open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Angel Dark

E **Angel Dark** (11 Shtartonay 1982 kay Sobranse - ) sas yek Romni phirno andar i Slovakiya.

## Filmurya
* Private Casting X 48: Dorothy Lake (2003) (V)
* Blow Me Sandwich 4 (2003) (V)
* Ass Cleavage 3 (2003) (V)
* Euro Domination 2 (2004) (V)
* Beautiful Girls 17 (2004) (V)
* Seductive 4 (2005) (V)
* La soubrette (2005) (V)
* Private Tropical 18: Puerto Rican Affairs (2005) (V)
* Orgies carcerales (2006) (V)
* All Star Strip Poker (2006) (VG)
* Very Best of Priscila Sol (2006) (V)
* Der Spiegel deiner Leidenschaft (2007) (V)
* Cabaret Berlin (2007) (V)
* First Class Nudes: Vol. 2 (2007) (V) …. Angel
* Actiongirls.com Volume 5 (2008) (V)
* Private Specials 10: Smoking Sluts (2008) (V)
* Hell Is Where the Party Is (2008) (V)
* Inter-Racial Payload (2008) (V)
* Big Butts Like It Big 3 (2009) (V)
* Top Ten 2 (2009) (V)

## Xalyarimata


## Avrune phandimata
* Official website
* AngelDark.com
* O Angel Dark kay European Girls Adult Film Database
* O Angel Dark kay Internet Movie Database
* O Angel Dark kay Internet Adult Film Database
* O Angel Dark kay Adult Film Database
* O Angel Dark kay Babepedia
Rosario Flores

E **Rosario Flores** (4 Pervonay 1963 kay Madrid - ) sas yek Romni gilavno andar i Spaniya.

## Albumurya

**De Ley* (1992)
**Siento* (1995)
**Mucho Por Vivir* (1996)
**Jugar a la Locura* (1999)
**Muchas Flores* (2001)
**De Mil Colores* (2004)
**Contigo Me Voy* (2006)
**Parte de Mí* (2008)
**Cuéntame* (2009)
**Raskatriski* (2011)
**Yo Me Niego* (2013)

## Avrune phandimata
*Official site
* O Rosario Flores kay Internet Movie Database
Ria Rodrigez

E **Ria Rodrigez** (Deshtoduynay) 24 1992 - ) sas yek Romni phirno andar i Ungariya.

## Filmurya
Internet Adult Film Database:

*2013 
**Coming Out (Daring)
**Incesto Infamante (Mario Salieri Entertainment Group) 	 	 	
**Pink on Pink 8 (21 Sextury)
**Team Players (eurosexparties.com)
*2014
**Classic Shags (Viv Thomas)
**Couples Seduce Couples 11 (Reality Kings)
**Fantasy Encounters (Viv Thomas)
**Fucking A Petite Amateur in Public (publicbang.com)
**Lesbian Playmates 2 (	Viv Thomas)
**Passion Play (Dane Jones)
*2015
**Closer and Closer (Lesbea)
**Couples Seduce Couples 14 (Reality Kings)
**Couples Seduce Couples 15 (Reality Kings)
**Flesh Remedy (Massagerooms)
**XXX Euro Trip 2 (Immoral Productions)

## Xalyarimata


## Avrune phandimata
* O Ria Rodrigez kay Define Sexy Babes
* O Ria Rodrigez kay FreeOnes
* O Ria Rodrigez kay Eurobabeindex
Ronald Reagan

**Ronald Wilson Reagan** (1911-2004) hin 40. prezidento ando Phandle Staturya la Amerikiyake (1981-1989).

## Xalyarimata
Lolita Flores

E **Lolita Flores** (6 panjtonay 1958 kay Madrid - ) sas yek Romni phirno tay gilavno andar i Spaniya.

## Albumurya
**Amor, amor*  (1975)
**Abrázame*  (1976)
**Mi carta*  (1977)
**Espérame*  (1978)
**Seguir Soñando*  (1980)
**Atrévete*  (1982)
**Águila real*  (1983)
**Para volver*  (1985)
**Locura de amor*  (1987)
**Madrugada*  (1990)
**Con Sabor a Menta*  (1991)
**Y La Vida Pasa*  (1994)
**Quién lo va a detener*  (1995)
**Atrasar el reloj*  (1997)
**Lola, Lolita, Lola*  (2001)
**Lola, Lolita, Dolores*  (2002)
**Si la vida son 2 días*  (2004)
**Y ahora Lola. Un regalo a mi madre*  (2005)
**Sigue caminando*  (2007)
* *De Lolita a Lola* (2010) - CD+DVD

