Сумы

**Су́мы** (, ) сут городом в сіверовосточнуй Украйині, адміністративным центром Сумської области. Лежат на берегах рікы Псел тай мают населеня  Сумы сут 23.&nbsp;майлюдным варошом у крайині.

Сумы были закладені козаками у 1650.&nbsp;роках у історичнум реґіоні Слобудської Украйины.

## Історія

Сумы были закладені на берегах рікы Псел козаком Герасимом Кондратьєвым из Ставища Білоцерківського полка. Неясно, ци датумом закладеня є 1652.&nbsp;рук, ци&nbsp;1655. У 1656–1658.&nbsp;роках на місті раннього поселеня Сумин пуд керовництвом московитського воєводы К.&nbsp;Арсєньєва быв покладеный форт из варощиком.

У 1670.&nbsp;роках Сумы ся розросли укріпленым *посадом* (ремеселным варощиком), по чому стали майвеликов фортецьов у Слобудськуй Украйині. Зачинавучи 1658.&nbsp;роком Сумы были центром Сумського козацького полка, воєнної тай адміністративно-територіалної єдиниці. У 1680.&nbsp;роках довкола вароша яв ся розростати неукріпленый пригород.

Пуд конець 17.&nbsp;стороча, Сумы стали містом зборув московитськых войськ бігом Крымськых кампаній рокув&nbsp;1687 тай&nbsp;1689. У Велику сіверну войну уд децембра 1708 по януар 1709 варош быв *ставков* (штабом) Московитського головнокомандованя пуд проводом царя Петра&nbsp;I. У 1734–1743 пуд керовництвом принца Алєксєя Шаховського у Сумах діяла *Комиссія учрежденія Слободскихъ полковъ*. Уд єї закладеня тай до ліквідації козацтва у Слобудськуй Украйині варош быв пуд читавым вливом офіцірської фамелиї Кондратьєвых.

По ліквідації козацтва у 1765.&nbsp;році, Сумськый козацькый полк ги адміністративна єдиниця быв перечиненый у Сумську провінцію свіжовытвореної Слобудсько-украйинської ґубернії (), а Сумы стали єї центром. У році 1780 Сумы стали центром Сумського уїзда (), а у 1786–1789.&nbsp;у городі забрали фортіфікаційні валы.

По періоду стаґнації у 1765–1860.&nbsp;роках, Сумы зачали ставати читавым індустріалным тай торговым центром, вдяку Павловському цукрово-рафінадному заводу, закладеному в 1869 И.&nbsp;Харитоненком) тай Сумські машиноробні майстерні (закладені в 1896 из цільов продуковати апаратуру про цукрові заводы). Из покладеньом штрекы Ворожба—Мерефа появила ся ай Сумська желізнична штація у януарови&nbsp;1877. Дакулко файтув філантропістськых індустріаліштув, спомежи котрых были майзнамі Харитоненкы, вчинили читавый внесок у розвуй Сум.

Бігом Револуції 1905–1907.&nbsp;рокув почти вшыткым Сумськым повітом керовала Сумська повітова орґанізація Всеросійського селянського союза, што у далшуй російськуй історіоґрафії ся означовало терміном „селянська республіка“. Тото была провба селянув убороти си ліпші робочі условія через выход у політичну сферу, забравши собі власть и розроблявучи власноє законодавство.

### Друга світова война

Бігом німецької окупації Украйины у Другуй світовуй войні (1941–1944) Сумы пережыли читаву уйму тай были окуповані уд 10.&nbsp;октовбра 1941 по 2.&nbsp;септембра 1943. У фебруарови 1942.&nbsp;року, дас 1,000 жыдув были убиті у Сумах у двох великомасштабных операціях. У майови-юнійови того року, німці тай їх мадярські союзникы забили щи пару десяткув жыдув тай тридцять циґанув. Дас 250&nbsp;мадярськых жыдув были убиті у Сумах за період окупації. Німці держали у вароши тюрьму тай каторжный батальйон про жыдовув.

У януарі 1944, 1.&nbsp;Резервный піхотный полк 1.&nbsp;Корпуса Польськых збройных сил став у Сумах, и пак у городі было Головноє управліня Першої польської армії. Дас 30,000&nbsp;польськых катун перебывали тай проходили воєнські ученя у Сумах у 1944 перед тым як назад пуйти у буй против Нацистської Німещины.

По войні розбиті часті вароша ся удновльовали.

### Повномасштабна російська інвазія

24.&nbsp;фебруара 2022, на першый день Повномасштабної російської інвазії в Украйину, Сумы были атаковані Російськыма збройныма силами.

4.&nbsp;апріля 2022 голова Сумської обласної воєнної адміністрації (сперед інвазійов&nbsp;— *Сумської обласної державної адміністрації*) Дмитро Живицькый заявив, ож російські войська булше не держали ниєден варощик авадь село у Сумськуй области тай булшинов удступили, тай ож украйинські воякы межи тым робили над тым, обы доукіряти лишивші ся войська. 8.&nbsp;апріля того року Живицькый заявив, ож ушыткі російські катуны лишили область, айбо додав, ож територія области ся и дале обставала небезпечнов позад міновань и другых муніцій, лишеных російськов армійов.

