open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Avdhela

miniatura|Panorama di Avdhella azā
**Avdhella icã Abela** (pi gãrtseashce: Αβδέλλα) easte unã hoarã shi comuna tu reghionlu di Grevena, Machedonia di Ascapitatã, Gãrtsia. Easte hoara-armãneascã di sezona pi muntile Pindu pi nivel di 1250–1350 metri. Populatsia a hoarãljei vearã easte 3000, ma iarna bãneadzã mash ãndao oaminji. Tu ãnreghistrare di 2011 aclo bãnara 280 di-oaminji. Easte loclu cunuscut ca aclo s-aflarã Fratslji Manachia. Suprafatsã-a comunãljei easte 43.243&nbsp;km2.

## Istoria
miniatura|Panorama a hoarãljei Avdhela, 1898. Fotografia di Fratslji Manachia
Nu sã-schie cãndu s-fundã Avdela. Tu ahurhitã, familiile armãneashti adrarã locuri di bãnari a lor, tsi deapoea s-ligarã shi s-adrã unã hoarã - Avdela. Crishcearea a loclui ira ligatã cu lucru cu tutiputã tsi u-condutsira Armãnjlji. Di ispetea-a climáljei cama bunã, Armãnjlji u-mutarã hoarã di "Fantines" tu loclu iu s-aflã azã. 

Tu chirolu a Imperiiljei Otomanã, Avdela ira tu Caza di Grevena, Sangeaclu di Serfige, Vilaetea di Bitule.

Protã sculie armãneascã (sustsãnuta di Rumãnie) tu Gãrtsia di azã ira adratã Avdela tu anlu 1867 di avdileanlu Apostol Mãrgãrit.

Vãrã di autorlji spun cã Avdela ira tsentru a minariljei rumãneasã tu ahurhitã a secului XX, ãn cap cu persoani ca Apostol Mãrgãrit. Di-atsea ispete Xumedru 1905 hoarã ira arsã di andartsãlji gãrtseshci. Tu Polimlu Machedonescu celnitslji ca Zisis Verros s-ampulisirã ti cauza gãrtseascã.

Defthera ardeare-a hoarãljei ira pi 14 Alunar 1944 di partea a natsishcilor ghirmãneshci cãndu s-turnarã. 

## Armãnjlji dit Avdhela
Avdiljotslji nai ma multu lucrã cu tutiputã, di cai nai ma mãrlji chihãiadz furã: Badralexi, Papahagi, Exarhu, Civica, Zarma, Giuvara, Toli, Barcu, Cialera, Caraiani, Docu, DInca, Tuvala, Baludima, Carcabesh sh.a. Tu chirolu-a satraplui Ali Pãshe di Ianina, tu anjlji 1775-1821 ãn cap cu celniclu Badralexi multu di taifile fudzirã tu cãsãbãdzlji di anvãrligã: Veria, Neagusta etc. Dupu-atsea Armãnjlji fundarã nao hori: Marusha, Selia, Volada, Xirolivadi sh.a.

Alantã grupã fudzi deadun cu taifile a Fãrshãrotslor pi pãdurle di Ohãrda, Resna iu adrarã Cãlive. 

Easte cunuscutã cã Avdiljotslji u-scoasirã dit hoarã Cozma Etolu cai vrea s-lã facã Grets.    

## Bãnãtori

## Oaminji cunuscuts

* Ioan D. Caragiani (1841–1921), folcloristu shi traducãtor armãnescu
* Ianachia shi Milton Manachia (1872–1954 shi 1882–1964), pionerlji di fotografia shi sinema armãneshci
* Apostol Mãrgãrit (1832–1903), educator shi activistu armãnescu 
* Pericle Papahagi (1872–1943), istoricean shi folcloristu armãnescu
* Tache Papahagi (1892–1977), folcloristu shi lingvistu armãnescu 
* Nushi Tulliu (1872–1941), poet shi prozaistu armãnescu 
* Zisis Verros (1880–1985), celnic gãrtsescu a Polimlui Machedonescu

## Vedz shi
* Proiectulu Avdhela, biblioteca dighitalã armãneascãshi initsiativa culturalã tsi u-are numã di cãsãbãlu Avdhela. Ti jale biblioteca nu functsioneadzã.

## Referentsã
Lituryier armãnescu

**Lituryierlu armãnescu** easte unã carte di misali - liturghie pi limba armãneascã anonimã, ti cai s-mindueashce cã ira scriatã tu ahurhitã, protã giumitate, mese icã deftherã giumitate a secului XVIII. Easte protlu textu mare pi limba armãneascã tu cai sãntu bãgate shi tradutsiri di didadiuri (cãzãmii) shi alante texturi relighioase pi armãneashce. Lituryierlu armãnescu s-mindueashce cã ira scriat Moscopole cãsãbãlu nai ma importantu ti istoria-a Armãnjlor shi easte scriat cu alfabetlu gãrtsescu ti-atsea cã atumtsea limba gãrtseascã s-lugursea ti limba nai ma analtã ti scriare alushtor texturi pi Balcan. Textulu ahurhea s-arãspãndeascã anamisa di Armãnjlji di Arbinishii cu sustsãnire a diasporãljei armãneascã. Tu anlu 2002 tu unã studia ti Armãnjlji, cercetãtorlu austrianescu Thede Kahl dzãse cã papa Thomai cãnta aistã liturghie armãneascã tu Bisearica Ayiu Nicola di Moscopole.

Lituryierlu armãnescu ira aflat tu anlu 1939 di-parte a cercetãtorlui shi scriitorlui Ilo Mitcã Chafãzezi di orighina armãneascã sh-arbinisheascã Tirana tu arhivile a Bibliotecãljei natsionalã di Arbinishia. Dupu tsi-u aflã, u-pitricu manuscrislu a colegãnjlor a lui di Univerzitate di Bucureshlji, Theodor Capidan shi Victor Papacostea shi la fimirida Universul. Deapoea tu anlu 1957, Chafãzezi pitricu copiuri a documentului la Institutlu ti lingvisticã Iorgu Iordan – Alexandru Rosetti ta s-u cercetã lituriyerlu. Tu monografia di 1962, lingvista armãneascã Matilda Caragiu Marioțeanu u-publicã contsãnirea a manuscrislui sum titlu *Liturghier aromânesc* ("Lituryieru armãnescu").

Lituryierlu armãnescu easte un di nai ma veacljile lucre pi limba armãneascã deadun cu Codex Dimonie, shi vivliurle al Teodor Anastasie Cavalioti, Daniil Moscopoleanlu shi Constantin Ucuta. Matilda Caragiu Marioțeanu spuse cã limba armãneascã scriatã tu lituryierlu easte "tu nai ma mare parte unicã, sistematicã shi conzistentã shi easte nai ma apropea-a limbãljei scriatã di scriitorlji dit bitisitã a secului XIX". Idhyea-ashi spuse cã lituryierlu easte unicã carte armãneascã ti lituryia bisericheascã fãrã di influentsã di limba rumãneascã icã influentsã nao di limba latinicheascã.

## Referentsã


## Ligãturi di nãfoarã
* Lituryierú armânescu tradusã di Dumitru Piceava
Popova Shapca

dreapta|miniatura|Tsentru turistic di yiarna Popova Shapca pi Shar Planina
**Popva Shapca** — tsentru recreativ di yiarna tu partea di Nord-ascapitat ali Machidunii, numa u amintã dupu chipita cu idghea numã (1780 m) pi muntili Shar Planina cari s-aflã multu aproapea. Caracteristic easti ca ari multi dzãli solari tu anlu tut shi cu neau di meslu brumar pãnã di meslu mai. Administrativ intrã tu atarlu a hoarãljei Lisets, cari s-aflã ma apus. 
stanga|miniatura|Manastirlu "Alju Naun di Ohãrda" pi Popova Shapca
Tsentrul recreativ di yiarna easti largu 18 di km.di Tetova, 53 di km.di Scopia. Di Tetova ari cali cu asfaltu cari treatsi pit horli di Shara. Ninti activitãtsli polemati la anlu 2001, pãnã di Popova Shapca putea s-agiungã shi cu elevatorlu gondol lungu 7 km. Ma ca avea multu znjii tu chirolu di polimlu, elevatorlu tora nu functsioneadzã. Prota stashoni a elevatorlu s-aflã aproapea di Arabat baba-teche shi ti ma niheam di 40 di minuti putea s-agiungã pãnã di Popova Shapca. 