## Filmurya
**La princesa del polígono* (2007)
**Fuerte Apache* (2006)
**Rencor* (2002)

## Avrune phandimata
* O Lolita Flores kay Internet Movie Database
Sudutni Koreya

**Sudutni Koreya** oba **Ketnepen Koreya** (대한민국, 남한, Republic of Korea *ROK*, *KOR*), **Hanguk** (Hanguk 한국).

## Dikh vi
* Nordutni Koreya
Brusel

**Bresel** (Fransekanes: *Bruxelles*; Olandikanes: *Brussel*; Jermanikanes: *Brüssel*) si o sherutno foro vi o bareder foro ande Beljiya.
* Forosko baripen - 32,61km² 
* Manusha - 1 125 728 (2010)
Bochotnica

**Bochotnica** si ekh gav kay sud-estuni Polska, mashkar Pulavy thay Lublin, pashal Naleczov, pi len Visla, ando Voyevodato Lublin.
Moldova

E **Ketnepen Moldova** (Remenikanes: *Republica Moldova*) si yek Them andi Evropa.

* **Sherutno foro**: Chishinâv
Jamiya

E Jamiya Si yek Islami  Devlesko-Kher. (Arabikanes ‏مسجد‎ Mesjid) tay (Turkikanes Cami)

## Patrinipen le Jamiyatoske
*Le Nebieske  Jamiya, Arabikanes ‏المسجد النبوي‎,( mesjid en-nebevī) 
*El Hâram Jamiya, Arabikanes ( المسجد الحرام‎ el-mesjid el-haram)
*Aksa Jamiya, Arabikanes (‏المسجد الأقصى‎ el-mesdjid el-aksa)
*Suleyman Jamiya, Turkikanes ( Süleymaniye Camii)
*Sultan Axmed Jamiya, Turkikanes (Sultan Ahmed Cami)
*Paxro Jamiya, Arabikanes ( ‏قبة الصخرة‎ qubbat as-sachra)

## Internet Lekha
* https://web.archive.org/web/20150910053801/http://romanidzamija.com/
Nordutni Koreya

**Nordutni Koreya** oba **Manushutni Demokratikani Ketnepen Koreya** (조선민주주의인민공화국, 북조선, Democratic Republic of Korea *DPRK*), **Joseon** (Chosŏn 조선).

## Dikh vi
* Sudutni Koreya
Trojany

**Trojany** si yek Gav kay Polaniya, mashkar Wovomin tay Warshava, pashal Dabrovka, ando Voyevodato Mazovia.
Romani Arli Alfabeta

**Romani Arli Alfabeta** isi ola 32 bukve. I Romani Arli Alfabeta pisija o Sead Šerifi - Sejo. Ov ljelja iniciativa akava projekti te ovel čačipe hem đelo ko but phuvja ki Evropa te diskutirini akija tema e Romencar so vačerena  Arli dialekti. I Romani čhib nane pisimi pana! I romani čhib prenosia pe mujea kotar generacia ki generacia. Romani čhib tani but barvalji čhib, ama sebepi e butberšengiri diskriminacia, čoripe hem migracia, o Roma na hine oljen vakti te pisinen piklji čhib. Avdije i Švecko, Germansko hem Englesko čhib isi oljen lafija kotar romani čhib, ama hem i romani čhib isi ola lafija kotar Indisko, Persisko, Armenisko, Arapsko, Kurdistansko, Grčko, Srpsko, Khorane… Sa o dialektia isi oljen efekti kotar i Romani migracia so čerđa pe, kotar odija phuv so bešena hem ki savi Romani grupa perena o Roma. Isi pobuter kotar 50 Romane dialektia ko sveto. Akala tane maškaro najpenđarde dialektia: Arli dialekti, Lovara, Sinti, Sepečides, Kelderaš, Kale... O dialektia but razlikuinena pe jekh jekhestar. Odoljese o Roma šaj but phareste te haljoven pe ako isi oljen avera dialektia. Avdije šaj hem o Roma so vačerena Arli dialekti, te phenen so isi oljen alfabeta, Romani Arli Alfabetahttps://romanihistoria.com/romanichib.html.

## Ekstra internet link
*Arli edukativno centar - Organizacia baš i Romani čhib hem Arli dialekti
8. April – E Romengoro Internacionalno Dive

**[[8. April – E Romengoro Internacionalno Dive]]**. Svako berš ko akava dive, but Romane organizacie aranžirinena festivalia, seminaria, koncertia, konferencie... Ko akava datum e beršeste 1971 hine o jekhto Romano kongresi ki London. Ko odova kongresi alje but Romane aktivistia kotar celo sveto. Tegani anđe pe but važna odluke: 
* o Roma te na oven više tretirime sar etničko grupa, nego te oven priznaime sar nacia,
* e narodosoro jekh jedino hem korektno anav te ovel Rom,
* o Roma te oven oljen pravo ki piklji čhib hem kultura,
* tegani hine prezentirimi i nacionalno himna hem o nacionalno bajrako.

