open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
CIA

CIA: Central Intelligence Agency (Sutsata Tsentrala di Inteligentsa) ditu Statili Uniti ali America.
Nowy Dwór Królewski

**Kurów** easte hoarã tu Polandia di Not-Datlu, shi s-aflã anamisã di Chelmno shi Torun. Easte cãsãbãlu capital-a unãljei gmina ahoryea, unã comunã ãn cadur-a Voivodãmea ali Lublin shi are 177 di bãnãtori (dit anlu **2014**).



## Vedz shi
* Polandia
* Varshava
Televizia

(s-ufilizeashce shi forma shcurtã **TV** icã **T.V.**) easte un system ti telecomunicatsiur tsi s-ufilizeashce largu ti promovare shi spunire di cadzãri tsi imnã shi boatse piste distantsiur lardzã pi lume tutã. Zborlu *televizia* yine di limba gãrtseascã shi latinicheascã *tele* (di gãr. *τῆλε*, largu) shi *vizia* (di lat. video, vis; tsi scljeamã veade) icã videare pi lundzime.

Televizia s-are developatã multu tu chirolu. Tu chirolu di tu sone, nãsã s-are developatã pãnã tu televizia cabelã, cu tsi s-poate s-veadã canaluri di tu lume fãrã antenã sade cu cablo shi televizia sateliteascã cai le-ufilizeashce satelitslji tu lume ta s-putets s-videts canaluri di tu lume tutã. Nai ma nao format ti videare di video easte HDTV icã "high definition television" icã "televizia cu definitsia analtã".

Tu lume armãneascã protã televizia cai promovã material pi armãneashce ira Televizia di tu Scopia cu emizia "Hronica armãneascã" tsi tu chirolu u-apruche numã "Scãnteao" tsi s-pridã sh-azã. Sãntu cunuscuts shi emisiur armãneshci sh-pi alante televiziur sade **Scãnteao** easte atsea nai ma vecljã shi nai ma regularã di tute.
## Izvuri di nuntru

## Isvuri di Nafoarã

## Alti
Israel

**Israel**: iasti unu cratu uvrescu adratu tu 1948 ditu mardzina ditu apiritã ali Amarea Mediteranã.

Aua baneadzã maxus Uvrei sh Araghi. Dauli limbi suntu ofitsiali.

## Cultura
**[[Hatigva]]** (Nãdia)  - imnul a cratlui Israel.
::Ahãtu chiro anda tu inimã, nuntru,
::Un geanu uvrescu nica ari caimo,
::Sh ninti cãtã Apiritã,
::Un oclu nica aveagli cãtã Sion,
::Nãdia noastã nica nu iasti chirutã,
::Nãdia di dauã njilji di anji,
::S-himu unu lao  eliftiru tu a noastã patridã,
::Patrida Sionlui sh a Ierusalimlui.

## Ashcherea
## Icunumia
## Relighia
## Culturã
## Isturia
## Resursi
## Icunumia
## Alti
## Izvuri di Nuntru
* Vãsãliili di pi Terra
* Limbili asburãti pi Terra
## Izvuri di Nafoarã
## Biblioyrathilj

## Sportu
Tesalia

**Tesalia** iasti una regiuni ditu Gãrtsia shi adza iu bãneadzã multsã armãnji.

## Izvuri di nuntru
* Gãrtsia

## Izvuri di Nafoarã
* Dimarhia di Tesalia

## Alti
Amirãria Persanã

**Amirãria Persanã**

## Isturia

## Izvuri di nuntru
* Amirãriili di pi Terra
* Amirãria Makedonã (Makedonia Teasã)
* Amirãria Romanã ditu Ascãpitatã
* Amirãria Romanã ditu Apiritã
* Amirãria Otomanã

## Isvuri di Nafoarã

## Alti
Vãsãliili ditu Asia

## Aradamata Vãsãliiloru ditu Asia
* Abkazia,
Afganistan,
Arabia Saudescã, 
Arusia,
Ermenia,
Azerbaigian,
Bahrein,
Bangladesh, 
Cambogia, 
China,
Chipro,
Corea di Not,
Corea di Aratsile, 
Eghiptu,
Filipinji,
Gheorghia,
India, 
Indonezia,
Iran, 
Irac, 
Israel, 
Japonia, 
Iordania, 
Katar,
Kazahstan, 
Kuweit, 
Kirghistan,
Laos, 
Lebanon, 
Malaesia, 
Maldive, 
Mongolia,
Nepal, 
Oman, 
Pakistan,
Palestina, 
Singapore, 
Sri Lanka, 
Siria, 
Tadjikistan, 
Tailanda,
Timorlu di Estu,
Turchia,
Turcmenistan,
Uzbechistan,
Vietnam,
Yemen.

## Izvuri di nuntru
* Cãsãbadzlj ali Asia
* Asia

## Isvuri di Nafoara

## Alti

## Biblioyrathilj
Amirãria Romanã ditu Apiritã

**Amirãria Romanã ditu Apiritã** fu un stat tsi s-aflã tu Europa.

## Isturia

## Izvuri di nuntru
* Amirãria Romanã

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrafilj
Aristotel

**Aristotel** iasti etniclu makedonu cu unã di naima anyilicioasa mãduua ditu Antikitati. S amintã tu Makedonia, Stagira, sh nãsu lu prãxi pi Alexandru Marli ti mshata cali cãtã Apirita Soarlii.

## Anyrãpseri
* Metafisikia
* Geanlu
* Politikia

## Izvuri di nuntru
* Amirãria Makedonã (Makedonia Teasã)
## Isvuri di Nafoarã

## Alti
Vietnam

**Vietnam** easte un stat di Asia, Cãsãbãlu capital Hanoi, cama mari cãsãbã easte Ho Chi Minh City.
* loc: 330.000 km2 
* populatsia: 90.388.000 (2012)

## Izvuri di Nuntru
* Cãsãbadzlj ali Vietnam
* Tan Son Nhat International Airport
Staturle tu Europa

## Aua suntu arãdãpsiti vãsãliili ditu Evropa
* Arbinishia
* Arusia
* Arusia albã (Belarus)
* Austria
* Belghia
* Bosna shi Hertsegovina
* Britania Mare
* Cehia
* Chipro
* Croatia
* Danimarca
* Estonia
* Finlanda
* Gallia
* Gãrtsia
* Ghermãnia
* Irlanda
* Islanda
* Ispania
* Italia
* Letonia
* Lituania
* Luxemburg
* Malta
* Moldova
* Monaco
* Montenegro
* Norveghia
* Olanda
* Portogallia
* Polandia
* Republica Machedonia
* Romãnia
* San Marino
* Sãrghia
* Shwaitsã
* Slovachia
* Slovenia
* Suidia
* Turchia
* Ucraina
* Ungaria
* Vatican
* Vurgaria

## Izvuri di nuntru
* Evropa
* Cãsãbadzlj ali Evropa

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Cãsãbadzlj ali Austria

## Aradamata cãsãbadzloru ditu Avstria
* Vienna, 
Graz,
Linz, 
Salzburg, 
Innsbruck,
Klagenfurt,
Wels, 
Villach, 
Sankt Pölten,
Dornbirn, 
Wiener Neustadt, 
Steyr, 
Feldkirch,
Bregenz,
Wolfsberg,
Baden bei Wien, 
Leoben, 
Klosterneuburg, 
Traun, 
Krems an der Donau, 
Leonding,
Amstetten, 
Kapfenberg, 
Mödling, 
Lustenau, 
Hallein, 
Traiskirchen, 
Kufstein, 
Braunau am Inn, 
Schwechat,
Spittal an der Drau, 
Saalfelden, 
Ansfelden, 
Stockerau, 
Ternitz, 
Hohenems, 
Perchtoldsdorf, 
Telfs,
Feldkirchen, 
Tulln, 
Bad Ischl,
Bludenz, 
Bruck an der Mur, 
Gmunden, 
Sankt Veit an der Glan, 
Schwaz, 
Hall in Tirol, 
Eisenstadt,
Neunkirchen, 
Lienz, 
Hard,
Wörgl, 
Knittelfeld, 
Vöcklabruck, 
Marchtrenk, 
Korneuburg, 
Waidhofen, 
Rankweil, 
Ried im Innkreis, 
Wals-Siezenheim,
Zwettl,
Volkermarkt, 
Bad Voslau, 
Hollabrunn, 
Enns, 
Mistelbach, 
Sankt Johann im Pongau, 
Brunn am Gebirge, 
Sankt Andrä,
Gotzis,
Bischofshofen, 
Koflach.

