open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Casa a familiiljei Caragia

**Casa a familiiljei Caragia**, tu tsentrul a cãsãbãlui Scopia, aproapea di veacljea stashoni ti pampori s-mutã unã multu mushatã casã cu imigi european. Hotelu Bristol shi pi ninga atsea tsi ma multi ori eara renovat iara lu tsãnu proectul original di cãnãscutlu arhitectu Ivan Artimushchi. Pi 17 di yizmãciunj, anlu 1924, fratslji Atanas, Tashco shi Risto Caragia lu disfeatsirã nai ma luxuzlu hotel tu cãsãbãlu Scopia. Deadun cu a lor casã pi dau etajuri, avutslji parmateftsã, nicuchiri a hotelui Bristol lu didea sum ayoghi. A lor firmã cãnãscutã ca “Fratslji Caragia”, deadun cu tuta aveari mobile shi nimobilã, la anlu 1947 eara natsionalizatã. A cafi an, mash ti a lor yiurtii familiarã Alju Nicola, pi 19 di andreu, hotelu Bristol eara rezervat ti mãrlji shi tinjisits partneri shi burjui cu cari lucra fratslji Caragia.

Dupu informatsia di la Institutsia ti avigljeari a monumentilor di culturã, di aspectu architectonic, aestu obiectu easti combinatsii di stiluri europeani adrat dupu gustul a burjuaziiljei di Scopia, di atsel chiro. Dzatsi anj ninti A doilu polim mundial, Bristol, deadun cu marea salã, paturli etajuri cu 100 di udadz shi bãhcelu di veara, eara dominantu dupu a lui mushuteatsã contra Ruschi Cral, Moscva, Dungherschi, Margher shi Vidicovats. Hotelu Bristol totna lji apruchea nai ma avutslji oaspits shi di atsea ispeti tu el eara angajat shi orchestarlu al Vasil Hagimanov. Tu aestu hotel multi ori s-ãndridzea avuti prãndzuri, cari huzmicharlji cu paitoni li purta pãnã la casili a avutslor, a tu el eara organizati shi shideri privati, cum shi mini baluri. Hotelu, scljeama, eara reprezentativ, nu mash dupu a lui arhitecturã shi vidzuta di nafoarã, ma shi dupu elita di oaspits.

Tu chirolu ninti di trimburarea a loclui di la anlu 1963, hotelu Bristol eara fãrã problemi, cu totna idghilji clientsã, cu shideri di ninti a prãndzului shi di dupu prãndzu. Dupu vãrã chiro, hotelu lu cheari reitinglu, ca tu el ahurhirã s-yinã shvertseri, criminaltsã, sh-ti atsea politsia di atumtsea, cafinea u proclamã ti nisigurã. La anlu 1982, Machedonia Turist adrã un bun lucru. Ti doi anj hotelu Bristol di zãrtsinã eara renovat di partea a firmãljei ti constructsii Mavrovo, cari u alãsã a lui vidzutã avtenticã di ma ninti. Hotelu nica unã oarã eara dishclis tu meslu ximedru, anlu 1984. Agiumsim pãnã di mari amintatic. Earam meta printsipalã ti tuts turishtsã tu transit, oaspits di statili xeani shi di statili ali Yugoslavia di ma ninti, biznismenj, parmateftsã. Amintãm imigi European shi totna aveam lucru. Sh-tora easti bunã, ma nu easti atsea-atsea – dzãsi sheflu a hotelui Radivoe Petrovich.

Ma iara, di aspectu architectonic aestu obiectu va s-armãnã s-spunã ti arhitectura europeanã di anjlji 1920, cãndu ea ahurheashti s-intrã aoatsi la noi, pi tu a noasti locuri.
Casa a familiiljei Todorovi

**Casa a familiiljei Todorovi** tu chirolu anamisa di dauli polemati mundiali,Scopia, intrarã nali shteri europeani ti urbanizari a cãsãbãlui, cu manir academic. Cãsãbãlu lipsea s-hibã priadrat cu nali formi shi caracteristichi. Tu nãulu model urbanistic s-duchi lipsitura ti priadrari a bloclui tu tsentrul a cãsãbãlui. Di atsea ispeti, Institutsia ti urbanizam shi tehnica comunalã ti bãnari ali Republica Machidunia tu colaborari cu Institutsia ti avigljeari a monumentilor di culturã a cãsãbãlui Scopia, adrarã proectu ti renovari a obiectilor cu mari valoari arhitectonicã. Ti atsea multu priadusi shi agiutorlu di arhitectsãlji Afrodita Tanevsca, Silvana Vaneva shi Liliana Nicolovsca. Azã Scopia armasirã multi obiecti cari dateadzã di ahurhita a etãljei 20. Anamisa di eali easti casa a familiiljei Todorovi, cu afirmata valoari arhitectonicã, cu dimãndari istoricã shi culturalã, cu caracteristichi shi elementi spetsifitsi, cari suntu reflex a tendentsiiljei tu arhitectura di tu atsel chiro. Casa al Todorovi easti obiectu vitsin di ãndreapta parti a Palatãljei al Ristich. Intereslu ti locatsia alushtui obiectu ti bãnari cari pricadi a familiiljei Todorovi, ahurheashti la anlu 1924, cãndu easti data shi tapia ti constructsii a obiectului, a curi nicuchir eara Petre Iachimovich. Adratã easti dupu proectul a arhitectului Nacovich. Obiectul ari etaj din padi, trei etajuri, udadz sum ciãtii shi izbã.

Ca actsentuati ornamenti di fasada cari cad ãntroclji suntu bãlconjli bãgati linearã. Obiectul easti dipisit la anlu 1927. Chirolu dupu A doilu polim mundial alãsã semnu pi vidzuta a obiectului di nafoarã. A tu anjlji di la 1948 pãnã 1950 easti natsionalizat shi pãnã azã pricadi a statlui. Buna constructsii, cum shi ufilisearea material cu analtã calitati priadusi, pi aestu obiectu s-nu hibã lipsitã sanatsii dupu trimburarea a loclui. Fasada nai ma mari znjii avea tu chirolu diunã oarã dupu polimlu, cãndu casten eara surpatã decoratsia di maltari. Nibuna vidzutã, ãnvicljearea a ãndau pãrtsã di fasada, cum shi obiectul tut, s-featsi di ispeti ca materialili ãnvicljearã, avea mari influentsã di atmosfera, cum shi niminduearea a bãnãtorlor di aestu obiectu. Azã, casa a familiiljei Todorovi easti priadratã shi u tsãnu a ljei vidzutã aftenticã di ma ninti. Pi cafi etaj decoratsia di maltari easti altã turlii, cu formi gheometritsi shi decoratsii cu veghetatsii. Ashitsi, azã casa a familiiljei Todorovi, lu mushuteadzã tsentrul a cãsãbãlui Scopia shi u tradzi atentsia a cafi unui visitor cari ari tu nãeti ma ghini s-lu cãnoascã cãsãbãlu.
Casa a familiiljei Niciota

**Casa a familiiljei Niciota**, familia Niciota easti unã di cama vecljili shi cama avutili familii armãneshtsã Crushuva, cari di aclo vini s-bãneadzã Scopia. Nicola Niciota easti un di dzãnucljili a familiiljei Niciota, cari dupu profesii easti arhitectu.