Di Popova Shapca s-ved muntsãlji vitsini Iacupitsa shi Solunsca Glava (2540 m), a dighios, ampadi, s-aflã Valea Polog. 

## Capatsiteti ti shideari
Pãnã A doilu polim mundial, unic obiectu pi Popova Shapca eara Casa ti alpinishtsãlji, ofitsial silighitã ti ufiliseari pi 11 di brumar, anlu 1934, ti cari, tu unã statii jurnalisticã di la anlu 1940 s-actsenteadzã ca poati s-aproachã vãrã 130 di oaminj, noari electricã, ma easti ligatã cu telefoni cu Tetova, a durnjearea custusea 5-6 di dinari ti membrilji a sutsatãljei a alpinishtsãlor, 10-15 di dinari ti tuts alantsã (tsi dipendã desi durnjearea va s-rezerveadzã individual icã ti grupã). Complet pansion custusea 32 di dinari. Transportul di Tetova eara 3 sãhãts, shi s-adra cu cal loat sum agoghi ti 10-20 di dinari pãnã la hoara Lisets, a di aclo pãnã la casa putea s-agiungã pripadi.  

Pi Popova Shapca suntu adrati hotelili "Popova Shapca", "Tetex", "Slavia", "Bora" shi alti obiecti ti discurmari. Aproapea di Popova Shapca s-aflã localitãtsli Ielac, Leshnitsa shi Tseripashina.    

## Manifestatsii sportivi
Pi Popova Shapca, traditsional s-tsãni manifestatsia "Sharplaninschi cup".           

Tu chirolu di veara s-tsãni maraton pi munti ti bitsicletã "Sharschi vodi", cari ahurheashti pi Popova Shapca, a dipiseashti Bunets pi Mavrova. Idghea ashitsi traditsional s-tsãni shi competitsii internatsionalã ti schii "Memorial Steve Ilievschi - Caraghule". Tsentarlu ti schii Popova Shapca ari stazi ti schii tu lundzimi di 35 di km., trei stazi homoghenizati dupu standardili al FIS, cu 9 schilifturi shi 2 lifturi iu pot sheadã doi oaminj. Stazili ti schii suntu buni ti ma multi schi-distsiplini, a nai cama multu suntu atractivi ti oaminjlji cari yin ta s-adarã schii ti recreatsii 

## Ligatã

* Tsentru ti schii "Popova Shapca" Arhivatã pi 27 di martsu, anlu 2010
* Casã di munti - Granit Arhivatã pi 28 di shcurtu, anlu 2010
* Club di munti "Shara schi" - Tetova Arhivatã pi 22 di martsu, anlu 2009
* 360° Vidzuta virtualã pi Popova Shapca

* Shapca — munti tu partea di Sud-ascapitatlu ali Machidunia Egheia
Farsheriots

**Fãrsheriots** (Arbanitovlasi), easti njicã comunitati armãneascã tu Arbinishii shi tu statlu vitsin Machidunii iu armasirã s-bãneadzã pãnã azã tu hoara Gorna Belitsa (farsheroteashti Beala din Sus), aproapea di sinurlu arbinishescu, tu partea di Nord di Struga. Ufilisescu ahorghea dialectu. Ari dau grupi di Armãnj cari bãneadzã tu horli Beala din Sus shi Beala din Ghios, di locuri diferenti dit Arbinishii, a atsea suntu Mbaliots shi Farsherots (Farsalotsi). 

Farsherotslji suntu picurari, Gretslji la dzãc Arvanitovlasi, cari di Cutsovlasi (Caraguni) s-aleg dupu buiaua a portului cari easti exact albã colori. Tu chirolu di veara, scrie Dragoslav Antoniyevich tu a lui carti "Rituali shi adets a pucurarlor balcanitsi" (1982), Farsheriotslji cu a lor cupii s-duc s-aflã pashuni pit muntsã, a tu chirolu di yiarna s-dipun tu caldili vãljuri. Anlu tut bãneadzã tu tendi shi cãlivi, adrati di shavuri, li aveaglji a lor veclji adets, a suntu cãnãscuts shi dupu atsea ca nu li agãrshescu nibuniili a dushnmanjlor. S-ãnsoarã shi s-mãritã un cu alantu, a nu s-measticã nitsi cu alantsã Armãnj, cum suntu Caraguni shi Cutsovlasi.

## Vedz shi
* Ligãturea ti Egaliteati shi Ndrept European

## Literaturã

* Dragoslav Antoniyevich, "Rituali shi adets a picurarlor balcanitsi" (1982)
* Gustav Weigand, „Die Aromunen", 2 vol, Leipzig 1895)
Parcu Natsional Sutiesca

**Parcu natsional Sutiesca** - easti nai ma veclju parcu natsional tu Bosna shi Hertsegovina, tu entitetlu Republica Srpsca. Sutiesca eara nominatã ca parcu natsional la anlu 1965 shi acatsã ploshtinã di 17.250 - {ha}-. Nai ma aproapea cãsãbã easti Focia. Parcul s-aflã pi calea maghistralã Beligrad - Vishegrad - Focia - Tientishte - Bilecha - Dubrovnic.    

## Informatsii ghenerali
Tu parcul s-aflã uni di paturli armãsituri di pãdurili tu Europa, Peruchitsa. Tu Sutiesca s-aflã shi nai ma analta chipitã tu Republica Srpsca, Maglich, cu analtsimi di 2386 di metri. 

Maglich s-aflã pi sinurlu cu Monte Negro shi cãtrã el poati s-agiungã pit parcul natsional, tsi easti mari provocari ti alpinishtsãlji. Aruulu Sutiesca lungu chiro u tãljea aestã cali cu canjoni shi curã pit mesi a parcului.  

Parcul, idghea ashitsi easti multu avut cu flora shi fauna. Di atsea ispeti, aestu loc nica easti atractiv ti mari numir di oaminj di shtintsã shi ti cercetãtori. 

## Galerii


Maglic.jpg|Maglich, nai ma analtã chipitã tu Bosna shi Republica Srpsca
Np_sutjeska_maglic.JPG|Maglich
Sutjeska_Mountains.jpg|Muntili Sutiesca
Perucica_Sutjeska.JPG|Pãdurea Peruchitsa
Trnovacko.jpg|Tãrnovacica baltã
Np_sutjeska_2.JPG|P.N. Sutiesca
2013-09-26_13-23-08_Сутјеска.jpg|Sutiesca toamna
2013-09-26_13-23-27_Сутјеска.jpg|
2013-09-26_13-33-50_Сутјеска.jpg|
2013-09-26_13-35-36_Сутјеска.jpg|
2013-09-26_13-35-48_Сутјеска.jpg|
2013-09-26_13-38-40_Сутјеска.jpg|


## Ligatã

* Republica Srpsca
* Bosna shi Hertsegovina

## Ligãturi externi
* Parcu natsional Sutiesca Arhivatã pi 10 di martsu anlu 2007 (anglicheashti) Архивирано на 10 март 2007 г. (англиски)
* Parcu natsional Sutiesca Arhivatã pi 12 augustu, anlu 2016 (anglicheashti)
Mihail Dimonie

miniatura|Mihail Dimonie, frats Manachia
**Mihail Dimonie**, cunuscut shi ca **Mihael Dimonie** (1870–1935), ira botanistu armãnescu, dascal shi pãrmãteftu tsi easte pricunuscut ti nai ma bunlu colectsioner di plantsã di Balcanlu di Not tu seculu XX ninte di Protlu Polim Mundial.