## Izvuri di nuntru
* Austria
* Cãsãbadzlj ali Evropa

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Cãsãbadzlj ali Bosna shi Hertsegovina

## Aradamata cãsãbadzlor ditu Bosna shi Hertsegovina
*Banja Luka,
Bihać,
Berkovići,
Bijeljina,
Kozarska Dubica,
Bosanski Brod,
Bosanska Gradiška,
Bosanska Krupa,
Bosanski Petrovac,
Brčko,
Bugojno,
Čajniče,
Cazin,
Derventa,
Doboj,
Donji Vakuf,
Foča,
Goražde,
Gornji Vakuf,
Gračanica,
Gradačac,
Ilidža,
Istočno Sarajevo,
Jajce,
Jablanica,
Kakanj,
Kalesija,
Kiseljak,
Kresevo,
Konjic,
Laktaši,
Livno,
Ljubuški,
Lukavac,
Modriča,
Mostar,
Nevesinje,
Neum,
Novi Grad,
Novi Travnik,
Petrovo,
Prijedor,
Sanski Most,
Sarajevo,
Srebrenik,
Srebrenica,
Teslić,
Tešanj,
Travnik,
Trebinje,
Tuzla,
Velika Kladuša,
Visoko,
Vitez,
Zavidovići,
Zenica,
Zvornik,
Živinice,
Žepče.

## Izvuri di nuntru
* Bosna shi Hertsegovina 
* Cãsãbadzlj ali Evropa

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Câsâbadzľi ali Românie

Aeasta easti **lista a cãsãbadzloru di-tu Romãnie**, scriatã dupu aradha a populatsiiljei, dupu recensãmãntulu di 2011. Tu tabellu di nghiosu ari mashi 265-li cãsãbãdz tsi earau shi tu anlu 2002. De-apoaea furã cljimati cãsãbãdz alti 54. Tora trã tora, tu Romãnia ari 320 di cãsãbãdz. Eali suntu numirati di nghiosu (dupu tabellu), dupu alfavitã. Cãsãbadzli ngrushati suntu capitali (reshedintsi) di judetsu.
__TOC__

## Aradamata cãsãbadzlor ditu Romãnia
Cama mãrlj cãsãbadz tu Romãnia sãntu:
* Bucureshti (cãsãbãlu capitalu),
Iasi,
Cluj-Napoca,
Timișoara,
Custantsa,
Craiova,
Galați,
Brașov,
Ploiești,
Brăila,
Bacău,
Oradea,
Arad,
Pitești,
Sibiu,
Târgu Mureș,
Buzău,
Târgoviște,
Călărași.

## Izvuri di nuntru
* Romãnia
* Cãsãbadzli ali Evropã

## Note

## Bibliografie
* Institutul Național de Statistică, ''Recensământul populației și al locuințelor - martie 2002'' (conform structurii administrativ-teritoriale de la 7 ianuarie 2008)
* World Gazetteer, Populația localităților României
*
Cãsãbadzlj ali Turchia

## Aradamata cãsãbadzlor ditu Turkilj

## Izvuri di nuntru
* Turchia
* Cãsãbadzlj ali Evropa

## Isvuri di Nafoara

## Alti

## Biblioyrathilj
Branislav Stefanoski - Al Dabigia

**Ing. C.Branislav Stefanoski - Al Dabija:**
* amintatu la 23.12.1951 tu Tetovo, Makedonia Varyara;
* inginer tu electronicã;
* pictoru; 
* poetu, “Lacrmã” (1988).
* criscatoru profesionistu di alghini;
* xitaxitoru tu dumenili di  isturia, limba, pisti i mitoloyia, heraldica, toponimica ica tutu tsi sa stavruseashti cu laolu armanu makedonu.
* yitritsina alternativã;

## Studii tipusiti
### Cartsa
* Din Arhivele Daciei
*Limba traco-dacã fundul a limbilor indo-europeane, Tetovo 1993** 
(Limba traco-dacã, baza limbilor indo-europene, Tetovo, 1993). 

*  Tetova, 1998.** 
(Pelasgi; limbã, carte, nume, Tetovo, 1998)

***Trako - dakiot jazik osnovata na evro-indiskite jazici; dopolneto izdanie, Skopje, 2000.** (Limba traco-dacã, baza limbilor euro-indiane, editsie completã, Skopje, 2000)

***OCLJUL AL OMERU, Tetova, 2004.** 
(Ochiul lui Homer, Tetovo, 2004) 

* **[[Short Descriptive History About The Origin Of The Arm’n-Macedonians]]** (from prehistory to the colonization of Dacia), Tetovo, 2005.'''
(Scurtã istorie descriptivã despre originea Armãn Makedonenilor (din preistorie pãnã la colonizarea Daciei), Tetovo, 2005.)

## Izvuri di Nuntru
* Istoria laolui Makedonu

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Cãsãbadzlj ali Arizona

## Aradamata cãsãbadzlor ditu Arizona
*Naima marli cãsãbã iasti [[Flagstaff]]*.

* Apache Junction,
Avondale,
Benson,
Bisbee,
Buckeye,
Bullhead City,
Camp Verde,
Carefree,
Casa Grande,
Cave Creek,
Chandler,
Chino Valley,
Clarkdale,
Clifton,
Colorado City,
Coolidge,
Cottonwood (Arizona),
Dewey-Humboldt,
Douglas (Arizona),
Duncan,
Eagar,
El Mirage,
Eloy,
Flagstaff,
Florence (Arizona),
Fountain Hills,
Fredonia,
Gila Bend,
Gilbert,
Glendale,
Globe,
Goodyear,
Guadalupe,
Hayden (Arizona),
Holbrook,
Huachuca City,
Jerome,
Kearny,
Kingman,
Lake Havasu City,
Litchfield Park,
Mammoth,
Marana,
Maricopa,
Mesa,
Miami,
Oro Valley,
Page,
Paradise Valley,
Parker,
Patagonia,
Payson,
Peoria,
Phoenix,
Pima,
Pinetop-Lakeside,
Prescott,
Prescott Valley,
Quartzsite,
Queen Creek,
Safford,
Sahuarita,
San Luis,
Scottsdale,
Sedona,
Show Low,
Sierra Vista,
Snowflake,
Somerton (Arizona),
South Tucson,
Springerville,
St. Johns,
Star Valley,
Superior,
Surprise,
Taylor (Arizona),
Tempe,
Thatcher,
Tolleson,
Tombstone,
Tucson,
Tusayan,
Wellton,
Wickenburg,
Willcox,
Williams,
Winkelman,
Winslow (Arizona),
Youngtown,
Yuma.

## Izvuri di Nuntru
* Arizona

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Cãsãbadzlj ali Connecticut

## Aradamata cãsãbadzlor ditu Connecticut
* Ansonia,
Bridgeport (Connecticut),
Bristol (Connecticut),
Danbury,
Derby (Connecticut),
Groton,
Hartford (Connecticut),
Meriden,
Middletown,
Milford,
New Britain,
New Haven,
New London,
Norwalk (Connecticut),
Norwich,
Shelton,
Stamford (Connecticut),
Torrington,
Waterbury,
West Haven,
Winsted.

## Izvuri di Nuntru
* Connecticut

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Istoria Makedonjiloru tu Gãrtsia

**Elada**  s-adrã dupu tsi ascãpã ditu Amirãria Otomanã. Armãnji Makedonji ("vlahi") furã unu mari andrupãmintu tu tuti polimli tsi s featsirã ti eliftiria ali Gãrtsia, polimi di ninti sh-di dupu Declaratsia di independentsã ali Gãrtsia (25 Martsu 1821) .

:*Armãnji Makedonji ("vlahi") tsi angricarã multu tu istoria Vãsãliei Elini:*
* Steryiu Dumba
* Nicola Dumba
* Yioryi Olimpios
* Yioryi Averoff
* Yioryi Sina
* Constantin Karamanlis
* Kostas Karamanlis

## Izvuri di nuntru
* Istoria laolui Makedonu

## Isvuri di Nafoarã

## Alti
Herodot

**Herodot** (gãrtseascã: Ήροδοτος, Herodotos) ditu Halicarnas/Halikarnassos fu unu isturianu grecu tsi bãnã tu ieta V-a ninti di Hristolu (484 - 425 ) sh iasti luyursitu afendul isturiei.