A lui parapapãnj , Crushuva suntu vinits 1769 anlu, di Mocopole, di hoara Nicolitsa. Elji eara pãrmãteftsã shi tu atsel chiro, scljeama ninti ma multu di 150 di anj fãtsea comertsii ca parmãteftsã, tu Europa tutã, Persia, India shi tu alti locuri. Niciota eara mari familii shi cafi unã familii tu atsel chiro avea cãti 5-6 fumelji. Familia Niciota easti rãspãnditã tu Gãrtsii, tu Sãrbii, tu Machidunii, a ari shi tu Viena iu nica existeadzã casa “Fratslji Niciota (Brothers Niciota)”.

Casa di Scopia, familia Niciota u ancupãrarã anlu 1938 shi dupu stilu easti arhitecturã di ninti A doilu polim mundial ca unã renesansã tsi s-featsi tu arhitectura, nu mash aoatsi tu Machidunii, ma pit Europa tutã. Casa easti adratã di sãnãtos material, cu interesantã arhitecturã. Ari suteren shi dau etajuri, shi cafi un etaj ari ahorghea intrari.

Familia Niciota avea nica unã multu mari casã, Crushuva, cari arsi tu chirolu di rãscularea di Alju ljeau, cu treidzvts – patrudzãts di udadz shi s-lugurseashti ca easti adratã di patru frats. Dupu minduearea a arhitectsãlor, atsea casã eara unã di nai ma mushatili shi nai ma reprezentativi casi pit Balcanlu tut.
PORTUL ARMÃNESCU DIT MACHIDUNIA DI DAT

**PORTUL ARMÃNESCU DIT MACHIDUNIA DI DAT** 

Portul armãnescu easti un di elementili caracteristitsi dupu cari Armãnjlji s-aleg di alanti etnii. Easti caracteristic dupu avutlu colorit, cu multi detali shi easti unic tu Balcanlu shi ma largu. Portul muljurescu easti chindisit cu mushati mãrdzeali, cu ornamenticã gheometricã, tu colori diferenti. Cãmeashea easti lungã pãnã di dzãnuclji, cu lundzã mãnits. Fustanea easti adratã di penush, di ninti s-anclidi cu nasturi, andzeanã easti strimtã, a di mesi ãnghios easti multu largã. Lungã easti pãnã di sum dzãnuclji. Portul easti chindisit cu sãrmã tu colori diferenti, cu multi gãitãnj. Ari shi ilechi shi poalã adratã di pinush, ma tu unã colori, chindisitã cu sãrmã shi mãrdzeali tu ma multi colori. Pisti poala s-bagã bãrnul, chindisit cu mãrdzeali di tuti turli, cu cari muljerli Armãni adra multi formi gheometritsi. Pãrpodzli suntu adrati di lãnã, suntu pãnã di dzãnuclji, shi ãndzeanã ari ciori ti lidzeari. Pi cap muljerli Armãni purta cãciulã, tu formã di conus. Distimelea easti chindisitã cu mãrdzeali shi s-purta pisti cãciula. Cãciulili a ãnveastilor eara ma chindisiti, avea aplicatsii tu formã di amuri, cu shasi lilici tu colori diferiti, adrati di mãri mãrdzeali. Portul bãrbatescu easti ma simplu, ma di altã parti, atsel tsi u poartã, alasã impresii di nicuchir la loc. Adrat easti di fanelã di bãmbac, cãmeashi, ilechi cari easti chindisitã cu mushati gãitãnj. Pantalonili suntu adrati di lãnã, pi mesi s-leagã cu ciori, di nãnãparti ari gãitãnj, a dighios pãndzãturi s-ãncljid cu nasturi. Pãrpodzli suntu pãnã di dzãnuclji, ampiltiti di lãnã. Portul bãrbãtescu ari cãciulã shi capotã ti yarna. Portul armãnescu easti parti di avearea culturalã a Armãnjlor shi semnu ti egzistari a Armãnjlor pit etsli, pi aesti locuri di Balcanlu tut.
Casa a familiiljei Balaban

**Casa a familiiljei Balaban** easti unã di nai ma cãnãscutili casi tu cãsãbãlu Bituli. Nucuchirlu a casãljei, d-nul Balaban eara yiatur, hirurg, cari adra ãnhirise. Easti faptu tu Ermenia, a Facultatea ti meditsinã u dipisi Constantinopol. Aclo eara tu slujba di ascheri, sh-di aclo, ca yiatur, lu pitricurã Prishtina. Dupu atsea s-dusi Tirana, sh-tu soni vini s-bãneadzã tu Machidunii, Bituli. S-ansurã cu unã featã Armãnã, cari eara sor a cãnãscutlui yiatur di Bituli, d-nul Osmanli. Elji avurã patru ficiori. Nai ma marli, Crate, eara Ambasador Tirana, alantu eara yiatur, a fratili Ghiorghi bãna Scopia. Casa easti adratã la anlu 1900, shi s-lugurseashti ca easti unã di nai ma mushatili casi armãneshtsã tu aestu cãsãbã. Easti zbor ti veaclji casã, cu veaclji arhitecturã, cu stil european, cari easti avigljeatã cu Nomlu ti avigljeari a veclilor arhitecturi shi obiectu tu cãsãbãlu Bituli. Pi fasada, di ninti s-aflã ornamenti cari lu trag intereslu a cafi unui visitor. Pi balconea ari gardu di her, a scãrli tu intrata a casãljei suntu adrati di marmurã. Ushea tu intrata easti dubl Casa easti adratã la anlu 1900, shi s-lugurseashti ca easti unã di nai ma mushatili casi armãneshtsã tu aestu cãsãbã. Shi easti adratã di her, yilii shi lemnu. Scãrli di nuntri idghea ashitsi suntu adrati di lemnu, a balconea pi prota patomati ari terasã cu gardu di ciumentu shi her. Vitrajlu tu casa zburashti ti chirolu cãndu s-adrã aestã casã, cari ari suteren, dau etajuri shi un etaj sum ciãtia. Casa undzeashti ca un muzei, cu dau sculpturi shi easti monumentu di mari importantsã ti cãsãbãlu Bituli.
Casa a familiiljei Danabasi

