Музей

**Музей** (зоз старогреческого *μουσείον*, *мусио* – штредзиско) назва за установу и будинок, место дзе ше чува, виучує и виклада – хронолоґийно або тематично – збирки старих предметох, уметнїцких дїлох, предметох з обласци науки, технїки...

Спрам дефинициї ICOM-а (анґл. *International Council of Museums,* ICOM, серб. *Медзинародни совит музейох*, МСМ) зоз 1974. року, музей нєпрофитна установа на хасен дружтва и його розвою, отворена за явносц, за нащиву жительох хтори збераю, чуваю, виглєдую, комуникую и викладаю материялни и нєматериялни скарб зоз цильом виучованя, образованя и забави.

## История

Перши зазначени податки о збирки драгоциних предметох ше находза у городзе Сузи (югозаходни Иран). Податки ше одноша на 1176. рок пред н.е. и даваю информациї о збирки предметох принєшених зоз воєно покорених обласцох. У городзе Персеполю (Иран) тиж ше споминаю палати зоз скарбнїцами и скулптурами греческей уметносци. Палати отвераю дзвери нащивительом у шветочних нагодох.

У 5. вику пред н. е. у Атинским акрополю ше почина будовац ґалериї и музеї (*Пинакотека* - ґалерия малюнкох на уходзе до акрополю, *Калкотека*-будинок зоз скулптурами), *Stoa poikile* - конк украшени зоз мотивами битки при городзе Маратонє. Скарбнїци ше находза и у универзитетох при святилїщох у Атини, Коринту, Олимпиї. 
Збирки завитних дарункох чували и о нїх ше старали *hieropoei* (чуваре и священїки). У чаше геленизма настали перши музеї при библиотекох у хторих ше одвивали науково, културни и уметнїцки дїялносци (у Александриї у 3. вику пред н.е. и у Перґаму, у 2. вику пред н. е.).

Антични Рим (Стари Рим) нє припознава музей як институцию. Велї дїла подобовей уметносци ше збера и виклада у библиотекох, святилїщох або на отвореним просторе.

Нєшкайши тип музею ше зявює у чаше ренесанси у Италиї. 

Од 16. вику рошнє интересованє за зберанє културно-историйно-наукових предметох и зявюю ше ґалериї у хторих ше чува уметнїцки дїла.

У 18. вику ше прави перши будинки за потреби музейох хтори отвераю свойо дзвери нащивительом: Музей Ешмолиєн (анґл. *Ashmolean Museum*) у Оксфорду, Природняцки музей ( нєм. *Naturhistorisches Museum*) у Бечу, Британски музей (анґл. *British Museum*) у Лондонє.

Найвецей явни музеї ше отвера после Французкей револуциї.

У 19. вику ше першираз зявює потреба за подзелєньом музейох. З єдного боку настава потреба основац енциклопедийни музеї зоз образовним приступом (Метрополитански музей уметносци у Нюйорку и Музей применєних уметносцох у Бостонє), а зоз другого боку, зоз наставаньом рижних наукових дисциплинох, формую ше окремни музеї:

•	***археолоґийни музей*** (1802. року основани лапидариюм у *Авґустовим святилїщу* у Пули, *Археолоґийни музей* у Сплиту 1820. року, у Задру 1830. року)

•    ***уметнїцки музеї и ґалериї*** (*Национална ґалерия* у Лондонє 1842 року, *Ермитаж* у Петроґрадзе 1852. року)

•	***технїчни музеї*** (*Conservatoire National des Arts et Métiers*  у Паризу 1794. року, *Deutsches Museum von Meisterwerken der Naturwissenschaft und Technik* у Минхену 1903. року, *Технїчни музей* у Заґребе 1854. року)
 
•	***историйни музеї*** (*Музей Наполеона* у Паризу 1970. року, Heeresmuseum у Бечу)

•	***етноґрафски музеї*** (Museum fur Völkerkunde у Бечу 1876. року, Етноґрафски музей у Сплиту 1910. року и у Заґребе 1919. року)

•	***природняцки музеї*** (*Народни природняцки музей* у Паризу 1793. року, *Национални природняцки музей* у рамикох *Смитскониянскей институциї* у Вашинґтонє 1846. року, *Америцки природняцки музей* у Нюйорку 1869. року)

•	***национални музеї*** (*Народни музей* у Задру 1832. року и у Заґребе 1846. року) хтори при малочислених народох афирмую национални идентитет.

