донецьк:"Вебер", 2008.&nbsp;— 758 с. ISBN 978-966-335-206-0

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Металы
Катеґорія:Алуміній
Катеґорія:Конштрукчны матеріалы
Америцій

**Америцій**, (Am), радіоактівный метал, родины актіноідів, протонове чісло 95, односна атомова вага 243,13; перше быв сінтетізованый в 1944. В природї ся находить в малій кількості в уранініті (урановій смолцї) і іншых урановых рудах, в котрых ся утворить в резултатї роспаду плутонія. Є  елементом з найвекшым протоновым чіслом, якый ся находить в природї. Тыж ся сітентізує в ядерных реакторах при бомбардованю плутонія невтронами.

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім.. Л.М.Литвиненка НАН України, Донецький національний університет -  Донецьк:"Вебер", 2008. – 758 с. ISBN 978-966-335-206-0

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Америцій
Катеґорія:Металы
Арґон

**Арґон** (Ar) — хемічный елемент з протоновым чіслом 18, та тыж проста субстанція, інертный ґаз, без фарбы і запаху. Уважує ся, же він не вступує в реакції з іншыми елементами, против тому недавно встановлено, же він може ся зъєдинёвати з фторидом бору. Містить ся в атмосферї Земли (1 %).

(Argon; ґрец. αργος— недїялный) Ar — хемічный елемент нуловой ґрупы періодічной сістемы Д. І. Менделєєва, єден з інертных ґазів. Порядкове чісло 18, атомова вага 39,944. Природный арґон складать ся з ізотопів 36Ar (0,337 %). 38Ar (0,063 %), 40Ar (99,600 %); штучно обтриманы радіоактівны ізотопы 35Ar, 37Ar і 41Ar.

Арґон — бесфаребный, ёго молекулы суть єдноатомны; t° кып. — 185,83 °C, t° топ.— 189,3 °C, крітічна температура — 122,4 °C; крітічный тиск — 48 атм. В природї ся арґон находить у вольнім станї і становить 0,933 % (по обєму) воздуху, з якого першый раз го оддїлили в 1894 роцї У. Рамзай і Дж. Релей. В промыслї добывають арґон фракціонованём рідкого воздуху.

## Література
* Глосарій термінів з хімії // Й.Опейда, О.Швайка. Ін-т фізико-органічної хімії та вуглехімії ім. Л. М. Литвиненка НАН України, Донецький національний університет — Донецьк: «Вебер», 2008. — 758 с. 

Катеґорія:Хемічны елементы
Катеґорія:Неметалы
Катеґорія:Благородны газы
Османьска імперія

**Османьска імперія** або тыж **Османьска ріша** (*Оттоманьска імперія*;  — Девлет-і Āлійе-и Осмāнійе, ) — офіціална назва державы, заснованой накінцї 13. ст. султаном Османом І., в Малій Азії. Столиця з 1453 р. - Стамбул (колишнїй Константінополь). Основу державы спочатку складали туркы. Бігом 15-16. ст. внаслїдку войн в Азії, Африцї і Европі імперія досягла своёй теріторіалной і войсковой величі.

Держава османьскых султанів єствовала з 1299 до 1923 року. В Европі Османьску імперію  часто называли Оттоманьсков імперіов. В період розквіту в XVI—XVII сторочах держава включала Анатолію, Близкый Выход, Северну Африку, Балканьскый півостров і прилеглы к нёму южны земли Европы.  

Анатолія (Мала Азія), в якій росположена сучасна Турція, в давнину была колысков много цівілізацій. Туркы, котры ся гев нащали в XI. сторочу, были першов вовнов турецькых воёвників, тай они поступно започали доывати земли, над якыма дотогды пановала Візантія, тай асіміловали єй ґрецьке населїня і освоїли єй културну дїдовизны.

Наступником першых Труків ся стала Османьска імперія, яка завершыла добываня Візантії взятём Константінополя в 1453 роцї. На вершынї своёй могутности, під час правлїня Сулеймана I. Пышного (1520—1555), імперія ростїговала ся од ворот Віднї до Перьской затокы, од Криму до Марока.

По закінчіню Першой світовой войны ся Османьска імперія роспала: Франція обтримала Сірію, Анґлія — Ірак і Палестину; турецькы земли входять до  сучасной Турції.

## Референції

## Жрідла

* Османьска імперя
* Османьска імперія
*  Збройны силы Османьской імперії в XV-XVII ст.

Катеґорія:Історія Турції
*
Катеґорія:Бывшы штаты
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры основаны 1299
Катеґорія:Штаты і теріторії, котры заникли 1922