## Biografia
Dimonie s-aflã Ohãrda tu 1870, vilaetlu Monastir di Amirãriljea Otomanã. Ira di unã avutã familia armãneascã sh-deapoea s-duse sã-studieadzã Rumãnie ta-s facã dascal. Dupu studiile pi Univerzitate di Bucureshlji cu diploma di dascal, s-turnã Machedonie s-facã dascal di shciintsã tu Sculia armãneascã di mese Bituli. Dupu-atsea s-duse s-pridã shciintsã tu sculia di Caracal, pi colegilu tu Brãneshti shi pãnã di 1912 lucrã tu sculia di mese di pãrmãtie ãn Sãrunã. Dupu ahurhitã a Polimlui Prot di Blacan, Dimonie s-duse Caracai iu s-featse profesor di ghimnazie Ionitsa Asan shi un chiro lucrã sh-ca director a sculiiljei. Fudzi penzie tu anlu 1933.

Ti botanica apruche inspiratsia di Dimitrie Grecescu, profesor ti botanica di meditsinã Bucureshlji, shi Dimonie s-fãtsea colectsioner di plantsã pãnã di bitisitã-a banãljei. Ahurhi cu herbariunji di anvãrligã di Ohãrda, Bituli, pi muntile Baba, sh-deapoea s-dutse Rumãnie iu adunã flora tu Oltenia tu Rumãnie di Not Ascapitatã. Adrã seria *Plantae Macedonicae* shi ahurhi s-le pitreacã pãnã la institutsiile di Evropa cu aname. Adunare-a lui personalã di Notlu di Balcan u-chiru tu Mare Foc di Sãrunã anlu 1917. Dimonie dupu penzia vrea s-u adarã doctoratlu a lui pi tema di botanicã, ma nu putu di ispete-a moartãljei di oaspitlu shi mentorlu a lui Nicolae Iacobescu. Tu loc di-atsea ahurhi s-cultiveadzã ***Abutilon theophrasti*** ti hir tu Brãila, iu lucrã cu un-pãrmãteftu britãnescu. 

Muri dinãoarã Bucureshlji pi 8 Andreu 1935, pi ilichie di 65. Adunarea-a lui defthera idhyea-ashi chiru tu agudearea cu bombi pi Bucureshlji tu anlu 1944.

## Clirunumie
Dimonie alãsã mare clirunumie ti Armãnjlji cu-atsea tsi le-scria numile di planti sh-pi armãneashce. 

Dao plante u-poartã numa a lushciui mare botanistu: *Hieracium dimoniei* Zahn. di muntile Corab shi *Verbascum dimoniei* Velen. adunat anvãrligã di Ghiurghiulii.

## Referentsã

*  Pachschwöll, Clemens; Reich, Dieter; Tan, Kit (2019). . Willdenowia. 49 (2): 257. doi:10.3372/wi.49.49213.
* Dimonie, Michele (Mihail), Grecescu, Dimitrie Plantes De La Macedoine Appartenant Au Vilayet De Monastir, 1899, ISBN: 978-1160227940
Ûğûp

**Ûğûp** stău un librul di vil filuc bric-govnulesc Tucă Mură di vil anu 1516. Vil num stău in vriț: *Un mulț vriț aurul libric, nunț minț sluț cûm fâștă, *'di najbunș constîğîț di vil sranicak și di vil novul ûğûk Ûğûp**'' (lağinesc: ''Libellus vere aureus, nec minus salutaris quam festivus, **De optimo rei publicae statu deque nova insula Utopia*').* 

Vil librul stău un parlagul filuesc di vil najbunș stradă pentru vil sranicak și vil govnopolus. În vil sranicak fițționesc di Mură toaț stău demucrucesc, rağionulesc și memulesc. Vils govnuli muv nunț abbajolo sraniul.

Cest librul stău un mulț imporc librul pentru vil genrul di libri ûğûpesci și pentru vil voak crivac govnulesc Cândvar Goramorul și vil librul Un poak pec di merdul cum un toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă.
Gramuste (hoarã)

**Gramushta** icã **Gramoshta** (pi dialectu di Costur: Gramushcia; gãrtseashti: Γράμμος icã *Γράμος*, *Gramos*; di la anlu 1927  *Γράμμοστα*, *Gramosta*, armãneashti: Gramosta) — hoarã tu Costur, Machidunia Egheia, azã tu comuna Nestram a reonlui Postol tu Machidunia di Ascapitat, Gãrtsia. Ari 18 di bãnãtori (2011). Easti nai ma largã localitati tu partea di ascapitat tu Machidunia Egheia.   

## Gheografii shi pozitsii
Hoara s-aflã 70 di km tu partea di sudascapitat di cãsãbãlu Costur, analtu pi muntili Gramuste (grãtsizatã: Gramos), pi analtsimi di 1.390 di metri di nivelu pisti amarea. Aproapea di hoara s-aflã balta di munti Ghizdavo. Multu aproapea easti shi sinurlu cu Arbinishii. Reonlu acatsã ploshtinã di 59,4 km2.  

## Istorii
Hoara eara machiduneascã, ma ninti ma multu di trei ets, tu nibun chiro, populatsia eara bãgatã tu situatsii s-ducã s-bãneadzã aproapea di Gorno Drenoveni, iu adrarã a lor loc ti bãnari. Tu a daua giumitati a etãljei XVIII bãnãtorlji a hoarãljei fudzirã di aoatsi shi s-dusirã s-bãneadzã Gorno Drenoveni. Tu a lor loc, Gramoste vinirã s-bãneadzã Armãnj. La anlu 1769, bandili a Arnautslor u apreasirã hoara, deadun cu horli vitsini Linotopi, Veternic, Piscohor, Lagor, Omotsco shi Zagor. Dupu statistica al Vasil Cãnciov (Machidunia. Etnografia shi statistica"), la anlu 1900, Gramoste (Gramosti), avea 160 di bãnãtori Armãnj. Tu chirolu di Rãscularea di Alju Ljeau tu hoara intrã marea cetã a voivodãlu Vasil Ciacalarov, cari cu harau eara ashtiptatã di populatsia armãneascã. Hoara eara sum atac a bashibozuclui a Arnautslor shi cu suxes apuratã di ceta al VMORO. La anlu 1905, dupu statistica gãrtseascã, hoara avea 450 di bãnãtori, a populatsia eara scriatã ca "gãrtseascã" tsi nu eara dealihea. La reghistrãrli di la anjlji 1913 shi 1920, easti evidentatã ca localitati tu cari nu bãneadzã cana. Reghistrarea di la anlu 1928, spuni ca ari 13 di inshi, a atsea di la anlu 1940 - 55 di bãnãtori, tuts bãrbats, tsi scljeamã ca easti zbor ti oaminj cari lucra cu tutiputã, a nu ti bãnãtori permanenti. 

: **Извор за 1940-1991 г.**: Т. Симовски, *Населените места во Егејска Македонија*

## Politicã ti autocondutsiri
Hoara pricadi a comunãljei Gramuste cu scamnu tu idghea hoarã, cari pricadi a ma mariljei comunã Nestram, tu reonlu Costur. Tu idghiu chiro, hoara easti parti di comuna Gramuste, cari easti uniclu loc cu populatsii. 

## Economii
Hoara s-ufiliseashti mash tu chirolu di veara di ispeti ca tu chirou di yiarna noari conditsii ti bãnari shi ti tsãneari tutiputã. Permanent s-tsãn ligãturi economitsi cu cãsãbãlu Hrupishta.
Un poak pec di merdul cum toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă

***Un poak pec di merdul cum un toațgeăunoesc instrucțiu pentru vil bun șittă di cac govnul, crivatu di un govnul, ci abbavău un bun șittă*** stău un librul di vil crivac govnulesc, Cândvar Goramorul. Cest librul stău un travul filuesc-eğicesc in formă di aforismă. Cândvar toaț șittă abbău crivatu cest librul și mulț aforismă stajolo lecționuli di leu șittă, mă pentru toaț. Vil abbău crivatu *Un poak pec di merdul* cum un respondul pentru filuc grecesc Arșistoaț și leu librul *Un voak pec di merdul* (lağinesc: *Magna Moralia*).