У 20. вику ше у музейох виклада рижни вистави конциповани же би комуниковали зоз явносцу. Видава ше и каталоґи и други публикациї, вирабя ше и предава сувенири, орґанизує ше преподаваня и педаґоґийни роботнї за дзеци. У Другей шветовей войни векшина музейох була знїщена. По войни ше прави нови, вельки будинки, музеї:

::◆	1959. року *Ґуґенгайм музей* (музей абстрактней уметносци) у Нюйорку

::◆	1964. року *Национални музей антрополґиї* у городзе Мексику

::◆	1973. року *Музей Ван Ґоґа* у Амтредаме

::◆	1977. року *Национални музей модерней уметносци* у центре Жорж-Помпиду у Паризу

Окрем того же ше правело нови будинки, даскелї стари будинки ше реновирало и адаптовало за музейни потреби. Тедишнї будинок желєзницкей станїци у Паризу 1986. року достал нову наменку, присподобени є за вистави и у нїм отворени национални *Музей Орсе*, тиж так будинок готелу Сале реконструовани и у нїм 1974. року отворени тиж национални музей, *Музей Пабла Пикаса* (Париз).

Концом 20. и на початку 21. вику зявюю ше перши виртуални музеї, а зявює ше и музей *MOWA* (анґл. *Museum of Web Art*) хтори нє постої як будинок, алє ма поставени вистави хтори мож розпатрац (*on line* ) и виклада образовни програми.

## Виртуални тури

::▶   Музейна збирка у Руским Керестуре

::▶   Историйно – етнолоґийна збирка Одняте од забуца у Коцуре

::▶   Историйно – етнолоґийна збирка Одняте од забуца у Дюрдьове

## Подзелєнє

★ Науково музеї (археолоґийни, историйни, етноґрафски, природняцки, технїчни, воєни, криминалистични, гиґиєнски, школски, моряцки...)

★ Уметнїцки музеї (музеї котри викладаю збирки малюнкох, скулптурох, ґрафикох и предмети применєней уметносци)

Спрам характеру, структури и териториялней компетенциї, музеї ше дзеля на державни, покраїнски, городски и музей родзеного краю. Часто ше хаснує и назви як цо то ґалерия (векша збирка малюнкох и скулптурох) и кабинет (за збирку ґрафикох, пенєжу и медальох).

Окрем просторийох за викладанє збиркох, сучасни музеї маю и просториї за чуванє, понеже ше нє шицки предмети викладаю, просториї за реставрованє и препарованє музейних експонатох, фотоґрафску лабораторию, просториї за фахових занятих роботнїкох, просториї зоз инвентаром и библиотеку.

## Найпознатши музеї и ґалериї у Европи

:– Фиренца: Палата Пити (Pitti) и Ґалерия Уфици

:– Милано: Ґалерия Брера (Brera)

:– Венеция: Ґалерия Академиї

:– Рим: Музей историї и уметосци Лувр (Louvre), Музей уметносци Орсе

:– Амстердам: Рийксмузеум, Музей Ван Ґоґа

:– Лондон: Британски музей и Национална ґалерия, Музей Викториї и Алберта

:– Мадрид: Музей уметносци Прадо, Музей кралїци Софиї

:– Билбао: Музей модерней уметносци Ґуґенгайм Билбао

:– Санкт Петербурґ: Музей уметносци Еритаж

:– Москва: Трет'яковска ґалерия, Пушкинов музей

:– Минхен: Стара и Нова Пинакотека, Нємецки музей

:– Дрезден: Ґалерия старих майстрох у Дрездену

:– Беч: Уметнїцко-историйни музей

## Найнащивенши музеї

## Вонкашнї вязи

*   Музей. Википедия на сербским язику

* Улога музеја. *muzejvojvodine.org.rs*

*   Музеј, Хрватска енциклопедија. *enciklopedija.hr*

* Дефиниција музеја. *icom-croatia.hr*

## Референци
Катеґория: Култура