**Casa a familiiljei Danabasi**, tsicara ca s-aflã tu tsentrul a cãsãbãlui, pi sucachea larga di Bituli, easti niheam ascumtã, ca anvãrliga di ea ari mãri leamni shi verdeatsã. Shi la aestã casã, ca cum shi la multi alti casi cu caracteristichi di veacljea arhitecturã, dominantu easti stilu gãrtsescu tu a ljei construari, cu dau etajuri shi izbã. Ashitsi ca di largu poati s-ducheascã shi s-veadã mãrli stuburi tsi u poartã greatsa, adrati di cimentu, cu largã shi mari bãlconi tu intrata cu gardu di cimentu, njits bãlconj cu gardu di her shi cu vitraj di nuntru. Tãvanea tutã u mushuteadzã chindimati cu ornamenti, adrati cu purintu color, cu dezen di lilici, tsi priadutsi casa di tu intrata dealihea s-ãnghilicieascã. Aestã casã dupu A doilu polim mundial eara natsionalizatã shi tu ea eara bãgati scamnili a ma mari numir di partiili polititsi di stat, Unia sotsialisticã a tinirlor dit Machidunii shi multi alti. Azã aestã casã easti scamnu a ma marli numir di partii polititsi, ashi ca nica nu s-shtii desi aestã casã va s-hibã turnatã a nicuchirlor icã nu.
Casa a familiiljei Gevargi

**Casa a familiiljei Gevargi** mushatili casi armãneshtsã s-aflã pit Bitulea tutã. Ashitsi, tu dipisitã a secului 19, pi sucachea Beogradsca, numirlu 21, easti construatã casa a familiiljei Gevargi. Ca cum dzãtsi cãnãscutlu arhitectu di Bituli, d-ul Vladimir Hagiyovanovschi, aestã casã dealihea easti raritet tu aestã parti a cãsãbãlui. Casa nu puteam s-u videm nuntri, ca tu ea azã nu bãneadzã cana shi eara ãncljisã. Casa arid au etajuri cu ahãndos asãpatã izbã shi apusi udãdz pi tãvanea. Partea di ãndzeanã easti ma largã, bãgatã pi conzoli di her, a casa tutã easti adratã cu mushati ornamenti. Firidili di protlu etaj au gardu di her, ti ma bunã siguritati shi ma bunã avigljeari, a pi etajlu dau firidili au cãpãchi adrati di lemnu. Aestã casã easti anamisa di protili Bituli, nã dzãsi arhitectul Hagiyovanovschi, pi cari suntu bãgati chunghi shi  atsea mash pãnã di protlu etaj, adrati nica tu atsel chiro, cãndu eara construatã shi casa. Di ninti a casãljei, pisti ushea, tu intrata, easti adratã njicã bãlconi, intratã tu harmonii cu casa, tsi easti caracteristica ti casili di Bituli, di tu atsel chiro. Fasada a casiljei easti ghini avigljeatã, mash tsi avu niheam znjii tu chirolu di trimburarea a loclui, di 1 di yizmãciunj, anlu 1994, ashi ca cu niheam finansii, poati s-facã a ljei sanatsii, cu tsi casa va s-poatã s-hibã avigljeatã tu a ljei constructsii avtenticã, ashi ca cum eara atumtsea cãndu eara construatã.
Casa a familiiljei Hagilega

**Casa a familiiljei Hagilega** familia Hagilega easti unã di cama veaclili familii armãneshtsã cu originã di Crushuva. Tu aestu cãsãbã, familia Hagilega easti vinitã di tu Gãrtsii, di Gramoste, ninti vãrã 300 di anj. Tora unã parti di familia Hagilega bãneadzã Crushuva, a unã parti di familia vinirã s-bãneadzã Scopia. Casa a familiiljei easti adratã ninti vãrã 150 di anj, shi easti tsãnutã avtentic, ashi cum eara adratã nica tu ahurhita. Casa easti cu veaclji arhitecturã, tsi easti caracteristicã ti casili di cãsãbãlu Crushuva. Easti zbor ti veaclji arhitecturã din cãsãbã, casã cari lu mushuteadzã cãsãbãlu Crushuva. Ari dau etajuri, pi cafi etaj ari cãti trei udadz, ciardachi, cu multiu firidz, ma exact cu 24 firidz. Cu Nomlu ti avigljeari a monumentilor di culturã, aestã casã easti avigljeatã, ma mash pi carti, tsi va s-dzãcã ca statlu nu adunã gãile ti tsãneari a vidzutãljei avtenticã a casãljei, ma nicuchirlji a casiljei singuri investarã pãradz ta-su tsãnã malju dzã ca nau casã. Casa easti dau ori renovatã, ashi ca fasada easti nau. Nicuchirlji a casãljei dzãc ca cu pãradzlji tsi li investarã tu renovarea, pãnã tora putea s-adarã dau nali casi. Ma, di ispeti ca aestã casã ãnseamnã tsiva ma multu di cãt obiectu ti bãnari, scljeama di ispeti ca easti unã mari istorii ti familia Hagilega shi ti cãsãbãlu Crushuva, Hagilega singuri u renovarã casa.

Nicuchirlji di tora dzãc ca aestã casã easti ancupãratã la anlu 1914, di la Armãnj, cãndu ãn Sãrunã suntu adrati shi tapiili ti a ljei adrari di la anlu 1885. Tu chirolu cãndu nãilji nicuchiri u priadrarã aestã casã, pi unã grendã lu aflarã scriat anlu 1845 tsi zburashti ca aestã casã poati s-hibã shi multu cama veaclji. Tu cafi udã tu casa aestã ari musãndzrã, chindisiti cu ahãndoasã rezbã. Pi a doilu etaj, tu unlu udã, s-aflã portreti di strãpãpãnj ardãpsiti tu bairu, a tu idghiul udã s-veadi ca fantasia a masturlor eara dealihea mari ca adrarã unã multu mushatã davani cu dezen shi rezbã, unicã tu cãsãbãlu Crushuva. Tu un udã, pi stizma s-aflã shi Steaua al David, a ãn ligãturã cu atsea, un di nicuchirlji a casãljei dzãtsi ca ari dau apandãsi: una apandãsi easti ca vãrã di masturlji cari u adra casa eara mason, a alantã apandasi cari easti shi cama ti pistipseari easti ca vãrã di nicuchirlji di ma ninti eara membru tu loja a masonjlor.