## Anyrãpseri
### Istorii
:Prota Carti, Numãsitã Clio
:Deftura Carti, Numãsitã Euterpé
:Treia Carti, Numãsitã Thalia
:Patra Carti, Numãsitã Melpomene
:Tsintsea Carti, Numãsitã Terpsichore
:Shasea Carti, Numãsitã Erato
:Shaptea, Numãsitã Polymnia
:Opta Carti, Numãsitã Urania
:Naua Carti, Numãsitã Calliope

## Izvuri di nuntru
* Istoria

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Nil

**Nillu** i fluminlu naima lunglu dit Africa shi s-pistipseashti shi dit tut Mundlu . Elu pricura 6650 km di la izvuri ( Laclu Victoria ) pãn la amarea Mediterana tru Misirii ninga casabalu Alexandria iu s-vearsa si adara 'na delta. Fluminlu Nilu s-ari dolji mari afluentsã arãurli Nillu Albu si Nillu Nirlu.

## Isvuri di Nuntru

* Aradamatã cu arãuri ditu Africa

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Arãulu Ossipee

## Izvuri di nuntru
* Aradamatã cu arãuri ditu Vãsãliili Diadun ali Amerikia: O

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
* U.S. Geological Survey. National Hydrography Dataset high-resolution flowline data. The National Map, accessed June 30, 2011
Listâ cu peștâ

Aua suntu arâdâpsiti turliili di numi di pescu icâ di fumei di peșțâ.

## Izvuri di nuntru
*Peștâ

## Isvuri di Nafoarã

## Alti
Brno

**Brno** easti doilu nai ma mari cãsãbã di-tu Cehia. 

„Vila Tugendhat” di-tu Brno, fu bãgatã tu anlu 2001 pi lista patrimoniului culturalu mondialu UNESCO.

## Geografie
* bãnãtori: 230 km2
* populatsia: 377,028 (2016)

## Ligãturi di nuntru
* Cehia
* Cãsãbadzlj ali Cehia
Pistea ti Makedonji

*Naima multsãi Makedonji ditu lumi suntu Crishtinji, ma ari sh unu numir njicu tsi suntu pistimenji a Islamolui.*

## Makedonji Crishtinji

***Makedonji**  suntu *Protlu Lao Crishtinatu ditu Evropa* (prota mnjeari crishtinatã iasti Lidia, di isnafi makedonã).  *Evangheliili* lã furã pãrãstãsiti di *Apostol Pavlu* (Maxus tu cãsãbadzlj Filipi, Sãrunã sh Veria, tu anji 50-60 dupu Hristolu).

* *Makedonji di ninti di  anji* 50-70 dupu Hristo, *iarau poligami (un mascul avea ma multi nveasti) sh politeishtsã (pistipseau tu ma multsã dzei). Ma dupu tsi furã crishtinats  tsãnurã  analtu Hlambura Ncrutsiatã a Hristolui pãn tu dzua di adzã*.

## Afendi a Nostu
* Afendi a nostu tsi eshtsã tu tseru
* S ayiseascã numa tauã
* Yie amirãria tauã
* S adarã vrearea tauã
* Cumu tu tseru ashi sh pisti locu
* Cumu ndzeanã ashi sh npadi
* Pãnea a noastã atsea di daima
* Dãnu a nauã cathi dzuuã
* Sh nã iarta cãbãtsli a noasti
* Cumu sh noi irtãmu atsilor tsi nã cãbãtisescu
* Sh nu nã du pi noi tu pirazmo
* Ma aveaghinã di iehtrul atselu lailu
* Ca a tauã iasti tinjia  anamea sh pirifanjea tu aiestã amirãrie
* Tora di daima sh tu ieta ietilor.
* Aminu (ashi s hibã).

## Makedonji Muslimanji

## Noturi


## Izvuri di nuntru
* Islamo
* Crishinizmo

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Caduri
Ioan Cutova

**Ioan N. Cutova** easte scriitor armãnescu.

Easte faptu pi data di 13 di Lunar, anlu 1919, tu Veryea, tu Gãrtsii, muri 19 di Mai 1992.

## Puizii
* *Optu microeleyii ti unu Ver*, *Pastelu di acasã*, *Boatsi di searã*, *Bitisiri*, *Intermezzo*, *Pastelu di noapti*, *Limane*, *Vreari*, *Apãrnãsiri*, *Pãrãvulie bitisitã*, *Hoarã armãneascã*, *Trivhiaua*.

## Izvuri di Nuntru
* Poezia armãneascã

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Hristu Cãndroveanu

## Puizii
* *Torna torna fratre*, *Alu Eminescu*, *Sic transit*, *Anvetsu ti noi*, *Imn*, *Aradã*, *Evluvisire*, *Aynãnyispiri*, *Arhealoyie*, *O, cãndu-nji ti arupi dorlu*, *Vidzuta vrutiei*, *Vrearea*, *Cnticlu a xinitlui*, *Diaspora*, *Invocatsie*, *Vlahie di cãnticu*, *Euridice*, *Perpetuum*, *Destin*, *Miryiuloaie*, *Eleyie*.

## Izvuri di Nuntru
* Poezia armãneascã

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Molier

**Molier** (15 Yinaru 1622 - 17 Shcurtu 1673) iasti luyursitu naima marli masturu di hazi ditu literatura ditu Ascãpitatã.

## Anyrãpseri di simasie
* *[[La Jalousie du Barbouillé]]*
* *[[Le Médecin volant]]*
* *[[L'Étourdi]]*
* *[[Le dépit amoureux]]*
* *[[Les Précieuses ridicules]]*
* *[[Sganarelle]]*
* *[[Dom Garcie de Navarre]]*
* *[[L'École des maris]]*
* *[[Les Fâcheux]]*
* *[[The School for Wives|L'École des femmes]]*
* *[[La critique de l'École des femmes]]*
* *[[L'Impromptu de Versailles]]*
* *[[Le Mariage forcé]]*  
* *[[La Princesse d'Élide]]*
* *[[Tartuffe]]*
* *[[Dom Juan]]*
* *[[L'Amour médecin]]*
* *[[Le Misanthrope]]*
* *[[Le Médecin malgré lui]]*
* *[[Mélicerte]]*
* *[[Pastorale comique]]*
* *[[Le Sicilien]]*
* *[[Amphitryon]]*
* *[[Georges Dandin]]*
* *[[L'Avare]]*
* *[[Monsieur de Pourceaugnac]]*
* *[[Les Amants magnifiques]]*
* *[[Le Bourgeois Gentilhomme]]*
* *[[Psyché]]*
* *[[Les Fourberies de Scapin]]*
* *[[La Comtesse d'Escarbagnas]]*
* *[[Les Femmes savantes]]*
* *[[Le Malade imaginaire]]*

## Izvuri di Nuntru
* Yramilao Xenu

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
William Shakespeare

**William Shakespeare** easte luyursit ca naima marle scriitor di limba anglicheascã. Nu avem data cãndu ira faptu, ama sã-shcie cã easte pãtidzat 26 Apriirlu anlu 1564 tu cãsãbãlu Stratford-upon-Avon tu Anglie. 

## Opus di importantsã
### Comediur

* All's Well That Ends Well
* As You Like It 
* The Comedy of Errors
* Love's Labour's Lost
* Measure for Measure‡ 
* The Merchant of Venice
* The Merry Wives of Windsor
* A Midsummer Night's Dream
* Much Ado About Nothing
* Pericles, Prince of Tyre
* The Taming of the Shrew
* The Tempest
* Twelfth Night
* The Two Gentlemen of Verona
* The Two Noble Kinsmen
* The Winter's Tale

### Poeme

* Soneti
* Venus and Adonis
* The Rape of Lucrece
* The Passionate Pilgrim
* The Phoenix and the Turtle
* A Lover's Complaint

### Drame istoritsi

* Amirãlu Ioanni
* Richard II
* Henry IV, parte 1.
* Henry IV, parte 2.
* Henry V
* Henry VI, parte 1.
* Henry VI, parte 2.
* Henry VI, parte 3.
* Richard III
* Henry VIII

### Drame chirute
* Love's Labour's Won 
* Cardenio

### Drame traghitsi
* Romeo shi Iulia
* Coriolan
* Tit Andronic
* Timon di Athina
* Iuliu Tsezar
* Macbeth 
* Hamlet 
* Troilus shi Cressida
* Amirãlu Lear
* Othello 
* Antoniu shi Cleopatra
* Simbelin
  
### Apocrihi
* Arden di Faversham
* Nãshcire al Merlin
* Locrin
* The London Prodigal
* Puritanlu
* The Second Maiden's Tragedy
* Sir John Oldcastle
* Thomas Lord Cromwell
* Traghedia di Yorkshire
* Edward III
* Sir Thomas More 

## Izvuri di Nuntru
* Yramilao Xenu

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Bengal

**Bengal** easte provintsia di ninte dit India, nai ma multu populatã cu ethnie bengalicã. Bengal s-fãtsea tu seculu al VI-lea cu unitare a provintsiilor. 

