Пипинє

## Опис
**Пипинє** (дзиви мак) або лат. *Papaver rhoeas* то єднорочна, ридше дворочна лїсцаста рошлїна зоз фамелиї макох (*Papaveraceae*).

Стеблочка вертикални, єдноставни або слабо розконарени и прекрити зоз мохотками, а лїсца вайцасти, шивожелєни и прекрити зоз вистирченима, оштрима мохотками. Квитки вельки (пречнїк до 10 cm), обачлїви, на длугоких стебелкох на долу нагнути, цмочервени, блядочервени або ридше билей фарби. Венчиково лїсточка єст штири и барз су нїжни, ценки и часто су при сподку цмейши. Плод то главка лабдастей форми виполнєта зоз вельочисленим, дробним, белавошивим, нашеньом у форми пасулї. 

Кед є швижа тота рошлїна отровна, алє прето сухи квитки и дозрети нашеня, кед ше конзумую у нормалних количествох, нє можу почкодзиц. У себе ма безопасни алкалоиди за розлику од другей файти маку (*Papaver somniferum*), котри богати зоз морфином и другима опиюмскима алкалоидами. Попри алкалоидох у себе ма ище и червену фарбу, орґански квашнїни, горки субстанциї, танини, крохмаль, а найлїковитша материя у пипиню то сок котри ше находзи у квиткох.

## Лїковити свойства
При сушеню венчикових лїсточкох (лєм тота часц квитка ше хаснує) нє треба их пребарз дотикац прето же теди траца свойо лїковити прикмети и меняю фарбу, односно побелавя. Од нїх ше правя сирупи и чаї, а хасную ше и за фарбенє вина, палєнки и других напойох. Нашеня ше, окрем за лїченє, хасную и як присмачки за посипованє по печиву и колачох котрим даваю приємни пах и смак. Главки ше обераю аж кед нашенє подполно дозрете.

Пипинє ше хаснує углавним у народней медицини за лїченє хороти и почежкосци орґанох за диханє, жалудка и душевних хоротох. Чаї и сирупи на бази тей рошлїни змирюю кашель, помагаю при викашльованю, при прехлади и запалєню гарла, мандульох и плюцох, хронїчного бронхитиса и астми. Венчиково лїсточка злєпшую претровйованє, змирюю корчи и болї у жалудку, а вєдно зоз нашеньом су змирююци и помагаю при депресиї, неурози и нєспаню.

Пипинє рошнє вшадзи коло драгох. Нашева ше саме и зна залапиц векшу поверхносц. Понеже є самошейковитa рошлїна, поготoв ше нашеє у жице хторе му служи як подпора та нє полєгує. Добре подноши сушу, корень му нє барз розвити. Люби надосц слунка a розквитнути квитки теди найбаржей виражую свою красоту.

## Литература

* Гостушки, Р: *Лечење лековитим биљем*, Народна књига, Београд, 1979.
* Грлић, Љ: *Енциклопедија самониклог јестивог биља*, Аугуст Цесарец, Загреб, 1986.
* Дјук, А, Џ: *Зелена апотека*, *Политика*, Београд, 2005.
* Јанчић, Р: *Лековите биљке са кључем за одређивање*, Научна књига, Београд, 1990.
* Јанчић, Р: *Ботаника фармацеутика*, Службени лист СЦГ, Београд, 2004.
* Јанчић, Р: *Сто наших најпознатијих лековитих биљака*, Научна књига, Београд, 1988.
* Којић, М, Стаменковић, В, Јовановић, Д: *Лековите биљке југоисточне Србије*, ЗУНС, Београд 1998.
* Лакушић, Д: *Водич кроз флору националног парка Копаоник*, ЈП Национални парк Копаоник, Копаоник, 1995.
* Марин, П, Татић, Б: *Етимолошки речник*, ННК Интернационал, Београд, 2004.
* Миндел, Е: *Витаминска библија*, ФаМилет, 1997.
* Мишић Љ, Лакушић Р: *Ливадске биљке*, ЗУНС Сарајево, ЗУНС Београд, ИП *Свјетлост*, 1990
* Стаменковић, В: *Наше нешкодљиве лековите биљке*, Тренд, Лесковац
* Туцаков, Ј: *Лечење биљем*, Рад, Београд, 1984.

## Вонкашнї вязи

* Comprehensive profile for ''Papaver rhoeas'' зоз вебсайту
Катеґория:Рошлїни