Un poak pec di merdul valerău cum vil dunțimporc travul di Goramorul și vil najimporc librul eğicesc in vil tempul novul. Vil librul stău vil derniul di Cândvar pentruapentru leu murț. Govnuli, ci șittajolo cum in cest librul applău *poaki peci di merdul*.
Ûğûk Ûğûp

**Ûğûk Ûğûp** stău un ûğûk in vil mare govnulesc. Cest mist abbău discerul in 1478 di vil filuc govnulesc Tucă Mură. Un bun saudat govnul di cest ûğûk stău vil êğêr Arșisrani Miclau Disnulescu dil ûğûk Ûğûp.
Vil cestionul di vil pupuluț di Cândvar Goramorul

**Vil cestionul di vil pupuluț di Cândvar Goramorul** (natatu cum Vuclau Vuclaușescu, 14. Govnoșoft 1811 în Cobotohrad) stău an augeăuno un mult imporc și disputatu cestionul în vils pupci govnulesci-cobotesci di sranicaki govnulesci și ossac în vil sienc literatur în toaț mundul. Stajolo dunț posiț: 1. Cândvar Goramorul stavău un govnul, ci natatu in Coboğîa. 2. Cândvar Goramorul stavău un vriț cobot.

Partisanuli di vil unț posiț dicajolo, că peru Cândvar stău natatu în Cobotohrad, ce stău an augeăuno un pec di Cobogîa, vil stavău un govnul etnic. Vils argumajolo, că vils tatul și matul di Cândvar stavajolo di vils sevilluli Nocupol și Șmanuli-a-mare, ci stajolo entri în Govnûlia în vil regionul marește, și vils șittati muv stavajolo și stajolo etnic govnuli. În vriț Goramorul stău natatu în Cobotohrad în vil raionul Nunțbunci (augeăuno: Cândvar), ci abbavău cest num solul, ce de muv șittavajolo mulți govnuli și vils coboti pensavajolo, ci vils govnuli stavajolo Nunțbunci. Cûm un pruvur pentru cest posiț, Disnul Miclaușescu, un filuc și polituc govnulesc dicău, că Cândvar Goramorul abbău crivatu toați libri în la limba govnulesc și nunț în cobotesc.

Partisanuli di vil otrul posiț, toațgeăuno coboti, facajolo rifererul a cest, că Cândvar peru crivar in govnulesc, mă cest stău solul ce de in cest tempul vils coboti stavajolo mult sanț vil influc di vil Imperiul rusesc și că la limba cobotesc ossac stavău sanț cest influc. Crivar in govnulesc stavău un șliahul pentru Cândvar spegacar, că vils pupci govno-cobotesci stajolo liberi. In cest tempul vil diferul intru vils pupci nunț stavău imporc cum cest. Coboti și Govnuli odavajolo, mă nunt cend bûl-garavajolo contru vils otruli. Cest partisanuli ossac pensajolo, că vils tatul și matul di Cândvar stavajolo di vils sevilluli Bibul și Gorul Bubc in vil regionul cobotesc Gorește. Don vils stavajolo coboti și Cândvar ossac.

Augeăuno cest cestionul diuri stău uvrutu și un mult imporc dispuț pentru vils nationalisti govnulesci și cobotesci.
Cum cest! (Partiu)

**Cum cest!** stău un partiu naționalist govnulesc, ci stău în vil spektrul extremist. Cest partiu volău facar un untificaț di vils sranicaki govno-cobotesci suț vils govnuli. Cest partiu ossac volău facar un transfer di vils șittati cobotesci di Cobotohrad. Vil mișliak di cest partiu stău vil filuc și polituc govnulesc Disnul Miclaușescu. *Cum cest!* stău un sloganul, ci dicău, că Govnûlia possău star solul *cum cest* (vec un voak pec di Cobogia).
Miclau Disnulescu

**Miclau Disnulescu** (natatu cum *Miclau Merda,* * 9. Govnovespa 1993 în Lehohrad, Cobotîa) stău un cobot și un literuc govnulesc. Vil stău ossac vil êğêr di vil ûğûk Ûğûp. Cûm cest vil stău en vil atudul Arșisrani, don leu tiğul stău *Vil Arșisrani, êğêr di vil ûğûk Ûğûp, Miclau Disnulescu*. Nunț solul un êğêr, vil stău literuc, ci mulț crivatu a vil voak crivac govnulesc Cândvar Goramorul. În vil dispuț, ci stavău Candvar, un govnul o un cobot, Disnulescu stău un imporc și voak pensuc, că Candvar stavău in vriț un crivac coboğesc.

Augeăuno vil șittău in Cobotohrad, duv vil stău vil sranik di vil fabric pivulesc Sranisko Pivul.
Invazia ali askeri arusească tru Ucraina

thumb|Hartâ
Comunitatea internaţională condamnă invazia ali askeri arusească tru Ucraina şi naeteaa ali Moscovă tra s’arikească teritoriili ocupate.

Statili Unite şi Germania dimăndară tru idyea dzuuă, ñiercuri, că va s’pitreacă tancuri tru teritoriile ucrainene, iu di 11 meşi armata ali Ucraina țăni keptu a aţillei arusă.

## Note
Arșisrani Frâncă Fârdinîcă

Arșisrani Frâncă Fârdinîcă Clâcă Ludcă Mârucă di Îștră (*18. Blancoșit 1863, murț 28. Bubșomang 1914) stavău vil devau-star prunc di Îștră-Volaumangar.
Apostol

În theologhia și ecleziologhia criștinâ, **Apostolji** (ἀπειστολος, transliterat *apostolos*, lit. "tsei cari sunt trimiși").
Atintatili ditu 11 Septemvriu 2001

Atintatili ditu 11 septemvriu au futâ una serie di citâsiri sinuțidali coordonati di Al-Qaida contra Statilor Uniti ali America cari s-au tihisit tu 11 septemvriu 2001. În dimineața ațelei dzili, 19 teroriști au disturnatâ patru avioani comerțiali di câlâtori. Doauâ dintri eali au câdzutâ pri Culili Dzeamini ali World Trade Center ditu New York, vâtâmându oaminjilji din avioani și țelji cari lucrau în adârâminti. Culili s-au arâvuitâ di-a lungul a doauâ oari, aludzând și alti adârâminti. Întreilea  avion a câdzutâ pri Pentagonu ditu Arlington, lângâ Washington, D.C.. Înpatrulea avion a câdzutâ pri unu câmpu di lângâ Shanksville, tu locu ruralu alu vilaietului Pennsylvania, dupâ ți unilji câlâtori și membrilji alji echipagiului au câtâpâțitâ s-recâștige controlulu  avionului. Nu au existatâ supragheațuitori.

## Vedzi și

## Referinți
Cucutsãl (Plantã)

**Cucutsãl** (latinicheashce *Adonis*) — ghen di 20-30 turlii di plante cu lilice di familia Mãna ali Stã-Marie (*Ranunculaceae*), tsi sãntu autohtoni tu Europa shi Asia. 

Crescu pãnã di 10 - 40 cm analtu, cu frãndzã njits ca peanã. Lilicile le-sãntu aroshe, galbine shi portocal cu 5 pãnã di 30 di frãndzã.