Anlu 1947 ira dispãrtsatã dupu criteriile relighiosh pi parte di dat - cu ma multu musulmanj, tsi azã easte statulu Pakistan shi parte di vestu - cu ma multu hinuits, tsi s-fãtsea di staturle tsi sãntu parte di India, dupu numã di Bengal di Vestu. 

Bengalu di Dat, tsi u-apruche numa Pakistan di Datlu, s-adrã statu independentu anlu 1971 ca Bangladesh.

## Fãntãnj di Nuntru
* India
* Bangladesh
Concepción, Cile

]

**Concepción** easte un cãsãbã tu Cile.
* Populatsia: 216.061 bãn. (2002) 
* Rufosã: 975,0 bãn./km²
* Fatsa-a loclui: 221,6 km²

File:Centronocheconce.jpg|
File:Arco de Medicina UdeC.jpg|
File:Moderno Edificio en Concepción.jpg|
File:Desembocadura del Biobío.jpg|
File:Ex Catedral de Concepción.jpg|
File:Biobus01.jpg|
File:Hotel El Araucano.JPG|
File:Plaza de Armas Concepción.jpg|


## Vedz shi
### Izvuri di nuntru
* Cãsãbadzlj ali Cile
### Isvuri di Nafoarã
* http://www.concepcion.cl (pi ispanicheasce)
Ianis Butaris

miniatura|'''Iannis Butaris''' Celnic a Sãrunãljei
**Iannis Butaris** (gãr. Γιάννης Μπουτάρης) s-aflã pi 6 Ianarlu anlu 1942 ãn Sãrunã, shi easte pãrmãteftu shi politician Elladha, are diploma di tu departamentu di Himie pi Univerzitate di Aristotelis shi un inolog cu diploma. Di tu 1lu Ianar 2011 easte al 60le celnic a Sãrunãljei dit anlu 1869 cãndu s-fundã comuna-a cãsãbãlui.

## Biografia

Are zãrtsina Armãnj di tu Crushuva, di tu Nveasta shi di tu Moscopole. Parapaplu a lui, pãrmãteftu di Nveasta Ioanis Butaris, ira un di celnitslji di ... di Machedonia (1866-1867) shi membru di Nao Filiki Eteria. Ãnvitsã sculie primarã di Piramatico Sculie di Univerzitate di Aristotelis di Sãrunã, ghimnãzie tu Anatolia Colegilu shi studiã Himie pi Univerzitate di Aristotelis di Sãrunã. 

Sã-nsurã cu Athina Mihail, cu cai are trei fumilje. Dupu atsea s-divorsarã, ala depoia iara ahurhira unã banã deadun, ma nu fãtsea iara numtã. Muljeare-a lui muri shi nãs u-respectã vreare-a ljei shi ãlji-cremãtise tu Vuryãrie cãtse tu Elladha nu avea un cremãtorium. 

Tu publica dzãtse cã anlu 1980 cã avea un mare alcoholizmu shi nu are beatã alcohol di tu anlu 1991.

## Fãntãnã
* Βιογραφικό του Γιάννη Μπουτάρη στην protovoulia2006.gr
Mérida (Venetsuela)

]

**Mérida** ou **Santiago de los Caballeros de Mérida** easte cãsãbã tu Venetsuela, nai ma mare cãsãbã tu not, capital tu Stati tu Mérida.

* Populatsia: 199.878 bãn. (2011) 
* Rufosã: 3.449 bãn./km²
* Fatsa-a loclui: 59.39 km²

## Izvuri di Nafoarã

* Página Oficial de la Gobernación del Estado Mérida, Venezuela
Kaliopi

**Kaliopi Bukle** (*Калиопи Букле*) ira un cãntareatsã armãneashce dje muzyica folk tu Machedonia ditu Zãmani.
Tenczynek

**Tenczynek** hoarã tu Polandia, unã comunã ãn cadur-a Voivodãmea ali Małopolska shi are 3629 di bãnãtori (dit anlu **2014**).
Lydnevi

**Lydnevi** easte un limba artificial.

## [[Tatã-a nostru]] in lydnevi
:Otec navo,
:Jaš jési na nebesai,
:Da jest posvetyn tavo nam.
:Da jest prihedyn tavo kralestvo.
:Da jest stanyn tavo vilja, jako na nébe, tako y na zéma.
:As navo bréd e keždanyn davat i nave danas.
:Ø adpoštat i nave as navo dluhem
:jako y me adpoštalesom i navo dluhare.
:Ø nevøvedat as nave vø pokušenje,
:ale nesvabodat as nave é zølyn.
:Navad tavo jest kralestvo y moc y slava navéke.
:Amén.



## Vedz shi
* Esperanto
Valparaíso (Cile)

**Valparaíso** easte un cãsãbã tu coasta de chentru ali Cile. Easte capitalã ali provincie shi ali regiunie, shi easte capitalã legislativã ali Cile. Unã parti ali cãsãbã, tsi are sinfer istoricu, fu declaratã *World Heritage Site*, tu 2003, di câtrâ UNESCO.

Ari unã populatsie de 216 061 bãn. (2002) shi suprafatsã di 221,6 km².

## Vedz shi
### Izvuri di nuntru
* Cãsãbadzlj ali Cile
### Isvuri di Nafoarã
* Ilustre Municipalidad de Valparaíso (pi ispanicheasce)
### Referințe
Şehrazat

**Şehrazat Kemali Söylemezoğlu** (s-ghiuvuseashce /Sherasadh Cemali Soilemesolu/; faptu pi 3 Yizmãciunj 1952 tu Ancara (cãsãbãlu capital), Turchia) ira un cãntareatsã dje muzyica pop/jazz tu Turchia. Nãs ira hiljlu di unã familia di analtã burjoazia di Turchia.

## Izvuri di Nuntru

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj

## Vezi shi
Şehrazat Internet
Ave Maria

## Textlu tru Latinã
Ave, Maria, gratia plena,
Dominus tecum,
benedicta tu in mulieribus,
et benedictus fructus ventris tui Iesus.
Sancta Maria mater Dei
ora pro nobis peccatoribus,
nunc, et in ora mortis nostrae.
Amen.

## Textlu pri armãneasci
Uguri, Marie, 'mplinã di hãri, 
Dumnidzãlu i cu tini, 
vlughimenã hii tini 'ntru muljeri,
sh'vluimen easci fruptul a panticlui a tãl. Hristolu
Stã-Mãrie muma-l Dumnidzã 
oarã trã noi pãcãtorli,
tora, sh'tru oara a moartãljei a noasci
Amin
Mustafa Kemal Atatürk

**Mustafa Kemal Atatürk** (f. 19 Maiu 1881, Sãrunã – m. 10 Brumar 1938, Istanbul) easti unu omu politicu turcu sh-fu protlu prezidentu ali Turchii, pãnã tu ancljideari a ocljiloru tu 1938. Easti cunuscutu ca anti-imperialistu shi deapoaia, ca unu vizionaru shi reformatoru al Turchiei.

Fu faptu faptu pi 19 di mai 1881, tu cãsãbãlu Sãruna, tu Imperiul Otoman shi easti hiljilu alu *Ali Rıza Efendi* shi *Zübeyde Hanım*. Primi numa di „Atatürk” (tata a turtsiloru).

Anda Imperiulu Otomanu cãdzu, cara Protlu Polimu Mondialu apulsii, Atatürk ahurheshti unã njishcari natsionalistã cari adrã Republica Turcã modernã shi secularã.

## Vedz shi
* Turchie
Ghennadi Vedenin

**Ghennadi Leonidovici Vedenin** (*Геннадий Леонидович Веденин*) easti unu scriitoru, blogeru și theatrinu arusu, easte faptu 23 Yinar 1996 tu Saratov.

## Noturi
Seregélyes

Seregélyes easte un hoarã tu Ungaria.