Uborlu tut easti ãnvãlit cu ploci di chetsãri tsi easti caracteristicã ti cafi un ubor di Crushuva. Ma ninti, tselarlu eara ãnvãlit cu ploci di chetsãri, a tora easti renovat shi adrat cu cimentu.
MARTSUL LA ARMÃNJLJI

= MARTSUL LA ARMÃNJLJI =

= TITSI S-BAGÃ MARTSUL, TU AHURHITA A MESLUI MARTSU =
Tu ma multi reghionuri, bãgarea martsuri tu meslu martsu ca adeti easti diferentã. Ma, scupolu a tutulor eara s-aspunã “ghini vinish”, cu cari s-ghinuea ahurhearea a meslui martsu, meslu a vreariljei shi a mushatlui chiro. Martsul u simbolizea primuveara, caldura, ponjlji ãnflurats, iarbã veardi, lilici, shi nai ma multu padea amplinã di njelji, avearea shi pirifanja a Armãnjlor.

Martsul s-bãga prindu ahurhearea a meslui marstu. Nai ma multi ori martsul lu adra babili icã dadili di un hir albu shi un hir arosh. Dauli hiri s-shutsã deadun shi s-adra ca unã biligicã. Traditsia la Armãnjlji eara, cãndu s-shutsã hirili, s-dzãcã: “S-shutsã ghinetsli shi bunetsli tu casã! S-shutsã prãvdzãli ãn casã shi tuti buni!”. Ma ninti, tuts membri a unãi familii, fãrã diferentsã di sexu shi di ilichia, sh-bãga nai ma niheam cãti un martsu di mãnã. Tu chirolu di azã, aestã traditsii s-cheari, ma aclo iu easti tsãnutã, martsu s-bagã mash a njitslor shi a muljerlor.                                    

Cafi martsu sh-ari a lui simbolicã. Martsul di gushi s-bãga cu un pãrã, cu pistusini ca gusha sh-truplu va la hibã sãnãtoshi shi ca Soarli nu-ari s-lji lãeascã. Martsu s-bãga shi pi mãnã cu scupo mãnjlji s-lã hibã lãcrãtoari shi chischini, a la cicior martsu s-bãga, cu pistusini ca ciciorlu lipseashti s-hibã vãrtos, sãnãtos, s-nu s-ãncheadicã tu imnari shi s-nu li mãshcã vãrã nãpãrticã. Cãndu s-bãga martsu pi trup s-dzãtsea: “S-hibã ligati gurili a dushmanjlor, a sharpilor shi a nãpãrtitslor. Arãu di ficiorlji a mei shi di tutã familia a mea s-nu s-facã”.

Gionjlji bãga martsu mash di curau, ta s-lã tsãnã mesea, di itii cã totna purta pãrmãtii shi alti lucri.

Moаshili lu liga martsul di bãrnul cã lã eara zori s-ascoalã shi s-sheadã ãmpadi.

La niscãntsã Armãnj, ficiuritslji cãndu s-dishtipta tahinima, tu dzua di prot di martsu, pi mãna a lor sh-afla martsic ligat ca biligicã icã ligat di cicior. Atsel semnu la spunea cã vini meslu Martsu di pisti dzeanã sh-lã adusi martsuri.

Martsu s-bãga sh-la njelji ta s-lji veaglji di niputeari ca mash tsi eara fitats. Ma s-bãga shi la prãvdzã shi tu cutar la oi. 

Ari dau verzii di pirmifi, ti atsea tsi s-adra cu martsul!

Dupu una verzii, martsu s-purta 9 dzãli, sh-tu dzua di Alju Sarandu, pi 22 di martsu, martsul lipsea s-ascoatã shi s-aspindzurã pi trendafilã dit avlii icã pi unã lumachi. Di aclo li loa lãndurli shi a ficiorlor la si dzãtsea ca ti Pashtili va lã aducã cãmeashi nau.

Alantã verzii spuni ca martsul lipsea s-poartã pãnã ficiorlu nu veadi lãndurã. Cãndu va s-videa lãndurã, martsul s-ascutea shi s-bãga pi gardul, di iu lãndura va lu-loa shi di martsul, tu cuibairul a ljei, va s-adarã mushatã crivati ti njitsli lãndurici.
Ma ninti, traditsii eara, tu dzua di 1 di martsu, ficiorlji icã ãnveastili s-ducã pi la soia icã la vitsinjlji, s-lã da turti, poami dultsi, hitsi, gurmadzã, stafidzi, nuts icã zaharicali. Aestã dutseari a turtilor di la un la alantu, easti unã ghinueari a primuveariljei, easti semnu ca yin buni dzãli, cari va s-aducã mushutets shi biricheti mari.
Casa a familiiljei Prenda

**Casa a familiiljei Prenda** unã di cama cãnãscutili shi tinjisiti familii armãneshtsã di Crushuva, easti shi familia Prenda, vinits di Moscopolea, cãndu fudzea di funicolu adrat di parti al Ali Pasha Tepelin. Nai ma marli di fratslji Leascu Prenda, eara favru, cari multi ori s-dutsea Istanbul di iu purta shi material tsi lji lipsea ti lucurlu a lui. El avea patru frats shi tuts lucre cu comertsii. Nica tu atsel chiro, Bituli avea dishclisã multi duchãnj, tu cari vindea hãlãts, machinj shi alti. Tu dipisita a etãljei 19, icã ma exact la anlu 1862 avutlu Armãn Leascu Prenda Crushuva adrã casã di sãnãtos material cu cheatrã, cari s-afla aproapea di bãsearica Alju Yian, anamisa di dau njits sucãch. Azã nicuchir alishtei casã easti Armãnlu Tachushta Prenda, nipot al Leascu Prenda. Casa easti mari shi ari etaj dinpadi shi nica doi atajuri cari suntu adrati cu simetrii. Avuta vidzutã a casãljei di nafoarã, constructsia stabilã, harmonia a fasadãljei, cum shi enterierlu exluziv u adarã aestã casã s-hibã unicã tu cãsãbãlu Crushuva. Mushata vidzutã a fasadãljei adratã cu colori u ardãpseashti casa a familiiljei Predna anamisa di nai ma bunili obiecti cu ahtari arhitecturã, dzãc di Casa ti avigljeari a monumentilor di culturã. Trei stiznji di nafoarã pitu tutã analtsimi a casãljei suntu adrati di frãmtã cheatrã, a stiznjili di nuntru shi stizma di nafoarã pi fasada di ninti suntu adrati di bondruc. Etajlu doi pi fasada di ninti easti ma largu shi easti bãgat pi conzoli di cimentu, a ushili shi firidzli pi balconea dipisescu cu lacuri. Tuti etajuri au ciardachi cari leagã cãti patru udadz pi cafi un nivel. Anclisa ciardachi sh-aoatsi cum shit u tuti alanti casi di Crushuva, dipiseashti cu balcony, ashi dzãsã loghii. Pisti ushea pi balconea putum s-videm un multu mushat vitraj cu colori diferenti ampiltit ca Soari cu optu zari. Ligatura anamisa di etajurli easti adratã cu scãri di leamni cari s-aflã tu mesi di casa, contra usha printsipalã a casãljei. Atsea tsi easti caracteristicã ti aestã casã easti atsea tsi ciãtia easti adratã di ploci cu trei chioshcuri. Tora ti tora, aestã casã easti unicã cu ahtari ciãtii, tsãnutã tu a ljei constructsii avtenticã, ashi ca cum iara adratã. Casa ari shi avutã nicuchiratã. Andreaptã easti cu elementi tsi suntu caracteristichi ti tuti casi di Crushuva, cum suntu: musãndzrã, ti cari nicuchirlu a casãljei Tachishta Prenda dzãtsi ca suntu di mari agiutor, dupu atsea ari dulãchi, mindar shi alti. Intrata a casãljei nica easti anvãlitã cu ploci di chetsãri. Tu doi udadz ari shi vatrã, adrati nica tu chirolu cãndu s-adra casa. Tãvãnjli suntu adrati cu scãnduri, a tu udzãdzli ti oaspits, tãvãnjlji suntu adrati cu mushatã rezbã shi dezen, shi atsea tu tsentrul a tãvaniljei. Nicuchirlu a casãljei dzãtsi ca deadi multsã pãradz pãnã tora ti a ljei priadrari, a suntu lipsiti nica multu finansii ta s-poatã s-hibã renovate di dip.
Casa a familiiljei Telescu