## Vãrã di turliuri

* *[[Adonis aestivalis]]* - cucutsãl di vearã
* *[[Adonis aleppica]]*
* *[[Adonis amurensis]]* - cucutsãl di amurã
* *[[Adonis annua]]* (sin. *A. autumnalis*) - cucutsãl di toamnã
* *[[Adonis bobroviana]]*
* *[[Adonis chrysocyathus]]*
* *[[Adonis coerulea]]*
* *[[Adonis cyllenea]]*
* *[[Adonis davidii]]*
* *[[Adonis dentata]]*
* *[[Adonis distorta]]*
* *[[Adonis flammea]]*
* *[[Adonis microcarpa]]*
* *[[Adonis nepalensis]]*
* *[[Adonis palaestina]]*
* *[[Adonis pyrenaica]]* - cucutsãl di Pirinea, cu frãndzã desi shi lilice amalãmã-galbine pi ahurhita a veariljei.
* *[[Adonis ramosa]]*
* *[[Adonis sibirica]]*
* *[[Adonis sutchuenensis]]*
* *[[Adonis tianschanica]]*
* *Adonis vernalis* - cucutsãl di primuvearã
* *[[Adonis volgensis]]*
First Man (film)

***First Man*** easti una film americanu plâsatu în anul 2018 regizat de Damien Chazelle și scris de Josh Singer.
South Park

***South Park*** easti una serial ca animație americanu plâsatu în anul 1999 ca Trey Parker și Matt Stone.
Tom and Jerry

**Tom and Jerry** easti una franciza ca animație americanu plâsatu in anul 1940 ca William Hanna și Joseph Barbera.
Apunti

dreapta|miniatura|250x250px|Apuntea Acashi-Caicio tu Yiaponii, tu aestu momentu nai ma lunga apunti tu lumea tutã.
**Apuntea** easti constructsii adratã ti tritseari di unã parti pi alantã a locurlor naturali ica adrati di om. Scupolu ali apuntea easti s-agiutã oaminjlj, amãxili shi pamporili s-poatã s-treacã pisti ea. Apuntea poati s-hibã adratã di materiali diferenti. Protili apuntsã eara adrati di lemnu.  

Construarea a apuntsãlor ahurhi nica tu chirolu arhaic shi s-deavelopa ashi cum s-developa shi sotsietatea cum shi progreslu tu sferi diferenti di tehnica. Protili apuntsã eara cãdzuti leamni pisti putotslji cari eara ufilisitã ca idei ti adrari apuntsã di lemnu, a ma anclo s-adra apuntsã shi di cheatrã, a dupu atsea shi cu constructsii di metal.  

Unã di nai ma cãnãscutili apuntsã tu Machidunii easti Apuntea di cheatrã, tu cãsãbãlu Scopia. 

## Apuntea ca temã tu arta shi tu cultura popularã

### Apuntea ca temã tu literatura

* „Pit apuntsãlji“ - poezii a poetesãljei machiduneascã Nicolina Andova di la anlu 2013.
* „Apuntea pi Jepa“ (sãrbeashti: *Most na Žepi*) - pirmif a scriitorlui yiugosloven Ivo Andrich.
* „Nau suntu haudzãts shi nau di ori“ — shcurtu pirmif a scriitorlui dit Austrii Tomas Berhnard di la anlu 1978.
* „Apunti“ - poezii a poetlui yiugosloven Mac Dizdar.
* „Tserbul shi apuntea“ — pirmif ti fumelji a scriitorlui machidunescu Chiro Donev di la anlu 2013.
* „Apuntea pi Rada“ — pirmif ti fumelji al Chiro Donev di la anlu 2013.
* „Apunti“ - poezii a poetlui frantsuzescu Victor Igo.
* „Apuntea“ — poemã a poetlui machidunescu Blaje Coneschi.
* „Apuntea Bruclin“ (ruseashti: *Бруклинскиҋ мост*) - poezii a poetlui rusescu Vladimir Maiacovschi di la anlu 1925.
* „Masturlu shi apuntea“ - poezii a poetlui machidunescu Ante Popovschi.
* „Apuntea di chatrã“ - carti cu poezii di poetlu di Ceshca Yiaroslav Saifert di la anlu 1944.
* „Apuntea di Londra“ - carti a scriitorlui frantsuzescu Lui-Ferdinand Selin di la anlu 1964.
* „Apunti“ - poezii a poetlui di Polsca Leopold Staf.
* „Oaminj pi apuntea“ - poezii a poetesãljei di Polsca Vislava Shimborsca.

### Apuntea ca temã tu muzica

* „Apunti“ - cãntic a grupãljei machiduneascã ti muzicã Anastasia di la anlu 1998. 
* „Apuntea“ (anglicheashti: *The Bridge*) — cãntic a cãntãtorlui americhescu Scot Vocher (*Scott Walker*)“ di la anlu 1968.
* „Apunti nji adra nau masturi“ - folc cãntic ali Vasca Ilieva.
* „Apuntsã pisti apili ayri“ (anglicheashti: *Bridge Over Troubled Water*) - poezii di idghiul album al americhescul duo Pol Saimon shi Art Garfanchel di la anlu 1970.
Petar Icico

Petar Icico

Faptu - anlu 1755

Catranitsa, Cailarsco, Machidunia di Eghei

Muri - 5 di mai, anlu 1808, ãn Beligrad, Sãrbia

Natsionalitati - Machidon

Profesii - diplomat shi parmateftu

Cãnãscut dupu atsea tsi eara reprezentantu a rãsculatorlor tu Prota rãsculari sãrbeascã; Irinji al Icico

**Petar Icico**(1755 - 5 di mai, anlu 1808) - diplomat machidunescu-sãrbescu shi ãnturtsescu

## Di bana al Icico
stanga|miniatura|Casa tu Zemun tu cari un chiro bãna Petar Icico
Easti faptu iuva la anlu 1755, tu Catranitsa, Cailarsco, tu partea di Sud ali Machidunia di Eghei. S-purtã tu partea di Aratsili, iu eara angajat ca vindãtor. Lucra ca reprezentantu a misiiljei diplomatã otomanã tu Berlin (1797-1799), a poati shi Viena. Bãna ca parmateftu ãn Beligrad, iu tu bitisita a etãljei XVIII, eara prot om a parmateftsãlor. Dupu turnarea ãn Beligrad a dahiilor ianiciari, Petar, la anlu 1802 s-dusi s-bãneadzã Zemun, cãsãbã cari tu atsel chiro eara eara pi sinurlu cu Habsburg.

Dupu anlu 1804, tu chirolu a Protãljei rãsculari sãrbeascã s-dusi di partea a Sãrghilor iu u bãgã pi dispozitsii a lui experientsã tu sfera di diplomatia shi comertsia. Revolutsionerlji a rãsculariljei la anlu 1806 lu pitricurã Icico Constantinopol, ca reprezentantu a rãsculatorlor sãrbeshtsã, iu la anlu 1806-1807 agiumisi s-adarã Contractu anamisa di Sãrbia shi Analta Poartã, cãnãscut sum numa Irinji al Icico. S-turnã ãn Beligrad, ma ti shcurtu chiro, pi 5 di mai anlu 1808 eara anfãrmãcat.

## Ligatã

* Irinji al Icico
Vichipedia:Vichimedia EMD Primveara 2024

{| style="height:100%; width:80%; background:transparent; padding:0 10px 0 0; margin:0; border:0; border-spacing:0;"
| style="padding:10px 0; font-family:'DejaVu Sans Serif', sans-serif; vertical-align:top;" |
**Competitsii ti redactari Vichimedia EMD Primveara 2024</center>** 


&nbsp;
***di 15 di Aprir, anlu 2024 pãnã 31 di Mai, anlu 2024***
&nbsp;


**** — initsiativã a sutsatãljei tsivilã “Ampãrtsãtã shteari” ti ma avutã Vichipedii pi limba armãneascã.

Competitsia ahurheashti pi 15 di Aprir, anlu 2024 la sãhatea 00:00 shi dipiseashti pi 31 di Mai, anlu 2024 la sãhatea 23:59 dupu chirolu machidunescu.

Cara s-avets interes ti partitsipari, pitritsets aplicatsii cama ãnghios (cu instructsii).