*loc: 78,19 km²
*populatsia: 4639 (2010)

## Izvuri di nuntru
* Ungaria
* Cãsãbadzlj ali Ungaria

## Isvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Emina Sandal

thumb|Emina Sandal (2013)
**Emina Jahović "Sandal"** (s-ghiuvuseashce /Eamina Yahovydj/; faptu pi 15 Yinar 1982 tu Novi Pazar, Serbii) ira un cãntareatsã dje muzyica pop tu Serbii.

### Single
*Tačka (2002)
*Osmi dan (2002)
*Uzalud se budim (2003)
*Tvoja greška (2005)
*Radije ranije (2005)
*Dal' ona zna (2006)
*Nije vise tvoja stvar (2006)
*Pola ostrog noza (2006)
*Cool žena (2007)
*Exhale (2008)
*Vila (2009)
*Još ti se nadam (2009)
*Pile moje (2009)
*Med (2009)
*Ti kvariigro (2010)
*Gospodine (2011)
*Posle mene (2011)
*Beograd priča (2012)
*Da mogu (2012)
*Kimse Yok Mu? (2012)

## Izvuri di Nuntru

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj

## Vezi shi
*https://web.archive.org/web/20110128145709/http://eminaweb.com/
*http://twitter.com/yaemina
Arbinishii

**Arbinishia** (**Shqipëria**) easte crat tu Balcan lu tu Not-Datlu ali Europa. Cãsãbãlu capital di Arbinishia este Tirana.

## Stat
Republika e Shqipërisë

* loc 	28 748 km²
* populatsia 3 029 278 (2015)

## Cãsãbãlu capital
* Tirana

* https://web.archive.org/web/20100708034503/http://www.tirana.gov.al/?cid=1,10 

## Ligãturã
* http://www.shqiperia.com

## Relighie
Tu Arbinishie  56,70% dit oamini suntu musulmani, 10,03% suntu catolici, 6,75 suntu ortodocsi sh alantsã 0.14% au alti credintsi.

## Culturã
Tu Arbinishie s'zburãshte limba arbinisheascã.

## Isturii
## Resursi
## Icunumii
## Alti
## Izvuri di Nuntru
* Evropa
* Limba Arbinisheascã
* Chivernisea ali Arbinishii
* Cãsãbadzlj a Arbinishiiljei

## Izvuri di Nafoarã
## Bibliugrafii
Tirana

**Tirana** (Arbinishashce: Tiranë icã Tirana) easte cãsãbãlu capital shi nai ma mare ali Republica Arbinishia. Ira formatã anlu 1614 di **Suleyman Pasha** shi s-fãtsea cãsãbãlu capital ali Arbinishia anlu 1920.
Tirana easte localizatã pi 41°19′48″N, 19°49′12″E (41.33°N, 19.82°E) tu districtu shi comuna cu idhyia numa. Mãrime di averajã easte 90 di metre piste nivelu-a amariljei. S-aflã pi Arãolu Ishm.

Ofitsial, populatsia tu anlu 2003 ira 380,400, ma s-pistipseashce cã numirlu easte 1,000,000 di bãnãtori.

Anlu 1989, Tirana avea 238057 bãnãtori. Tu 2001, 352581, shi tu 2005: 374801. La numirarea di-tu soni, atsea di-tu 2013, earau 622.190 bãnãtori.

## Vedz shi
*Districtulu Tirana
*Prefectura Tirana

## Ligãturi

* www.tirana.gov.al (site ofitsial)
* Ghid di anlu 2002 - Facte interesante ti Tirana (anglicheashce)
* Harta di Tirana (1.35MB)
Vasile Voiculescu

**Vasile Voiculescu** (f. 27-li di Brumaru 1884, Pârscov, giud. Buzãu, Romãnia - m. 26-li di Apriiru 1963, Bucureshti, Romãnia) fu unu yeatru shi unu scriitoru romãnu, reprezentantu a curentului gãndiristu.

Faptu pi 27-li di Brumaru 1884, tu giuderslu Buzãu, tu Romãnie, hiljilu alu *Costache Voicu*, unu huryeatu multu chivirnisitu shi a *Sultanãljei* (faptã *Hagiu*), hiljie a unui emburu, Vasile Voiculescu anchisi shculia primarã tu hoara Pleșcoi, Buzãu, tu 1890 shi featsi yimnaziu tu Buzãu. Apoi nveatsã tu litseulu „Alexandru Hâjdeu” shi tu litseulu „Gheorghe Lazăr” di-tu Bucureshti.

Ari sinferu trã materialismu, pozitivismu shi evolutsionismu shi lji aleadzi pi Littré Claude Bernard, Auguste Comte, Darwin shi Spencer. Aleadzi opera a lu Wundt, Harald Høffding, Pierre Janet shi W. James, hiindalui multu interesatu di psihopatologie shi psihofizicã.

Anchiseshti studili universitari tu *Facultatea de Litere shi Filosofie* di-tu Bucureshti (1902 - 1903) shi dapoia tu *Facultatea de Medicină*, la 1903. Ljea doctoratul tu medicinã tu 1910.

Debuteadzã tu *Convorbiri literare* (1912). Fatsi medicinã ti hoarã. Tu Protlu Polimu Mondialu fu yeatru militaru la Bãrlad, iu vinji ti serlji culturali ali Vlahuță. Editorialu, debuteadzã cu volumlu *Poezii* (1916). Dit idhyiu anu ngrãpseshti tu *Flacăra* alu C. Banu, la recomandarea alu Macedonski. Ljea *Premiul Academiei* ti volumlu *Din țara zimbrului și alte poezii* (1918).
Muri tu anlu 1963. Tu hoara Pârscov ari „Casa Memorială Vasile Voiculescu”.

## Opere
* *Ultimul Berevoi*, s.d., 1966.
* *Poezii*, Bucureshti, Editura ti literaturã, (1964).
* *Din țara zimbrului*, Bârlad (1918).
* *Pârga*, Editura Cartea romãneascã, (1921).
* *Poeme cu îngeri*, Editura Cartea Vremii, (1927).
* *Destin*, Editura Cartea romãneascã, (1933).
* *Urcuș* (poeme), Fundatsia ti literaturã shi artã, (1937).
* *Întrezăriri* (poeme), Fundatsia ti literaturã shi artã, (1939).
* *Ultimele sonete închipuite ale lui Shakespeare în traducere imaginară de Vasile Voiculescu*, Bucureshti, Editura ti literaturã, (1964).
* *Zahei orbul*, Cluj, Dacia, 1970.

## Prozã
* *Capul de zimbru*, nuvele postume, 1966.
* *Ultimul berevoi*, nuvele postume, 1966.
* *Zahei orbul*, romanu scriatu anamisa di 1947 - 1958, ma publicatu postumu, 1966.

## Dramaturgie
* volumlu *Duhul pământului*, conținea piesele *Umbra* și *Fata ursului*.
* *Demiurgul*, 1943.
* *Gimnastică sentimentală*, 1972.
* *Pribeaga*.
Austria

**Austria** (pi ghirmãnescã: *Österreich*) easte statu tu Unia europeanã shi tu Europa.
Austria are sinurle cu Ghermãnia, Cehia, Ungaria, Slovenia, Italia, Shwaitsa, Lichtenstein shi easte membrã ali Unia europeanã dit anlu 1995.

Cãsãbãlu capital easte Viena.
Kazahstan

**Kazahstan**, kazachescã: *Qazaqstan / Қазақстан - Qazaqstan Respūblīkasy / Қазақстан Республикасы*, sau rusă: *Kazachstan / Казахстан - Respublika Kazachstan / Республика Казахстан*, easte un stat di Asia.

## Stat
Kazahstan:

* loc 2 724 900 km²
* populatsia 15,217,711 (2006)

Cãsãbãlu capital: Nursultan

## Izvuri di Nuntru
* Cãsãbadzlj ali Kazahstan
* Chivernisea ali Kazahstan
* Asia

## Izvuri di Nafoarã

## Alti

## Biblioyrathilj
Toma Caragiu

**Toma Caragiu** (natu 21 avgustu 1925, tru Hrupishti - Argos Orestiko (*Άργος Ορεστικό* gr.)) - muri 4 martsu 1977, Bucureshti) ira un dit nai ma mãrii theatrini dit Romãnia. Cu activeti avutã tru theatru, TV shi filmu. Muri la tremburlu a loclui dit 1977.
Kirghistan

**Kirghistan**, kirghizescã: *Kyrgyzstan / Кыргызстан - Kyrgyz Respublikasy / Кыргыз Республикасы* sau 
rusă: *Kyrgyzstan / Кыргызстан - Kyrgyzskaya respublika - Кыргызская республика*, easte un stat di Asia.