**Casa a familiiljei Telescu** tu tsentrul a cãsãbãlui Crushuva, aproapea di Monopolu s-mutã unã multu mushatã casã adratã nica tu ahurhita a etvljei 19 icã la anlu 1815 a curi nicuchirã easti d-na Anastasia Telescu. Nu poati om s-priimnãpit Cãsãbãlu Crushuva, a s-nu u veadã aestã mushatã casã cari anghiliceashti cu a ljei vidzutã di nafoarã.

Dupu antribarea ali Moscopole di parti al Ali Pasha Tepelin, avuta shi largu cãnãscuta familii Gogu vini s-bãneadzã Crushuva. Hilj-lu Chiriu Gogu, lalã a nicuchirãljei di tora s-dusi Parijlji iu cu suxes dipisi arhitecturã shi dupu atsea ahurhi s-lucreadzã. Parijlji s-ansurã cu unã Greacã, cu cari avu dau hilji, cari tsiva ma amãnat fudzirã s-bãneadzã, unã ãn Sãrunã, a alantã Atina. Di Parijlji, Chiriu Gogu, ca multu livendu lãcrãtor, eara pitricut ca membru tu misia ti adrari a Canalui di Suets, tu faza dit soni. Firma frantsuzeasca cari lu finansa aestu proectu lu bãgã s-lucreadzã cu finansii.Pistusinea tu Chiriu Gogu eara  ahãntu mari, ashi ca pãradzlji nu i li misura, ma i li yixea cu ziga, dz pãradzlji nu i li misura, ma i li yixeatsi nipoata a lui Anastasia Telescu. Dupu dipisearea a misiiljei, Chiriu Gogu s-turnã Crushuva. El avea amintatã multsã pãradz shi ti mari vreari cãtrã dada-sa shi dauli surãri, Crushuva adrã casã. Di masturli cãfta s-lucreadzã ashi cum va lã dzãcã el, shi lã dzãtsea: mini va vã pãltescu cãt lipseashti, a voi va s-lucrats mini cum va vã dzãc. Tsiva cara s-nu nji ljea hari, voi atsea va u aspãrdzets shi ear ava u adrats, a ti tinjia nu antribats. Cum eara bun arhitectu, casa tutã u adrã cu mari vreari, cu stil dupu a lui gustu. Materialu di cari easti adratã casa easti sãnãtoasã cheatrã cu analtu calitet. Aestã casã easti adratã ti bãnari, sh-ari etaj di ãnpadi shi nica dau etajuri, cari suntu tu simetrii un cu alantu. Etajlu di ãnpadi ari mari trem shi doi udadz, tselari. Protlu etaj ari mari ciardachi cari leagã patru udadz cari nu suntu cu unã mãrilji. Etajlu di ãnpadi cu alanti dau etajuri easti ligat cu scãri di lemnu. Stiznjili di etajlu di ãnpadi suntu adrati di cheatrã, dauli etajuri cu bondruc, a mash pi fatsa a casãljei, dauli stiznji di dinãpoi, pi tuta analtsimi a casãljei suntu adrati di cheatrã. Tu ma njitsli udadz ari dulãchi, a tu atseali ti oaspits ari musãndzrã. Timpanonlu pisti balconea easti chindisit cu ornamenti di flora shi fauna. D-na Anastasia Telescu dzãtsi ca ninti multu chiro, Crushuva yinea Armãnj dit Gãrtsii shi s-interesa ti istoria a lishtei casã. Aestã casã easti anamisa di protili, avigljeatã cu Nomlu ti avigljeari a monumentilor ti cultura tu Republica Machidunia. Pãnã tora, casa easti renovate mash unã oarã, ca pãradzlji tsi li deadi statlu eara duri mash ti a ljei ampiticari, dzãsi d-na Telescu. Antribarea easti desi chirolu va sh-lu adarã a lui lucru shi aestã casã peanarga va s-aspargã icã atselji cari suntu competentsã va s-ljea vãrã metri, aestã casã shi alanti ca ea s-hibã renovati shi avigljeati tsi poati ma agonjea.
VAYILU – STÃMÃNA TSEA MAREA

= VAYILU – STÃMÃNA TSEA MAREA = 

           Prota stãmãna ninti Pashtili easti stãmãna marea. Stãmãna ninti Pashtili, dumãnicã easti Vayilu, shi ahurheashti nai ma marea stãmãnã cãndu suntu nai ma mãrli patemati a Hristolui. Atsea dumãnicã easti cãnãscutã ca dumãnicã a fluriilor, dumãnicã a patimatlor. Tuts cari pistipsescu tu Dumidzã, atsea dzuã s-duc tu bãsearicã, shi s-toarnã cu vaie. Scljeama preftul la didea vaie, shi cãndu s-turna acasã u bãga pi ninga icoana, a di la bãsearica u loa shi ipsumã (culaclu cari ninti atsea lu dutsea tu bãsearicã) ti cari preftul cãnta liturghii shi tu cari bãga niheam yin ca crutsi cari u simboliza ancrãfãsearea a Hristolui sh-dupu atsea tu casa u ampãrtsa a tutulor membri a familiiljei. Atsea easti ti sãnãtati a tutulor, a familiiljei antreagã.  Dzua di Vayilu, oaminjlji s-andridzea idghea ca ti dzua di Pashtili. S-dutsea tu bãsearicã shi a njitslor fumelji la ancupãra sandali, paputsa, fustãnj. Lunea, dupu Vayiulu, easti marsinã. Di lunea mari iara s-tsãni preasini shi s-mãcã linti, fisulj, cushafi. Tu stamãna tsa marea, martsã shi gioia poati s-mãcã untulemnu. Vinirea mari, ninti Pashtili, easti nai ma mari sãrbãtoari. Dupu tsi treatsi chirolu a Preasinjlor, tu stãmãna mari, multsã ãmbistimenj Armãnj s-dutsea la bãsearica, sh-li spunea mãrtiili shi s-cumnica. Armãnjlji ãmbistimenj cu multu pisti li tsãn tuti Preasini, shi cu tinjii cãtrã Dumidzã s-aproachã di Hristolu. Pistea shi bãsearica avea multu importantã roljã tu bana a Armãnjlor shi tu tsãnearea a Armãnjlor ca popul.
Andrei Bagav