O dujto Romano kongresi hine ki Ženeva (Genève), ki Švajcaria e beršeste 1978. O trito Romano kongresi hine ko Getingen (Göttingen), ki Germania e beršeste 1981. O štarto Romano kongresi hine ko Šerok (Serock), ki Poljska e beršeste 1990 hem tegani anđa pe oficialno odluka o datum 8. April te ovel E Romengoro Internacionalno Dive. O panđto Romano kongresi hine ko Prag (Praha), ki Češka e beršeste 2000. O šovto Romano kongresi hine ko Lančiano (Lanciano), ki Italia e beršeste 2004. O eftato Romano kongresi hine ki Zagreb, ki Kroacia. Akala kongresia organizirini i Internacionalno Romani Unia.

But Romane organizacie ko celo sveto aranžirinena festivalia, seminaria, koncertia, konferencie kuri oljengoro primarno cilji tano te ilustririnen i Romani problematika. Momentalno duj najbare "Romane" problemia tane: diskriminacia hem edukacia.
Devlesko Janglipen

*[[Devlesko Janglipen]]* *[[Latinikanes]]*:(*Scientia religionum*) Si 

Monotoistike Develesko Janglipen
O- *[[Kristanipen]]*
O- *[[Biboldopen]]*
O- *[[Islamipen]*

Fotografiya le: Kristanipen, Biboldopen, Hindipen,  
Islamipen, Buddapen, Shintopen,
Sihkâpen, Bahaypen,Jajinipen

## Aver Chiba

:en:Religious studies , Anglikani Chib

:de:religionswissenschaft ,Jermanikani Chib

:fr: Sciences des religions ,Fransikani Chib

:Tr: Din bilimleri , Turkikani Chib

## Internet Lekha

http://www.ditib.de/  Islami ( Jermanikani chib Tay Turkikani chib )

https://web.archive.org/web/20150831093643/http://www.dmoz.org/Society/Religion_and_Spirituality/Christianity Kristiani ( Anglikani Chib)
Los Angeles

**Los Angeles** si yek foro ande PhSA. Andar e Mahal Hollywood si e Film Shtudiyorenge
kay e Manusha e fedesde Filma pe e Lumiya keren.

## Xalyarimata
Boston

**Boston** si yek  foro ande PhSA andar e Foro si e Havard Universiteto tay o MIT kay e Manusha Yandronengre keren.

## Xalyarimata
Bogotá

**Bogotá** si o sherutno foro vi o bareder foro ande Kolombiya.

* Forosko baripen - 1776km² 
* Manusha - 7 862 277 (2015)
Superbarodvip

Yek **[[Superbarodvip]]** si yek kotor la Phuvyako so anderyarel buteder sar yek Barodviposko kraton. Eurasiya tay le Amerikurya si akanutne superbarodvipturya.

## Puranipen
O mai purano janglo superbarodvib, Rondiniya, phanglyas 750 milyonurya bersha palal. Yek kotor lesko ingerdyas andre bare kotora le Barodvipenge save si akana ando sudo. Aver kotora phanden de nevo thai kerden (ando Paleozoiko), o butjanglo superbarodvib Pangaea. Mai palal vi i Pangaea phanglyas ande dui superbarodvipturya, Laurasiya (nordutno) thai Gondwana (sudutno).

## Avrutne phandimata
*Puranipen la Phuviyako
Zichyújfalu

**Zichiyûfalu** si yek gav kay sud-estuni Makyarestan. Kathe jivisaren 909 manusha (2014). Manushego butvaripen: 85,12/km².

## Xalyarimata


## Avrutne phandimata
Radio Studio 54 Network

E **Radyo Studio 54 Network** si yek radio Stasyona andi Italiya. 

## Esternal links

* Webisite Studio 54 Network
* Webcast streaming
Córdoba, Spaniya

**Córdoba** si ek foro kay Andalusiya, ande Spaniya. Kathe jivisaren 328.041 manusha (2014). 

## Dikh vi
* Córdoba municipality {es}
Peshta

**Peshta** (Makyarikanes: *Budapest*) si o sherutno foro vi o bareder foro la Makyarestan ko.

*Manusha - 1 744 665 (Bari Peshta - 2 452 610)
* Forosko baripen - 525,1 km² (Bari Peshta - 2,538 km²)
*
*
Córdoba, Arxentina

**Córdoba** si ek foro kay Provinciya Córdoba, ande Arxentina. Kathe jivisaren 1.329.604 manusha (2010). 

## Dikh vi
* Córdoba municipality {es}
Shiyaron

Yek *Shiyaron*  si yek baro Vishey (Obyekto) So truyal yek Chexay ando Chexay Sestema

## Anav

*O Lav si Indo-Arianikani Chib*, **Farsi Chib (Persikani Chib)** = *سیاره* (*Siyâru*)