## Cratu
Kirghistan:

* loc 199 900 km²
* populatsia 5,356,869 *([[2008]])*

Cãsãbãlu capital: Bishkek

## Izvuri di nuntru
* Asia
* Cãsãbadzlj ali Kirghistan

## Isvuri di Nafoara
* http://www.gov.kg/
Arusia

**Arusia** (**Российская Федерация**) easte statu tu Europa shi Azia. 

* Cãsãbãlu capital: Moscova.
* loc 17 075 200 km²
* populatsia 146 980 061 (2022)

## Relighia

## Culturã
### Literaturã
* Lev Tolstoi
* Anton Cehov

## Isturia
## Resursi
## Icunumia
## Alti
## Izvuri di Nuntru
* Limba Aruseascã
* Chivernisea ali Arusia
* Cãsãbadzlj ali Arusia
* Evropa

## Izvuri di Nafoarã
* Date economitsi ti Arusia
## Biblioyrathilj
Ungãrii

**Ungãrii**, **Ungãrie**, i  **Ungarii**, **Ungarie** cunuscutã shi ca **Ripublica Ungãreanã** (hu: **Magyar Köztársaság**) easti un stat cari s-aflã tu Ivropi shi easti mumbru tu Unia europeanã.

* loc: 93 030 km²
* populatsia: 10,064,000 (2007)

## Gheoyrafilj
Cama marle cãsãbadz tu Ungaria sãntu:
* Budapesta
* Debrecen
* Miskolk
* Szeged
* Pécs
* Győr
* Székesfehérvár
* Szombathely
* Zalaegerszeg

## Relighie
**Ungaria** easti un stat crishtinescu tu cari bãneadzã crishtinj di pistea lãtineascã (cunuscuts shi ca catulits) shi crishtinj prutestants. Catulitslji suntu chivirnisits dit Vãticanlu cari s-aflã tu Romã.

## Izvuri di Nuntru

* Vãsãliili di pi Terra
* Limbili asburãti pi Terra

## Bibliugrafii

__FARACUPRINS__
Shablon:Ahurhire

*Articolu aestu nicâ easti tu ahurhire și lipseaști s-hibâ cama <span class=plainlinks>[ prilucratu]*.
Margaret Thatcher

**Margaret Hilda Thatcher, Bironeasã di Kesteven** (natã 13 xumedru 1925 - muri 8 aprir 2013) sh' fu prot-ministru ali vãsãliei Marea Britanie dit 1979, pãn tru 1990.

Margaret Thatcher fu isolta mulleari aleaptã ta s'hibã prot-ministru i lideru di partidu politicu tru vãsãlia Marea Britanie, pricumu sh' protlu premieru britanicu aleptu trelji ori consecutivu (1979, 1983, 1987).

Nãsã easci unã ditru personalitãtsãli politichi britanitsi, mãndatlu hindalui cama lunglu sh'continu dit sturia britanicã.

## Izvuri di nafoarã
* BBC HISTORY: Margaret Thatcher
* Margaret Thatcher Foundation
Tsintsi Sturi a Islamului

Aeshtsã **tsintsi sturi a islamului** (arabã: arkān-al-Islām أركان الإسلام) suntu dimãndãrli tsi cafi musulman lipseashti s-li adarã tu bana a lui.

## Mãrtiripsirea a pistiljei (šahāda)

Mãrtiripsirea a pistiljei tu islam dzãtsi cã Dumnidzã easti mash un sh-cã Muhammad easti prufitlu a Lui: "La ilaha illa Allah wa Muhammad rasulu Allah" (Nu-ari Dumnidzã nafoarã di Dumnidzã sh-Muhammad easti prufitlu al Dumnidzã).

## Plãcãrsearea (salāt)

Musulmanjilji s-plãcãrsescu di tsintsi ori pi dzãuã. Cafi plãcãrseari easti adratã tu unã sihati di simasii ditu dzuuã sh-poartã numa a oarãljei atsiljei. Plãcãrsearea s-adarã cãtã Ka'ba, loclu aγimtu dit Mecca. Ta s-poatã s-plãcãrseascã, musulmanlu lipseashti s-hibã chischinu, ahãt elu ama shi stranjili a lui sh-loclu a plãcãrseariljei. Musulmanlu nu-ari izini s-plãcãrseascã la Muhammad, la altsã prufits i anγili, mash la Dumnidzã.

## Dutsearea Mecca (hajj)

Cafi musulman tsi ari pãradz sh-sãnãtati, lipseashti s-ducã Mecca unã oarã tu banã, Ka'ba, loclu ti cari adetsli islamitsi aspunu cã fu adratu di Adam sh-deapoaia adrat diznãu di Abraham deadun cu hilji-su, Ismail.

## Preasinili ditu meslu Ramadan (sawm)

Ramadanlu, naulu mes ditu calindaru islamic, yiurtuseashti eta anda prufitlu Muhammad apruche dimãndãrli ditu Coran. Aproapea 30 di dzãli, musulmanlu lipseashti s-tsãnã preasini di anda da soarili sh-pãnã ascapitã. Lipseashti s-tsãnã di la mãcari, beari, ancunjeari sh-mljeari. Cãrvãnarlji, mljerli greali, mljerli cu njits oaminjlji lãndzits potu s-tsãnã ma amãnatu preasinli. Tu aestu mesu, meslu a ljirtariljei sh-njilãljei, musulmanlu lipseashti s-nu arãdã shi s-nu blastimã.

## Darea (zakāt)

Darea easti bãgatã la 2,5% ditu avearea a musulmanlui. Tu Coran, s-dzãtsi cã darea easti mash ti atsei fãrã pãradz, ti atsei tsi i-agiutã, ti oarfãnj, ti atsei tsi inima u-au ti pisti, ti silighirea a sclaviloru, ti atsei tsi-au hãrgi mãri, ti calea al Dumnidzã sh-ti cãrvãnarlu aflatu pi cali. Atsei tsi dau nu lipseashti s-ashteaptã tsiva nãpoi sh-nitsi alãvdãri di la alantsã.

## Isvuri di nuntru
* Coran

## Noturi
Chishinãu

**Chishinãu** (ro *Chișinău* **Chișinou** (mo easte cãsãbãlu capital shi nai-ma-mare-cãsãbã ali Moldova.

## Izvuri di Nafoarã

1. http://statbank.statistica.md/pxweb/pxweb/ro/20%20Populatia%20si%20procesele%20demografice/20%20Populatia%20si%20procesele%20demografice__POP010/POP010300reg.px/table/tableViewLayout1/?rxid=b2ff27d7-0b96-43c9-934b-42e1a2a9a774

2. http://www.chisinau.md
Ucraina

**Ucraina** (limba ucraineanã: *Україна*) easte un stat tu Europa. 

## Stat
Ucraina:

* Fatsa-a-loclui: 603 628  km²
* Populatsia: 45,529,408 (2013)  
* Cãsãbãlu capital: Kiiv
* Nai-ma-mare-cãsãbã: Kiiv

## Relighia
## Culturã
## Isturia
## Resursi
## Icunumia
## Alti
## Izvuri di Nuntru
* Vãsãliili di pi Terra
* Limbili asburãti pi Terra
## Izvuri di Nafoarã
## Biblioyrathilj
Ghermanii

**Ghermanii**, **Ghermanie**, **Ghirmãnii**, **Ghirmãnie** i **Ghirmanii**, **Ghirmanie** easti un stat cari s-aflã tu Europa dit Ascãpitatã shi cari easti bãnat di un popul acljimat shi cunuscut tu lumea tutã ca ghermanj.

## Stat
Republica Fidiralã Ghermanã:

* loc 357.578 km² 
* populatsia 83,019,213 (2018)  
Cãsãbãlu capital: Berlin

## Relighie
## Culturã
## Isturii
## Resursi
## Icunumii
## Alti
## Izvuri di Nuntru
* Vãsãliili di pi Terra
* Limbili asburãti pi Terra
## Izvuri di Nafoarã
## Bibliugrafii
George Pomutz

**George Pomutz** (tu romãneshte: **Gheorghe Pomuţ**; 31 mai 1818, Gyula, Békés megye, Ungaria &mdash; 12 sãnmedru 1882, Sankt Petersburg, Arusia) fu un ofitseru tu chirolu a Revolutsiljei Mãgiareshti di-tu 1848 contra ali Habsburgi, unu generalu ali *Union Army* tu Polimlu Civilu Americanu, sh-unu diplomatu.