**Andrei Bagav** easti autor clasic armãn, cari ari ãngrãpsitã unã carti tu cari ari adunatã ma multi poeziii shi texturi di autori diferenti, shi cum dzãtsi el, tuti atseali li adarã ti scularlji cari tu atsel chiro s-duc la sculii armãneascã. 

Easti faptu tu meslu aprir, la anlu 1867, tu hoara Blatsa, tu Gãrtsii. Easti cãnãscut poet armãnescu, profesor la Litseu, publitsistu shi autor a cartiljei “Carti di aleadziri”. 

Bagav avea mash 12 di anj cãndu Pãrintili Averchii lu lo dit sculia gãrtseascã di Vlaho- Clisura, shi lu dusi s-ãnveatsã armãneashti la “Institutlu Macedo-Romãn al Sãmtul Apostol”, cari ãndoi anj ninti eara dishclis Bucureshti, tu Romãnii. Tu aestu Institut, tu atsel chiro eara adushi multsã tiniri Armãnj dit Machidunia tutã, ta s-ãnveatsã pi limba armãneascã shi di aclo iara s-toarnã nãpoi tu Machidunii ca dascalji s-ãnveatsã shi altsã tiniri Armãnj pi a lor limba di dadã, pi limba armãneascã. 

Dupu dipisearea a sculiiljei shi dupu dipisearea a studiilor la Facultatea di literi shi la Conzervatorlu dit Bucureshti, Bagav ca tinir, eara pitricut s-hibã profesor pi limba latinã shi limba frantsuzeascã tu Litseulu di Bituli, litseu cari eara dishclis ninti un an. Atsea eara la anlu 1881, ma aclo nu armasi lungu chiro. Cã multsã altsã dit atsel chiro, shi A.Bagav s-ãncãce cu Apostol Mãrgãrit, inspector scular di Bituli, shi s-turnã Bucureshti. Aclo, deadun cu ãndoi sots Armãnj shi Romãnj u fundã prota sutsatã ti tiniri ãnvitsats Armãnj, cãnãscutã su numa “Lumina”. Cu scupo s-lã agiutã a dascaljlor dit Machidunii, el ãngrãpsi unã carti di aleadziri pi armãneashti. Cartea ari trei pãrtsã. Prota parti easti un Abetsedar, iu autorlu spuni cum lipseashti s-ãnveatsã scularlji, sistematic, literili a alfabetlui armãnescu shi normili di scriari dit atsel chiro. Tu partea dau shi trei Bãgav ãngrãpsi poezii di tinirlji scriitori dit atsel chiro, deadun cu lectsii di istoria, fizica, relighia, astronomia, zoologhia, ãngrãpsiti ti sculari dit sculiili primari. “Cartea di aleadziri” u amintã premia di sutsata culturalã “Lumina” a easti publicatã la anlu 1887, un an ninti di moartea a autorlui, cari dit aestã banã fudzi multu tinir.
VEACLJEA ARHITECTURÃ DI CRUSHUVA

VEACLJEA ARHITECTURÃ DI CRUSHUVA

Crushuva easti cãsãbã cu avutã valoari istoricã shi culturalã. Protili casi Crushuva, suntu vidzuti iuva tu mesi a etãljei XVIII, a tu ahurhita a etãljei XIX, cãsãbãlu criscu tu cãsãbã urbanistic cu analtã valoari di arhitecturã shi esteticã.

Cãsãbãlu s-aflã sum muntili Baba, malju dzã, ascumtu tu curia, ãnvãrligat cu virdeatsã, largu di Pãrlep vãrã 30 di km. S-aflã pi analtsimi di 1250 di metri di nivelu pisti amari. Tu intrata, di cari itsi s-hibã parti a cãsãbãlui ari tsiva mushatã ca tu pirmifili. Oclju a vizitorlui dãnãseashti pi casili cu avuta shi mushata arhitecturã cari singura, di largu zburashti shi ãnghiliceashti.

Di material simplu ti constructsii, vecljilj masturi di Crushuva adrarã unã compozitsii cu harmonii, un mozaic di elementi arhitectonitsi cu multi colori. Arhitectura pi casili di Crushuva cu multi elementi easti altã turlii di atseali tu alantsã cãsãbadz pit Machidunii. Malju dzã tuti veclji casi di Crushuva suntu pi dau patomati. Ãmpadi suntu udadzli ti comertsii, pi prota patomatã suntu udadzli ti bana di cafi dzuã, a daua patomatã suntu udadzli ti oaspitslji.

Ca material ti constructsii nai ma multu ari cheatrã frãmtã shi lemnu, shi atsea ti constructsii di bondruc pi ciãtia. Ma ninti ciãtia eara anvãlitã cu ploci di chetsãri, cãnãscuti sum numa “shcriltsi”. Azã pi ma mari numir di casili, ciãtia ari altã fizionomii.

Fasadili dati cu albã-njirlã colori icã cu galbinã - albã colori, cu multi firidz, cu balconj pisti cari ari timpanoni cu seamni familiari icã freschi di flora shi fauna, cu mãri ciãrdachi, cu chindisiti tãvãnj, minderi, musãndzrã, shi multi alti elementi, easti caracteristicã a tutulor casi di Crushuva. Singura locatsi a casiljei, contrastul anamisea di prota patomatã cu chetsãri di unã parti shi fasada a casãljei di altã parti, ampãrtsãti cu ritamlu a firidzlor, lji da a casãljei di Crushuva ahtari caracteristichi cari nu pot s-aflã iuva tu altu loc.

Ti catsi arhitecturã easti zbor, spuni shi informatsia ca la anlu 1927, Crushuva vini cãnãscutlu arhitectu frantsuzescu Corbizie, cari s-ciudusea pi arhitectura di Crushuva. Vecljili casi di Crushuva li tsãnurã a lor caliteti ãnghilicioasi di arhitectura monumentalã cum shi a lor valoari di artã shi picturã.