13.&nbsp;апріля 2025.&nbsp;року Російська федерація обстріляла Сумы ракетами, убивши маймало 35&nbsp;чоловік, у тум числі 2&nbsp;дітий, тай ранивши 129&nbsp;чоловік, у тум числі 15&nbsp;дітий. Подля CNN, тото стало майсмертелным подобным нападом уд 2023.&nbsp;року, кой Росія ударила ракетами по селови Гроза тай забила 59&nbsp;чоловік.

## Ґеоґрафія
Сумы ся розміщувут у сіверовосточнуй части Украйины на Середньоруськуй высочині тай у історичному реґіоні Слободської Украйины. Варош стойит на берегах рікы Псел.

## Урядованя

Сумы&nbsp;— город обласного значіня, адміністративный центер Сумської области тай Сумського района.

До 2006.&nbsp;року варош быв поділеный на два городські районы, *Зарічний* и *Ковпаковський*, тай 13 мікрорайонув. Уд 2006 розділеня на городські районы стратив платность.

Варошськый муніципалітет обсягує дакулко сосідньых сіл: *Верхнє Піщане*, *Житейське*, *Загірське*, *Кирияківщина*, *Піщане* тай *Трохименкове*.

## Демоґрафія

### Язык
Рудный язык подля списованя людности 2001.&nbsp;року:

Подля обзвідованя Межинародного републіканського інститута за апріль-май 2023.&nbsp;року, 64% обывательства города говорило дома по украйинськы, 27% говорило по російськы.

## Вызначні родакы

* Олексій Алчевськый (1835–1901)&nbsp;— індустріалішта, філантроп, закладатель города Алчевськ.
* Ганна Безлюдна (рожд.&nbsp;1972)&nbsp;— украйинська журналіштка и продюсерка.
* Карл Бурман (1882–1965)&nbsp;— естонськый архітектор и малярь.
* Микола Грунськый (зач.&nbsp;20.&nbsp;ст.)&nbsp;— старшый изглядовач, шпеціалішта з російського языка при Лінґвістичному інституті Націоналної академії наук Украйины.
* Дмитро Кулеба (рожд.&nbsp;1981)&nbsp;— політик и діпломат; бывшый міністер загатарных діл Украйины (4.&nbsp;марця 2020&nbsp;– 5.&nbsp;септембра 2024).
* Анатолій Мокренко (1933–2020)&nbsp;— оперный співак, барітон.
* Катерина Пешкова (1887–1965)&nbsp;— совєтська активістка за людські права, перша жона Максіма Ґорького.
* Петро Воєводін (1884–1964)&nbsp;— російськый револуціонер, совєтськый політик и кінопродюсер.

### Шпортовці

* Казімєрж Ґзовськый (1901–1986)&nbsp;— польськый кавалерійськый офіцірь тай верьшник, сріберный медалішта у команднум кунськум бігови Літньых Олімпійськых бавищ 1928.
* Євген Глива (рожд.&nbsp;1983)&nbsp;— бігун-ултрамаратонець.
* Володимир Голубничий (1936–2021)&nbsp;— чотыриразовый олімпійськый медалішта у шпортовуй ходьбі.
* Олег Гусєв (рожд.&nbsp;1983)&nbsp;— фотбалішта из 319&nbsp;клубныма мачами тай 98&nbsp;мачами за зборну Украйины.
* Володимир Романенко (рожд.&nbsp;1985)&nbsp;— фотбалішта-пувзащитник из булш як 330&nbsp;клубными мачами.
* Катерина Самсон (рожд.&nbsp;1988)&nbsp;— фотбаліштка-воротарька из 21&nbsp;мачами за жунську зборну Украйины.
* Сергій Страшненко (рожд.&nbsp;1953)&nbsp;— даколишньый фотбалішта-ґолкіпер из булш ги 400&nbsp;клубныма мачами.

## Братські вароші

Сумы мавут за братські такі вароші:

*  Сакраменто, США (2023)
*  Целле, Німещина (1990)
*  Ґорзув Велькопольськый, Польща (2006)
*  Кутаїсі, Ґрузія (2018)
*  Люблін, Польща (2002)
*  Враца, Булгарія (1966)
*  Шіншянь, Китай (2019)
*  Чуджі, Китай (2019)
### Другі формы сполупраці
*  Банська Быстриця, Словакія (2016)
*  Волен, Швайц (2015)

## Никайте щи
* Сумска область

## Референції


## Вонкашні удкликованя

* 
* (по анґл., укр., рос.) City of Sumy travel guide 
* (по укр. и рос.) Місто Суми
* (по укр.) Сумська адміністрація
* (по анґл.) Sumy travel guide 
* Медичний інститут СумДУ
* (по укр.) Regional Web-portal, open business-directory of the city
* Портал Суми
* (по укр.) Вебкамера центра Сум

Катеґорія:Міста Україны
Катеґорія:Сумска область