## Ligãturi nafoarã

* [Biografie](https://web.archive.org/web/20071005155929/http://www.romanul.hu/indexro/cultura/manifestari/Gen%20G%20Pomutz%20(short)%5B11%5B1.html) (arhivat tu *archive.org*)
* History of Iowa's 15th Volunteer Regiment
* [ftp://ftp.rootsweb.com/pub/usgenweb/ia/state/military/civilwar/15rost-b.txt 15th Iowa Infantry Roster - Civil War]
* ''Oldest Romanian Orthodox Parish in US Marks 100 Years of Ministry'', Orthodox News, Vol. 6, No. 34, August 24, 2004.
Munțâľii Poiana Ruscă

**Munțâľii Poiana Ruscă** suntu un grupu muntosu di-tu zingirlu a Carpaţâlor Occidentali, fâcândalui tranziția di-tu grupa majorâ nordicâ a Carațâlor Occidentali, Munțâľii Apuseni și grupa majorâ sudicâ, Munțâľii Banatului. Au unâ suprafațâ di cca. 2.640 km2, avândalui altitudini medii în jur di 700 – 1000 m. Altitudinea maximâ easte la cipitu Padeș, di 1.381 di metri.

## Vârfuri

Cipitile țeli ma analti a masivlui suntu:
* Cipitu Padeș, 1.374 m
* Cipitu Rusca, 1.355 m
* Cipitu Stâlpului, 977 m
* Cipitu Glodea, 950 m
* Cipitu Brăinul Mare, 874 m
* Cipitu Alunului, 796 m
* Cipitu Strâmbului, 763 m

## Galerie video

File:Prelucrare 3D pentru Muntii Poiana Rusca 300px.gif|Prelucrari 3D ti Munţâľii Poiana Ruscă


## Ligâturi nafoarâ
* Clubul Sporturilor Montane Hunedoara, ''speo-csm.ro'': Muntii Poiana Rusca
Cile

**Cile**, easte republica tu America di Not. Ari sinurle cu Arghentina, Bolivia shi Peru. Limba ispanicheascã easte limba ofitsialã.

* loc 756 096 km²
* populatsia 17,248,150 (2011)
* Cãsãbãlu capital: Santiago di Cile

## Relighia
## Culturã
## Isturia
## Resursi
## Icunumia
## Alti
## Izvuri di Nuntru
* Vãsãliili di pi Terra
* Limbili asburãti pi Terra
## Izvuri di Nafoarã
## Biblioyrathilj
## Vedz shi
* ThisisChile.cl - Official Chile website - English and Spanish version
Caragiu

**Caragiu**:
* Nico Caragiu ∞ Atena Papastere Caragiu
** Toma Caragiu (1925, Hrupiști () – 1977, Bucureshti), un actor romãn cu activitati ãn teatru, TV shi film
** Matilda Caragiu Marioțeanu (1927, Argos Orestiko – 2009, Bucureshti), unã lingvistã romãnã, specialistã tu dialectologie, profesorã universitarã; sora Toma Caragiu
** Georgeta Caragiu Gheorghiță (* 1929, Sarsânlar, Durostor), scultoritsã romãnã
* Elena Caragiu, née Bichman (* 1937), unã actritsã romãnã
** Marie Caragiu

## Vezi shi
* Caragiale
* :ro:Listă de nume românești - litera C
Universitatea Niccolò Cusano

**Universitatea Niccolò Cusano** (it. *Università degli Studi Niccolò Cusano* - UniCusano) easte unã universitate privatã di Roma, Italia.

## Izvuri di nafoarã
*Frãndza web a Universitatil eiNiccolò Cusano
.
Jim Morrison

**Jim Morrison** (**James Douglas Morrison**; faptu 8 December 1943 - muri 3 July 1971) ira un muzician shi cãntãtor.
Freddie Mercury

**Freddie Mercury** (**Farrokh Bulsara**; Gujarati: *Pharōkh Balsārā‌*;faptu 5 Yizmaciunu 1946 - muri 24 Brumaru 1991) ira unu muzicianu şi cântâtoru di-tu Britania Mari.

## Vezi shi
* Ofitsial Website
Nu hiu faimos, ama hiu Armãn

**Nu hiu faimos, ama hiu armãn (icã Nu escu cunuscut, ama escu armãn)** easti unu filmu romãnescu di comedie shi dramã romanticã di-tu anlu 2013. Aestu easti protlu filmu adrat pi Armãneashti shi pãrãstãseashti bana alu Toni Caramushat, unu regizoru cunuscut, cãntatu di minduerea cã poati s-li aflã treidzãtsli averi absoluti trã Armãnjlji shi arãdãtsinjlji a loru. Protili 12-li averuri suntu ligati di „Dodecaloglu-a Armãnjiljor” ali Matilda Caragiu-Marioțeanu

Filmu lo premiulu „Maestrale unica”, datu di Parlamentulu Italianescu shi distinctsia alu Parlamentlu Europeanu, trã nai ma bunã pãrãstãseari a unãljei minoritati lingvisticã Europa, tu Festivalu di Filmu Babel (tu Sardinia, Andreulu 2013).

## Referintsi shi noti


## Ligãturi nafoarã
*Frãndza ofitsialã a filmului
*Nu sunt faimos, dar sunt aromân la Cinemagia
*Nu sunt faimos, dar sunt aromân la CinemaRx
*Nu hiu faimos, ama hiu Armãn la IMDB
*Trailer oficial pi Youtube
*Frãndza oficialã a di Facebook a filmului
*Ma multi trã filmu, trã pareea di productsie shi sponsori la aromanul.ro
Trojany

**Trojany** easte hoarã tu Polandia, shi s-aflã anamisã di Wołomin shi Varshava, shi Dąbrówka. Easte shi are 490 di bãnãtori (dit anlu 2014).
Santiago

**Santiago** (ispanicheascã: *Santiago de Chile*) easte cãsãbãlu capital di Cile.
## Vedz shi
### Izvuri di nuntru
* Cile
* Cãsãbadzlj ali Cile
### Isvuri di Nafoarã
* Cãsãbãlu Santiago (pi ispanicheasce)
Olanda

**Olanda** easte un stat tu Europa. 

## Stat
* Cãsãbãlu capital: Amsterdam

## Izvuri di Nuntru
* Vãsãliili di pi Terra
* Limbili asburãti pi Terra

## Izvuri di Nafoarã
Augustus

**Augustus** (tu latineascã: *Gaius Julius Caesar Augustus*; 23 Yizmâciunu 63 n. Hr. – 19 Avgustu 14 d.Hr.) fu protlu shi nai ma maxuslu Amirã ali Amirãriljie Romanã.
2014

**2014 (MMXIV)** easti unu anu tu secullu a XXI-lea. Aestu easti shi *anlu internatsionalu a cristalografiljei*. 

## Izvuri di nafoarã
Craiova

**Craiova** easti unu cãsãbã tu Romãnie. 
* suprafatsã: 81,4 km2 
* Tu 2006, populatsia eara di 339,964.

## Izvuri di nuntru
* Romãnia
* Cãsãbadzlj ali Romãnia

## Izvuri di nafoarã

## Alti
## Bibliografie
Stockholm

**Stockholm** easti capitala ali Suidie shi unu cãsãbã tu Europa. Populatsia easti di 830.000 oaminji (2009).

## Izvuri di nuntru
* Suidia 
* Cãsãbadzlji ali Suedie

## Izvuri di nafoarã

## Alti
## Bibliografie
Iași

**Iashi** easti unu cãsãbã mari, tu data ali Romãnie.

## Geografie
* suprafatsã: 93,9 km2 
* populatsie: 320,888 (tu 2004)

## Isturie
Iashiulu fu capitala ali Moldovã.
1914

**1914  (MCMXIV)** fu unu anu tu secullu a XX-lea.
## Fapturi
* 23 di Yinar: Nicolae Caratanã 

## Muriri
* 28 VI: Franz Ferdinand
* 2 VII: Emil Gîrleanu

## Evenimente

* 28 VI: Franz Ferdinand muri tu *Atentatlu di la Sarajevo* - Protlu Polimu Mondialu
2000