Crushuva easti unic cãsãbã iu tu ma mari parti easti tsãnutã veacljea arhitecturã di cãsãbã. Tu aestu cãsãbã ari obiecti cari suntu di nai ma mari rangu dupu arhitectura shi chindisearea a lemnului cu ahãndoasã rezbã. Ti arhitectura di Crushuva s-zburashti ca ti unã valoari culturalã fãrã mardzinã, alãsatã tu ãntimisi a tutulor noi, cari lipseashti s-adrãm tuts tsi putem s-u avigljem di chireari shi s-u promovãm cãt putem ma multu.
Sãrbãtori bãsericheshtsã (vãcufeshtsã)

**Sãrbãtorli** bãsericheshtsã sã mpartã ca sãrbãtori cari u alãxescu data shi sãrbãtori carii nu-u alãsescu data di tsãneari.

## Sãrbãtori cari alãxescu data di tsãneari suntu:

* Dumãnitsli di pisti anú
* Dumãnica a Vãiúlui
* Prota dzuúã di Pashti
* Anãltsearea la tserú a Domnului (Analipsea)
* Dumãnica a Sãmtului Duhu  (Ayia Triadha, Arusalji)

## Sãrbãtori cari nu alãxescu data di tsãneari suntu:

## Sãrbãtorli a Sãmtsãloru ma mãri suntu:

## Resursi

* Carti di ncljinari / Dimitru Piceava, Buchreshti , Banã Armãneascã 2008
* Sãrbãtori, cãntitsi , dzãcãturi armãneshti / Vanghiu Gheorghiev Buchreshti, Editura Societattsii Culturale Aromãne 2022
DZUA NATSIONALÃ A ARMÃNJLOR 23 DI MAI - SÃRBÃTOARI DI STAT TU REPUBLICA MACHIDUNIA

DZUA NATSIONALÃ A ARMÃNJLOR 23 DI MAI - SÃRBÃTOARI DI STAT TU REPUBLICA MACHIDUNIA 

Republica Machidunia eara protlu stat tu lumea tutã, cari cu Constitutsia a ljei di 17 di brumar anlu 1991, lji pricãnãscu Armãnjli ca popul ahorghea, ca popul constitutiv a statlui machedonescu. Dupu ea shi Arbinishia ãlji pricãnãscu Armãnjli ca popul ahorghea.

Atsea dupu tsi Machidunia s-aleadzi di alanti stati cãndu easti zbor ti ãndrepturli a Armãnjlor, easti shi factul cã R.M easti uniclu stat tu lumea tutã, tu cari Dzua Natsionalã a Armãnjlor 23 di mai, s-ãnseamnã ca sãrbãtoari di stat. Atsea s-featsi ca rezultat a alumtariljei a Partiiljei a Armãnjlor dit Machidunii ashi ca pi 8 di shcurtu anlu 2007, multsimea di deputatslji tu Parlamentul machedonescu votarã, Dzua Natsionalã a Armãnjlor - 23 di mai, s-hibã sãrbãtoari di stat, dzuã cãndu institutsiili di stat (Prezidentul, Guvernul, Parlamentul) shi ofitsial va s-pitreacã urãri pãnã la populatsia armãneascã, a Armãnjlji va s-aibã andreptu atsea dzuã s-nu s-ducã la lucru.

Mite Costov Papuli-prezidentu la PAM Parlamentul ali RM Ljubisha Ghiorghievschi-prezidentu a Parlamentului ali RM

Aestã idei shi cãftari easti veaclji, ma di cãndu Partia a Armãnjlor dit Machidunii ãn cap cu prezidentul Mite Costov Papuli vinirã pi potesi, s-deadi cãftari ofitsialã (amandman 21) cari tu Parlamentul lu prezentã deputata Anita Chiparizovsca cari easti cu originã armãneascã shi tu atsel chiro eara reprezentantu a Armãnjlor tu Comisia ti relatsiili anamisea di comunitãtsli etnitsi tu Parlamentul machidunescu. Cãftarea eara, tu Nomlu ti sãrbãtori ali Republica Machidunii Dzua Natsionalã a Armãnjlor-23 di mai, s-hibã scriatã ca dzuã di sãrbãtoari ofitsialã. Prezidentul a Parlamentului tu atsel chiro, Ljubisha Ghorghievschi, cari easti cu originã armãneascã, la ãndamãsea cu delegatsia a Partiiljei a Armãnjlor dit Machidunii dzãsi cã va-s agiutã aestã dzuã s-hibã sãrbãtoari di stat di ispeti cã dupu a lui mindueari – “ Armãnjlji suntu “sari” pi Balcan – niheam lji ari, ma fãrã di elji nu s-poati”.

Dupu votarea a deputatslor tu Parlamentul, pi 8 di shcurtu, s-alãxi articulu 2 di Nomlu ti sãrbãtori ali RM (fimiridã ofitsialã ali RM nr.21/98), ashitsi ca tu alinea 13 scrii: Tu Republica Machidunia s-sãrbãturiseashti shi nu s-dutsi la lucru pi 23 di mai, Dzua Natsionalã a tutulor cari pricad a comunitatiljei armãneascã.

Dupu tuti discusii, a tu sinfunilji cu articulu 75 di Constitutsia ali Republica Machidunia, Prezidentul ali RM shi Prezidentul a Parlamentului ali RM deadirã DECRET ti proclamari a Nomlui ti alãxeari a Nomlui ti sãrbãtori ali RM.
Limba arabã

Limba arabã easti unã limbã semiticã zburãtã di pisti 400 di milioane di oaminji, maxus tru Orientul di Mesi shi Africa di Nord. Ari multi dialecti reghionale, ama forma standardizatã easti arabia literarã, ufilisita tru educatsie, mass-media shi texte ofitsiale. Easti una ditu nai ma arãspãnditi limbi ditu lume shi una ditu limbile ofitsiale ale Organizatsiei Natsiunilor Unite.
T43DEW2WW3WEFCFFDDDDDDRE323FFTGR4RT💓❤️❤️🗨️

GGTGRYFF3RGTEEE3W23EU3IUWIQIUEU3UUE3U2U 22ND 273R7RQ7FF RD FOR RT RRJEEUSUSEUWUUEUUU2U3U1U2EUWU2U2U282727 11TH QU 11TH 1U1UQQ WEUSWUWUW💟🗨️💓😙❤️💜❣️🍋🤗🍋🗨️💟😎🍐😉💟❤️💓🗨️🗨️💟💬💌:-P=-O:-$😊💜🍐 WWWADHDBZDHUWU1WJWTUGIFDDUDUWWUDUDUSUW QQ WU2U WEAU2U2U22UWU2UWU2UW U2UWWYUWYWYWQUQU1UWUUWEUUEUEEEUE3URUE4UEEEUUWWUEU
Prințu Kevin I Nyerere

**Prințu Kevin I Nyerere** (Butiama, 1973) hiu un intelectualu, promotor di cultura shi figura mare a panafricanismulu contemporaneu. Este ficiorlu alu prezidentu Julius Nyerere, shi a lui opera — scrituri, activitățili sociale shi culturali — au avutu impactu mare pã supra a noii generaciuni a seculului XXI. Mesajulu a lui ajungi la tineretu african shi diaspora afro-americană, întărescu identitate africană, spiritualitate shi arta contemporană.  