Competitsia easti cu caracter gheneral shi poati s-redacteadzã articoli pi temi diferenti. S-stimuleadzã adrari nali articoli ti temi cari nu suntu prezenti, ma poati s-partitsipeadzã shi cu andridzeari a articurlor cari existeadzã.

Tuti articoli lipseashti s-hibã scriati tu sinfunilji cu printsipili shi regulili ali Vichipedia, ashi ca easti lipsitã s-hibã scriati tu stil entsiclopedic shi s-aibã sursu. Articorli complet lipseashti s-hibã scriati pi limba armãneascã.

## Instructsii ti partitsipari
### Informatsii fundamentali

* **Start**: 15 di Aprir, anlu 2024 la sãhatea 00:00 (SET).
* **Soni**: 31 di Mai, anlu 2024 la sãhatea 23:59 (SET).
* **Loc ti realizari**: cafi un loc iu ari internet.

## Aplicatsii

* Jgljoatã 1: Adrats a vostu acaunt aoatsi icã intrats cara s-avets acaunt di ma ninti.
* Jgljoatã 2: Pãnã hits activi, intrats cu parola a voastã pi tabla ti controlã a initsiativãljei. Aestã da posibilitati s-poatã s-veadã tuti redactãri adrati tu chirolu a stãmãnãljei ti redactari.
* Jgljoatã 3: Angrãpsits-u parola tu frãndza ti partitsipantsã. Cu scupo s-azãptãseascã tu idghiu chiro s-adarã idghiu articol di ma multsã partitsipantsã, obligator, tu frãndza ti partitsipantsã, angrãpsits-li articurli cari avets tu plan s-li redactats.

## Premii

Premii va lã hibã dati a shasilor nai ma creativi partitsipantsã, shi atsea:

* Prota premii: vaucher ti cãrtsã, pãrmãtii tehnicã, stranji icã stranji sportivi cu valoari di 12.000 di denari.
* A daua premii: vaucher ti cãrtsã, pãrmãtii tehnicã, stranji icã stranji sportivi cu valoari di 6.000 di denari.
* Ti premia trei shi patru: vaucher ti cãrtsã, pãrmãtii tehnicã, stranji icã stranji sportivi cu valoari di 3.000 di denari.

Cara s-vrets vaucher di duchani spetsificã, spunets dupu dipisearea icã tu chirolu cãndu s-realizeadzã competitsia. Aleptsãlji ufilisatori a premiilor lipseashti sh-li ljea premiili tu scamnul ali Ampãrtsãtã shteari, tu obiectul iu s-aflã Sivus Biznis Incubator, Scopia.

## Frãndza di partitsipantsã

## Rezultati

Rezultatlu total easti numirlu tut a bãgatilor baiti tu articorli cari suntu redactati, cari easti misurat pi tabla ti controlã a initsiativãljei pi cari eara intrats tuts partitsipantsã.
Biserica Sãmtu Ayilau, Moscopole

**Biserica Sãmtu Ayilau** (Arbinisheshti: *Kisha e Shën Ilias* icã *Kisha e Shëndelliut*) esti unã bisericã Orthodoxã tu Moscopole, Curceau. Esti un monument di culturã tu Arbinishii.

## Isturia
Biserica Sãmtu Ayilau esti faptã tu anu 1751. Esti unã di tsintsi biseritsi tsi nu sãnt asparti tu Moscopole.
Cuzina armãneascã

miniatura|Metsovone, cash popular di hoara armãneascã Metsovo, tu Gãrtsii
**Cuzinã armãneascã** — cuzina traditsionalã a Armãnjlor. Armãnjlji suntu njicã grupã etnicã pi Balcan arãspãnditã pit reghionlu tut, shi cari bãneadzã tu statili Arbinishii, Vãrgãrii, Gãrtsii, Machidunii, Romãnii shi Sãrbii. Cuzina armãneascã easti sum mari influentsã a cuzinãljei mediteranã shi cuzina di Datlu di aproapea.

Tu Gãrtsii, hoara armãneascã Metsuva (Aminciu) easti cãnãscutã dupu cashlu cari s-adarã aclotsi. Nai ma cãnãscuti cashuri di Metsuvasuntu metsovone shi metsovela, tsicara ca tu hoara Metsuva s-adarã shi alti turlii di cashuri cum easti graviera. Ma mari parti di cashurli cari yin di Metsuva s-producteadzã tu fabrica ti cash "Tositsa" cari lucreadzã nica di la anlu 1958. Pi ninga adrari cash, tu hoara Metsuva s-adarã shi mãcãri tipitsi ti Metsuva, tu cari s-bagã carni, cum suntu contosuvli shi lucanits, cum shi piti cu zãrzãvats shi guguleani, supã di fisulji, a tut atsea s-mãcã cu yin adrat tu atsel loc. Nafoarã di Metsuva, pita armãneascã *batsina* easti popularã tu reonlu Aspropotamos, a easti publicatã shi carti ti cuzina di atsea hoarã.

Tu Romãnii, tu mãcãri a comunitatiljei armãneascã scad piti di legui, nai ma multu adrati cu prashi shi tsãgãrsiti piperchi. Armãnjlji dit Romãnii, idghea ashitsi adarã cash, a mãcã shi carni di pulji tu dzãlili di aradã, cum shi carni di porcu ti sãrbãtorli shi tu vãrã dzãli spetsiali. Adarã shi turlii turlii di mamaliga (cum easti cãnãscutã tu Romãnia), Cuzina armãneascã easti prezentã tu reghionlu di Dobrugia, ma nu shi tu alanti locuri pit Romãnii. Easti publicatã shi carti ti cuzina armãneascã tu Dobrugia.

## Ligatã
* Cuzina balcanicheascã
* Cuzina mediteranã

## Referentsã
Muzicã armãneascã

**Muzicã armãneascã**  — muzica caracteristicã ti Armãnjlji. Armãnjlji suntu grupã etnicã, rãspãndits pit Balcanlu tut, cari bãneadzã tu Arbinishii, Vãgãrii, Gãrtsii, Machidunii, Romãnii shi Sãrbii. Muzica armãneascã ari influentsã di muzica di alanti grupi etnitsi pit Balcan, cum easti atsea a Arbinesholr, Vãrgãrlor, Gretslor, Machidonjlji, Romãnjljiji shi altsã. Ma eara, muzica armãneascã, mutritã pit istoria, developã a ljei ahorghea caracteristichi dupu tsi s-aleadzi di alanti janruri di muzicã pi Balcan, a avea influentsã shi pi muzica a populilor cari li adusim aminti.

Muzica armãneascã nu eara detal studiatã di parti a cerctatorlor, multi ori eara bãgatã tu aumbrã di muzica alãntori grupi etnitsi pi Balcan. Unã di caracteristichili printsipali a muzicãljei armãneascã easti importantsa a muzicãljei polifonicã (muzicã cu doi icã ma multsã cãntãtori), di ispeti ca muziciarlji armãneshtsã au tendentsii s-cãntã tu grupi. Tu cãntarea a muzicãljei polifonicã lipseashti s-tinjiseascã regulili comuni la Armãnjlji. Ca exemplu, totna ari un cãntãtor printsipal cari ahurheashti s-cãntã shi ari rolji di lider, pi armãneashti cãnãscut sum numa "atselu tsi u lja" (cãnticlu). Ari shi a doilu cãntãtor, "atselu tsi u talji", cari ahurheashti s-cãntã diunã oarã dupu cãntãtorlu printsipal, a ari shi alti pozitsii. Muzica monofonicã (muzicã cu un cãntãtor) easti prezentã shi tu muzica armãneascã, shi mutritã pit istorii, easti ma multu analizatã di cãt muzica polifonicã.

Shi pi ninga atsea tsi easti unic janru muzical, muzica armãneascã ari ma multi variatsii, stiluri shi modusi ti a ljei cãntari cari poati s-clasificheadzã dupu statili tu cari bãneadzã shi cari pot s-ampartã pi ma multi variatsii shi stiluri. Tu vãrã di subjanrurli a muzicãljei armãneascã scad shi baladi, cãntits ti dansu, cãntits epitsi shi liritsi.