**2000 (MM)** easti an tu Seculu XX. 
Elu fu *anlu internatsional a-matematicã*.

## Evenimente
* 17 Aprir: *Windows 2000* s-amintă.

## Nobel

* Fizicã: Zhores I. Alferov, Herbert Kroemer, Jack S. Kilby
* Chimie: Alan J. Heeger, Alan G. MacDiarmid, Hideki Shirakawa
* Medicinã: Arvid Carlsson, Paul Greengard Eric R. Kandel
* Literaturã: Gao Xingjian
* Pace: Kim Dae-jung
2001

**2001 (MMI)** easte an tu Seculu XXI. 
Elu fu shi prota anlu tu Seculu XXI.

## Muriri
* 11 di Apriir: Zahu Panã
* 29 Yizmaciunj: Gellu Naum

## Evenimente
* 17 ianuarie: *[[Wikipedia]]*, entsiclopedia liberã, s-amintã.
* 24 avgust: Windows XP s-amintã.
* 11 Yizmaciunj: Atentatilj tu World Trade Center, New York
2002

**2002 (MMII)** easte an tu Seculu XXI. 

## Muriri
* 3-li di Alunaru: Irina Nicolau
* 15 Yizmaciunj: Gustav Adolf VI a-Suidiei

## Evenimente
* 1 ianuarie: Euro, noa monetã tu 12 stati di Uniunea Europeanã.
Pulunii

**Pulunii** i **Pulunie** easti un stat tu Evropa Centralã, cari ari sinuromati cu Ghermãnia tu ascãpitatã, Cehia shi Slovacia la notu, cu Ucraina shi Belarusu la apiritã shi cu Lithuania, Arusia shi Amarea Balticã la njiadzãnoapti.

Pulunia ari unã populatsie di 38,4 milioani (2016) di bãnãtori, nai ma multsi tu cãsãbadzli ma mari, ca cum capitala istoricã — Cracovia, i atsea di tora, Varshovia. Loc 312 696&nbsp;км².

## Cunuscuts poloniː
* Papa Ioannis Pavlu II
* Frédéric Chopin
2003

**2003 (MMIII)** easte an tu Seculu XXI. 

## Nobel

* Fizicã: Alexei A. Abrikosov, Vitaly L. Ginzburg, Anthony J. Leggett
* Chimie: Peter Agre, Roderick MacKinnon
* Medicinã: Paul C. Lauterbur, Sir Peter Mansfield
* Literaturã: John M. Coetzee
* Pace: Shirin Ebadi
2004

**2004 (MMIV)** easte an tu Seculu XXI. 

## Muriri
* June 5 - Ronald Reagan, 40th Prezidentlu ali Statili Uniti ali America (1981-1989) (b. 1911)

## Nobel

* Fizicã: David J. Gross, H. David Politzer , Frank Wilczek
* Chimie: Aaron Ciechanover, Avram Hershko, Irwin Rose
* Medicinã: Linda B. Buck, Richard Axel
* Literaturã: Elfriede Jelinek
* Pace: Wangari Maathai
Lista a scriitorloru armâneșțâ

Aestã easti unã frãndzã cu scriitorilji cari aveau scriatã pi Armãneashti. Aoa suntu shi scriitori cari nu au soe armãneascã, ma cari scriarã tu armãneascã.

## Bibliografie
* Scriitori armãneshtsa = Aromanski pisateli = Wlachs writers, Scopia: Unia ti cultura-a Armãnjlor dit Machidunii, 2001, pp. 61-62.
Jules Verne

**Jules Verne** (s-amintã *Jules Gabriel Verne*, 8-li di Brumaru 1828, Nantes, Frãntsie - d. 24-li di Martsu 1905, Amiens, Frãntsie) fu unu scriitoru frãntsescu tsi anyrãpsi prozã SF.

## Biografie
Jules Verne easti faptu pi 8-li di Brumaru 1828, tu cãsãbãlu Nantes di Frãntsie.
Ispania

**Ispania** (Limba ispanjolã: *España - Reino de España*) easte un stat tu vest-Europa, tu Uniunea Europeanã.

## Statu
* Fatsa-a locului: 504,645 km2 
* Populatsia: 46,704,314 b. 
* Rufoasã: 92 b/km2
* Cãsãbãlu capital shi nai ma mare cãsãbã: Madrid
* Limba ofitsialã este ispanicheascã.

## Culturã
Tu Ispania s-zburãscu limba ispanjolã.

## Geoyrafilj

Ispania easte tu Uniunea Europeanã. Cãsãbãlu capital-a Ispaniiljei easte Madrid, shi una cãsãbã mare easte Barcelona.
Cãsãbadzlji mari sãntu:

*Barcelona
*Seville
*Zaragoza
*Málaga
*Murcia
*Bilbao
*Valencia

## Vedz shi
*Uniunea Europeană
*Frantsa
*Andorra
*Portogallia

## Izvuri di nafoarã
Liviu Rebreanu

**Liviu Rebreanu** (a. 27-li di Brumaru 1885, Tãrliusha, Bistrița-Năsăud – d. 1 Yizmãciunu 1944, Valea Mare, Argeș) fu unu mari scriitoru romãnu.
Literaturâ

**Literatura** easte una artã. 

## Scriitori
* Jules Verne
* William Shakespeare
* Charles Dickens
* Victor Hugo
* Liviu Rebreanu

## Poetsi
* Mihai Eminescu

## Vedz shi
* Poezie armãneascã
* Literatura armãneascã-a periodlui di ninte Moscopole
Charles Dickens

**Charles Dickens** (7 Shcurtu 1812 — 9 Cirishar 1870)  fu un mare scriitor, cari s-aflã tu Britania Mare.

Charles Dickens easti faptu tu Portsmouth, Anglia, Britania Mare. Pãrinti-a lui furã John Dickens (1785-1851), shi Elizabeth Barow (1789–1863). 

## Izvuri di nafoarã


## Vedz shi
* Literatura
Shablon:Arhii-bio

30px|alt= *Articulu aestu trâ unu omu nicâ easti tu ahurhiri și lipseaști s-hibâ cama <span class=plainlinks>[ prilucratu]*.
Italia

**Italia** easti un stat tu Europa.

## Statu
* Fatsã-a locului: 301,340 km2
* Pop: 60,589,445 bã. (2016) 
* Ruf: 201,2 bã./km2

## Izvuri di naforã
Frânție

**Frãntsia** icã **Galia** (frãntseascã: *République française*) easti unu statu tu Europa. Nai mai marli cãsãbã shi capitala easti Paris. Frãntsia easti parti di-tu Uniunea Europeanã. Statu aestu easti cunuscut trã culturã, arhitecturã ãi literaturã.

## Statu
* Suprafatsã: 674,843 km2
* Populatsie: 65,350,000 bã. 
* Densitati: 116 bã./km2
* Capitala: Paris

## Geografie

Nai ma marli cãsãbã shi capitala easti Paris.

Frãntsia ari sinuri cu Belgia, Luxemburg, Ghermãnia, Elvetsia, Italia, Monaco, Andorra shi Ispania. 

## Relighia
* 51% romano-catolicã

## Culturã
.
### Literaturã
*Alexandre Dumas
*Jules Verne
*Victor Hugo
*Honoré de Balzac

## Izvuri di nuntru
* Vãsãliiľi di pi Terra
* Limbi azburati pi Terra

## Izvuri di nafoarã
Alexandre Dumas

thumbnail|right|Alexandre Dumas

**Alexandre Dumas** (n. 24-li di Alunaru 1802 tu Villers-Cotterêts, m. 5-li di Andreu 1870, tu Dieppe) fu unu mari scriitoru di-tu Frãntsie.
Agatha Christie

**Agatha Christie** (15-li di Yizmãciunu 1890 – 12-li di Yinaru 1976) fu unã scriitoari di Marea Britanie.
2009

**2009 (MMIX)** fu an tu Seculu XXI shi *anlu internatsional-a astronomiei*.

## Premia Nobel

* Fizicã: Charles K. Kao, Willard Boyle, George E. Smith
* Chimie: Ada Yonath, Venkatraman Ramakrishnan, Thomas A. Steitz
* Medicinã: Elizabeth Blackburn, Carol W. Greider, Jack W. Szostak
* Literaturã: Herta Müller
* Irinje: Barack Obama
Madrid

**Madrid** easte nai ma mare cãsãbã shi cãsãbãlu capital ali statu Ispanii.

## Geoyrafilj
* Populatsie: 3,213,271 b.
* Rufoasã: 5.293,69 b./km2