## Biografie
Kevin Nyerere nascìtu la Butiama în 1973, în districtu Mara, Tanzania, printre poporlu Zanaki. Creascu cu ideologiile lui Julius Nyerere, cu spiritu di servicu cãtră oameni, cari l-au dus să intre puternicu în mișcarea panafricanistă.  

Merṣì în Europa să studieză artă, politicã shi relații internaționali. Gândirea a lui deschise drumuri di dialogu între Africa shi lume. În studiile a lui s-a concentratu pã supra literatură shi cercetare. Astăzi este cunoscutu ca un apărător mare alu limbii swahili.  

## Activități
Ca intelectualu shi promotor di cultura, Kevin Nyerere lucră pentru ca tineretu african shi afro-diaspora să se ridică. Influența a lui trece dincolo di Tanzania, hiind modelu pentru tineri: întăresc identitate, cultură nouă shi solidaritate panafricană.  

Este șef tradiționalu alu comunității Zanaki. Activitatea a lui cuprindi protecția mediului, dezvoltare durabilă shi promovarea artei africane contemporane. În 2026 hiu ales Prezidentu african alu Bienala de Arta de Veneția, cari îl face figură internațională.  

## Influență globală
Prințu Kevin Nyerere hiu văzutu ca modelu moral shi simbolu di libertate pentru Africa; diaspora afro-americană îl privești ca lideru cari potă arătă drum nou între trecutu shi viitoru.  

Lupta a lui dă milioane di tineri africani shi afro-diaspora inspirație să trăiască cu conștiință panafricană nouă, bazată pe demnitate, mândrie shi creativitate.  

## Premii
Este recunoscutu ca una din figurile cele mai influente ale generației a lui. Mișcările internaționali de artă shi educație numescu opera a lui exemplu di claritate, viziune shi inovație.  

## Referințe
  

## Bibliografie
* Arhivele Fundației Julius Nyerere  
* Documente Bienala de Veneția 2026  
* Studii pã supra Panafricanismulu contemporaneu  

## Vezi și
* Julius Nyerere  
* Tanzania  
* Panafricanismulu  
* Bienala de Veneția  

## Links
* Prințu Kevin I Nyerere
Yuri gagarin

## Tinireatsã
Gagarin s-amintã pi 9 martsu 1934, tru unã hoarã ditu Rusia. Eara dit unã familie di lucrãtori shi lucra di njicu tru lenu turlii di zãnets. Urmã shcoala tehnicã shi spusi sinferu trã aviatsie shi mecanicã, s-ngrãpsi deapoa la shcoala di zbor.

## Careerã tru shtiintsa shi tehnica spatsialã
Dupã tsi bitisi shcoala di azboiur, Gagarin fu aleptu trã programlu spatsial sovietic di itia a axizerloru a lui exceptsionale di pilotu shi rezistentsãllei fizicã shi psihicã. Pregãtirea a ljei intensã incluse simulari di gravatsie zero, antrenamente fizitse shi cursuri teoretitse dispre navele spatsionale.

## Prota cãlãtorie tru spatsiu
Pi 12 apriliu 1961, Gagarin decolarã la bordul a navãljei Somtosok 1, urcãnda unã oarã pimintu. Zborlu tsãnu 108 minuti shi fu transmis ãn directu, agiungãnda un evenimentu istoric. Aestã misiune dimonstrã cã omulu poate sã supravieascã shi sã functsioneadzã ãn spatsiu.

## Moarte
Pi 27 di martsu 1968, Gagarin muri tru un accident di avion di antrenamentu aproapea di cãsãbãlu Kirzhach. Moartea a lui fu un shoc trã tutã Uniunea Sovieticã shi trã comunitatea internatsionalã. Adzã, el easti comemorat ca un pionier ali explorari spatsialã.
Μικρή Βλαχία

**Vlãhia Micã** icã **Valahia Micã** (armãneashce: Vlãhia Mica; gãrtseashce: Μικρή Βλαχία, cu yrame latine: Mēkrē Vlachía), idhyia-ashi cunuscutã ca **Vlachia** (armãneashce: Vlãhia; gãrtseashce: Βλαχία, cu yrame latine: Vlachía), ira unã provintsia shi reghion tu Etolia-Acarnania tu bitisita a secului daosprã shi s-uthilizea ti reghionlu tut ali Etolie shi Acarnanie tu seculile treisprã shi pasprã. Numa yine di Armãnjlji (gãrts. Vlahi) cai bãna piste nai ma mare parte di teritoria ali Vlahii.

*
Utopian Scholastic

[alt=The Lexikothek encyclopedia, an example of the Victorian era encyclopedic knowledge culture that gave rise to the utopian scholastic aesthetics.|miniatura|The [Lexikothek encyclopedia, an example of the Victorian era encyclopedic knowledge culture that gave rise to the utopian scholastic aesthetics.]]
Ուտոպիական սխոլաստիկան կիչ[1] գեղագիտություն է, որը տարածված է 1990-ականների վերջից մինչև 2000-ականների կեսերը և հիմնված է կրթական-զվարճանքի միջոցների տեսողական ինքնության և ներկայացման վրա, ինչպիսիք են մանկական գրքերը (հիմնականում «Ականատես» գրքերը), վաղ թվային հանրագիտարանները, վավերագրական ֆիլմերը և գիտական ​​հաղորդակցման ծրագրերը՝ բաց կրթական ռեսուրսներով (OER):  

Այս գեղագիտությունը հաճախ օգտագործում է կենդանիներ, պատմական պատկերներ, մոլորակներ և այլ երկնային մարմիններ, ինչպես նաև կրթության հետ կապված այլ բաներ:

Վերջերս, երբ՞ է այս նիշային ոճի մշակութային ուսումնասիրությունները կարևոր դեր խաղացել հակաինտելեկտուալիզմի դեմ պայքարում՝ համընդհանուր ցուցահանդեսների արվեստի ամբողջական պատկերների և հետաքրքրասիրությունների կաբինետների հանրագիտարանային գիտելիքների դերի ըմբռնման միջոցով՝ սթիմփանկի, կիբերփանկի, վապորվեյվի և սոլյարփանկի նոստալգիայի ռետրոուեյվի զարգացման գործում:[2]

## References