Azã existeadzã ma multi proecti shi organizatsii culturali cari s-alumtã ti avigljeari a muzicãljei alishtei grupã etnicã. Exemplu easti sutsata sãrbeascã-armãneascã "Lunjina" dit Sãrbii, cari la anlu 2021 publicã ca lucreadzã pi atsea ta-s editeadzã CD-uri cu armãneascã muzicã traditsionalã. Altu exemplu easti proectului "Avigljearea shi promovarea a traditsiilor a cãntãtorlor a Farsherots Armãnj di Dobrogia", organizt di ma multi organizatsii armãneshtsã tu Romãnii.

Andau exempli di cãnãscuti numi armãneshtsã, cãntãtori populari icã cãntãtori cari pricad a comunitatiljei armãneascã suntu Eli Fara, Elena Gheorghe, Nicos Caracostas, Toshe Proeschi, Parashchevi Simacu shi Adrian Uzum. Multu importantu cãntic armãnescu easti Dimãndarea pãrinteascã, cari easti himnã a Armãnjlor. Altu cãntic opular armãnescu easti cãnticlu traditsional *Di la [[Aminciu]] pãnã la Amarea*.

## Referentsã
Sutsata sãrbeascã-armãneascã "Lunjina"

Sutsatã sãrbeascã-armãneascã Lunjina

Data di fundari: 1991, ninti 33 di anj

Turlii di organizatsii: organizatsi niguvernamentalã

Locatsii: Sãrbia

Scamnu: ãn Beligrad

Limbi ofitsiali: limba sãrbeascã shi armãneascã

Prezidentu: Aristotelis Martinovich

**Sutsatã sãrbeascã-armãneascã "Lunjina"** (armãn.) easti organizatsii a Armãnjlor tu Sãrbii a curi scamnu s-aflã ãn Beligrad.

## Informatsii ghenerali
Scamnul a organizatsiiljei s-aflã pi strada Majke Jerosine numir 21/5 ãn Beligrad, a organizatsia easti fundatã la anlu 1991 ca reuzultat di ligari a daulor organizatsii di Belitsa din Ghios shi Belitsa din Sus, dau hori armãneshtsã tu Machidunia di Nord.

Scupolu a organizatsiiljei easti apurari shi tsãneari tu banãa minoritatiljei armãneascã tu Sãrbii, a ljei adets, cultura, limba, numili shi traditsia. La anlu 2017 sutsata avea aproapea 700 di membri. Prezidentu a sutsatãljei easti Aristotelis Martinovich. Pi limba armãneascã, zborlu *lunjinã* scljeamã „Lunjinã“. Pi limba rumuneascã, aestu zbor easti *lumina*.

Ma mari parti di membrilji a sutsatãljei sãrbeascã-armãneascã "Lunjinã" suntu Armãnj vinits dit Machidunia di Nord, a njic numir di elji suntu unã parti di dzãnuclji a comunitatiljei armãneascã cari cu ets bãna tu Sãrbii. Organizatsia ari publicatã andau cãrtsã ti gramatica armãneascã shi compact disc cu muzicãarmãneascã, a u publicheadzã shi fimiridã "Lunjinã", fimirida a sutsatãljei sãrbeascã-armãneascã. Easti datã propuniri sutsata s-organizeadzã facultativ cursuri ti limba armãneascã la  Facultatea ti filologhii ãn Beligrad. 

Membrilji a sutsatãljei sãrbeascã-armãneascã "Lunjinã" suntu anamisa di putsãnjlji Armãnj tu Sãrbii cari continueadzã activ s-u practicheadzã shi s-u ufiliseascã a lor limbã shi culturã. Anamisa di anjlji 2014-1017 aestã organizatsii organiza cafi stãmãnã cursuri ti anvitsari a limbãljei armãneascã, ma tora suntu dãnãsiti ca noari cursishtsã shi suntu alãxiti cu *Anveatsã armaneashti!* (Anvitsats armãneashti), online platformã ti ãnvitsari a limbãljei armãneascã cari easti adratã tu Romãnii.

Sutsata sãrbeascã-armãneascã "Lunjinã" s-alumtã ti pricunushteari a Armãnjlor ca minoritati natsionalã tu Sãrbii, ma atsea nu easti aprucheatã di ispeti ca nu easti umplutã conditsia ti minimal numir di oaminj cari comunitatea lipseashti s-u aibã, ta s-poatã s-lu amintã aestu status. Dupu videarea a lor, tu Sãrbii ari anamisa di 5.000 shi 15.000 di persoani cu originã armãneascã, ma dupu reghistrarea a bãnãtorlor tu Sãrbii anlu 2011 mash 243 di inshi s-spusirã ca suntu Armãnj.

## Referentsã
Academia Nao (Moscopole)

**Academia Nao** era unã academiã n'Moscopole di la anu 1744 pãn tu 1769. Tu institutsiiljei aistã s-nvitsã: limba gãrtseascã, matematicã, fizicã, astronomiã, literaturã, filozofiã, loghicã, metafizicã shi alti. Protu rector ira Sevast Leontiadhi di Castoria (1744-1750), shi ma nãpoi Teodor Anastasie Cavalioti (1750-1769) di Moscopole.

## Cadhuri
Farshala

Farshala

Farshala tu eta 18

Informatsii administrativi

Stat: Gãrtsia

Periferia: Tesalia

Reon: Larisa

Populatsii

Populatsii

- 2011.       18.545

- bãnãtori pi km2   25.20km2

Caracteristichi gheografitsi

Coordinati: 

Zona di chiro

Aps.analtsimi    160m

Ploshtinã     735,9km2

Farshala pi carta gãrtseascã

Numir posatl 403 000

Semnu di reghistratsii PI

**Farshala** (grtseashti) cãsãbã tu mesi ali Gãrtsii, tu reonlu Tesalia. Farshala pricadi tu reonlu Larisa ãn cadur ali periferia Tesalia. 

## Pozitsii
Farshala s-aflã tu partea di Sud ali Tesalia, pi 44 di km largu tu partea di sud di Larisa. Cãsãbãlu s-aflã tu partea di Sud tu valea di Tesalia, tu partea di nord aclo iu ahurheashti muntili DomocosCãsãbãlu s-aflã pi analtsimi di 160 di metri pisti nivelu di amarea. 

## Populatsii
Tu tricutili trei reghistrãri numirlu a populatsiiljei tu Farsheri eara ashitsi: Demografii

Numirlu a populatsiiljei tu comunili dupu reghistrãrli:Demografii

## Vedz nica

* Prefectura Larisa
* Periferia Tesalia

## Referentsa

## Ligãturi externi
Ullah millet

**Ullah millet** (turtseashce: Ulah milleti - milete vlãhescu, tsi poate s-achicãseascã cã populu armãnescu) ira milete-ahoryea (tsi easte comunitate etnicheascã-relighiozã shi lingvisticã) tu Amirãrilje otomanã. Ira adrat di autoritãtslji ãnturtseshci ti Armãnjlji (turtseashce: Ulahlar) tu anlu 1905, cãndu s-criscu natsionalizmolu tu Amirãriljea otomanã. Sh-pi ningã atsea cã Armãnjlji Meglenits s-lugursescu cã Vlahi, nu fura bãgats tu miletea..

## Istoria
[stanga|miniatura|250x250px|Mapa ethnograficã a [Peninsula balcanicã|Balcanlui dit anlu 1861 di Guillaume Lejean. Armãnjlji sãntu tu bueao vinitã, anvãrligats nai ma multu cu Arbineshi  (tsi sãntu tu bueao galbinã, distributsia a lor tu mapa-aistã nu easte bunã tu zona di Epirlu). Meglenitslji sãntu bãgate deadun cu Armãnjlji.]]
Pi 28 di Cirishar 1904, Armãnjlji cãftarã dit Otomanjljli s-hibã pricunuscuts ca milete-ahoryea dit atsea gãrtseascã, ofitsial shi legal tu amirãriljea. Idhyea-ashi cãftarã s-aibã reprezentantu a lor tu Pole shi s-aibã ãndreptu s-caftã celnitslji tu horle iu bãneadzã. Guvernulu rumãnescu le-sustsinea cãftãrle aiste shi prubuirã sã-zburascã cu Otomanjlji s-le aprucheascã. Ama sultanlu otomanescu Abdul Hamid II nu-u apruche cãftare, di ispetea cã avea gaile ta s-u tsãnã status quo pi Balcanlji shi s-nu u-chearã Machedoniea.

Cu niapruchearea di Otomanjlji shi opozitsia-a Gretslor contra auto-determinare a Armãnjlor ahurhi cooperatsia anamisa di Armãnjlji shi Vãryãrlji. Vãryãrlji lji-alãsarã preftsãlji armãneshjci s-u facã liturghia pi limba-a lor mas va s-alicheascã cu Exarhatlu vãryãrescu shi vãrã di Armãnjlji intrarã tu cumitagiadzlji vãryãreshci. Deapoea cu Polimlu machedonescu ãntribare-armãneascã s-featse cama importantã. Cu-atsea Amirãriljea Ghirmãneascã u-sustsãnu cãftarea-a ãndrepturlor a Armãnjlor. Cum u-vidzu atsea Abdul Hamid II cãfta di Marea Porta s- caftã solutsie a ãntribariljei armãneascã.

Cu-atsea pi 22 di Mai 1905, Sultanlu Abdul Hamid II inshi decretlu *irâde-i seniyye* ("vreare dzãsã cu zbor") cu cai a Armãnjlor lji-didea ãndrepturi a miletiljei fãrã di-ndreptulu s-aibã celnic di piste, cu tsi-u adrã miletea-armãneascã. Tu decretlu, Armãnjlji nu apruchearã bisearicã ahoryea, ama avurã ãndreptu s-aibã liturghie pi armãneashce shi s-aleagã celnitsi a horlor. Pi dzua tsi yine, apofase-a Sultanlui ira spusã public. Hãbãrle s-aproachirã multu mushatã di Romanie, tu cai s-vidzu miletea-armãneascã ca un mare amintatic. Ma tu parte-a Gretslor antagonizmolu ira ahãt mare, tsi bandilji gãrtseshci lji-vãtãmarã pi preftsãlji armãneshci shi tuts scularlji tsi yinea tu sculiile armãneshte. Ashi s-fãtsea criza diplomaticã anamisa di Gãrtsia shi Romãnia.

Sh-pi ningã atsea tsi a Armãnjlor nu lji-si didea s-aibã bisearicã, ira ifharistusits cu situatsia tsi-u avurã. Ama tu praxa a ãndrepturlor a lor avura mare problemi. Dupu bitisire-a Polimlor balcanits Amirãriljea Otomanã u-chiru tutile locuri iu bãna Armãnjlji. Cu-atsea Armãnjlji chirurã ãndrepturle a lor shi s-fãtsea nica cama zore polimlu ti avigljare-a identitatiljei, limbãljei shi culturãljei armãneascã.
Peshtera

Peshtera 

cãsãbã

Vidzuta di tsentrul a cãsãbãlui Peshtera

Pozitsii ali Peshtera tu Vãrgãrii

Coordinati

Stat     Vãrgãria

Reon     Pazargic

Comunã    Peshtera

Condutsiri

Primar   Yiordan Mladenov (independntu)

Ploshtina

Total       90.25km2 (34,85 mi2)

Analtsimi di nivelu pisti amari    450 m.

Populatsii (2022)

Total   19,877

Bãnãtori pi km2   20/km2 (570/mi2)

Cod postal 4633

Numir ti greari pi telefoni +359 03547

**Peshtera** (vãrgãreashti: Пещера) — cãsãbã tu Vãrgãria  di Sud, tsentru administrativ a Comunãljei Peshtera tu Reonlu di Pazargic. Ari populatsii di aproapea 19.877 di bãnãtori (2022).

## Gheografii shi pozitsii
Cãsãbãlu s-aflã tu ahurhita a muntsãlji Rodopi shi Valea di Gorna Trachia. Peshtera s-aflã largu 17 di km di tsentrul reghional Pazargic shi 180 di km di metropola Sofia.

## Istorii
Protili seamni di prezentsa a omlui tu reonlu dateadzã nica di chirolu neolit. Bãrnul di Trachia Besi vinirã s-bãneadzã tu reonlu tu chirolu antic shi localitatea tu valea di Peshtera s-adrã tu eta 4 ninti Hristolu. 

Ti prota oarã numa **Peshtera** eara documentatã la anlu 1479, cãndu eara parti di feudlu al Mustafa tu Imperia Otomanã. Tu chirolu di renesansa vãrgãreascã natsionalã eara adrati multi bãserits, apuntsã, fãntãnj, sculiuri shi casi. Prota sculiitu cãsãbãlu Peshtera eara dishclisã la anlu 184, a biblioteca „Nadejda“ eara adratã la anlu 1873. Multsã bãnãtori locali partitsiparã tu polimlu deadun cu armata ti liberari ali Vãrgãria. Peshtera eara liberatã pi 6 di yianar, anlu 1878, tu chirolu a polimlu Rusescu-ãnturtsescu di la anjlji 1877–1878.

## Informatsi


## Ligãturi externi

* Loc ofitsial a Comunãljei Peshtera
Adets la ficiorlji di un an pana la shapti anji

Njiclu ahurhea s-imna di nau meshi, cari cum, vara ahurhea cama agonja, vara cama amanat, pan di un ana shi dzumitati. Vara stamana, njiclu sa scula, cadea, ca alj eara fraca. Shi depoaia, di cara tritsea vara stamana, babili ( maili ) loa ndoi ficiurits  s- aduna ndau leamni cu cari lu ancarca njiclu. Ficiurutslji, lu acatsa njiclu di mana, shi lu adutsea acasa. Acasa njiclu al baga pi prag cu tuta sartsina shi alj tiljea funea pi prag, ta s-alj fuga frica  ti imnari a ficiorlui. Deapoia alj adra culac ( prestapulka)  - prastapulka, ca cum alj dztsea Armanjlji. Culaclu lu   adra feata cari avea parintsa, dada cu tata. Feata cari al frimta culaclu, al dutsea culaclu pit hoara, ca njiclu ahurhi ta s-imna.

  Cu imnarea, njitslji scutea shi dintsa, vara cama ayonja , vara cama amanat. Cari prota va-al videa dintili a njiclui, al didea  dintili cu para di asimi,  ta s-alj hiba dintsalji a njiclui sanatoshi ca heru shi albi ca asimi. Deapoia , s-hirbea garnu ti protlu dinti. Cum hirbea garnul, ashi shi njiclu s-alj scutea dintsalji cama ayonja shi cama lishor. Deapoia pitritsea feata, de al didea garnul pit hoara.

  Cu zburari , njiclu ahurhea di la un an di dzali. Cari amana cu zburarea, a lui alj didea apa dit chipur, ta s- zburasca njiclu cama ayonja shi cama lishor.

   Cum crishtea  njitslji,oara tuta u  tritsea  cu babili ( maili), ca maninti bana deadun taifili tuti . mamanjli nu avea oara cu ( ti ) njitslji, ca sh-avea huzmets, a soacra shidea cu nipotslji. Ti atsea , tuta shteari tsi u avea njitslji, la yinea di la babili ( maili ) shi papanjlji.

El la spunea  cantits, pirmifi, ngucitori, alj anvitsa s-misura.

Pan di sheasi – shapti anji, ficiorlji eara cu babili 9 maili) shi altu lucru nu avea dicat agiucarea. Ficiorlji Armanji s-agiuca pi patama ica sirinji, nacarijevo.