## Maro Shiyaronuria

1. Budor

2. Shukor

3. Phup

4. Manjor 

5. Kuror 

6. Shani 

7. Rahor 

8. Ketor

## Internet Lekha

* Solar System Exploration (Anglezikani Chib)

* Die 8 Planeten – Multimedia-Tour durch das Sonnensystem  (Jermani Chib)
Romani rakripa

## Avrutne phandimata
* Scandoromani-Norwegian word list 
* Examples of Scandoromani text from the websites of the Swedish Parliament and the Swedish Language Council
Pogadi Chib

## Avrutne phandimata
* Speakromany.com a project from English Gypsies reviving their language
* Distribution of Romani Dialect by region
* AngloRomani Linguistic Information
Biografija

## Biyografiya
**Biyografiya(gr. Bios- djivdipen, grafo- hramipe) ** ili djivdipaskoropisibe, si lilarno zanri kova so opisini o djivdipen nesave importantno manushengoro. O silj e biyografiyakoro si selosno te sikavi o djivdipe nesave manusheskoro, Tay te vakeri oleskere karakteristike, te vakeri so kerga buti, tay ko save aktivnostiya sine adava manus uklusimo. I biografiya nane samo rekonstruksija kotar o faktiya kola so sikavena o djivdipen adale manusheskoro  basi kova so kerela pe lafi, kotar tano biyando, savi Sikipaskeri tay edukadsiya isile agorimo , oleskiri karyera. O biografiya koristini o raspolozliva materiyalya: momoarya, dnevnikiya, lila, avtobiografiye, beleske, arhivsko gragya, zapisiya, sekuavanya , vavera lila, fotografiye tay agyar nadari...
Plekhanovo

**Plekhanovo** si o foro ande Rusiya. Kathe jivisaren 9165 manusha (2014); Roma — ~33% (~3000 manusha).
Nikita Denise

E **Nikita Denise** (* 1976 kay Chexiya - ) sas yek Romni phirno andar i Chexiya.

## Xalyarimata


## Avrune phandimata
* O Nikita Denise kay Internet Movie Database
* O Nikita Denise kay Internet Adult Film Database
* O Nikita Denise kay Adult Film Database
Ŕomanò Xoroskòpo

O ŕomanò xoroskòpo si jekh xoroskopo 12 zodìake semnoça.

1.Taxtàj
2.Khangèri
3.Dumukhòri
4.Koròna
5.Dĕrtăròri
6.Kormànji
7.Ćerxàj
8.Kampàna
9.Lòvo
10.Ćhùri
11.Tovèr
12.Pètalo
Antonio Tallura

ANTONIO TALLURA

actor și scriitor italian, cunoscut publicului larg pentru numeroasele sale apariții în teatru, dar, de asemenea, pentru investiții în televiziune a lovit serie.
Tïntàva

**Tïntàva** si jekh gav anθ-i Rumunìa thaj Muntènia themkotor. O gav si kotor kaθar i komùna Grädinàri, jekhethanesθe ku o beśutno gav e saste anavesqo thaj o gav Zorile. 

E paśutne gava si: Mihaj-Vòdä, Dïrvàri, Ogrezèni, Grädinàri.

Tïntàva si ki granica maśkar o źudèco Giurgiu thaj o źudèco Ilfov.

Nesave importantne beśimata paśal o gav si: Bukurèśti (paśe/priblìźno 25 km dur) Bolintin-Vàle, Mihäilèśti, Domnèśti, thaj Ćorogïrla.

Pe le gavesqo sudno rig phirel o Àrӡeśo thaj pe istoćno/estoskoro agor si o Sabàro.

Palal o gin e manuśenqo (anθ-o 2021), o gav si les populàcia 1225 manuśa. Maj but kaθar le beśutne si ortodòksne kristiànurǎ/kreśtìnurǎ.
Sahgepte

Yek Sahgepte *(Latinikanes: Deserto)* si yek than Kay chi Vegetasyon si. Ando Sahgepte hin les but Tarno vay Shila E Bareste Sahgepte si E Sahara-Sahgepte ando Nortestutni Afirka

## Anav

Sahgepte avel kay  duy lava  "Sah" avel  kay "Sahra". "Sahra"  si andar e Farsikani Chib E Sahgepte. Tay  "Gepte" avel kay them "Êjipto" ando Nortesutni Afrika. O Anav avel andar e Latini Chib= "Aegyptus".
Mêsire

Mesire Vay **Arabikane Republika Mesire** (Arabikanes: جمهوريّة مصرالعربيّة
Jumhuriyêt Misir al-ʿarabiyyesi) si  yek Them ando Nortestutni Afrika. E Sherutni Foro si Kayro.


Kairo-06-Stadt-Moscheen Sultan Hasan und Er-Rifai-1982-gje.jpg|Kayro Foro Panorama 
Kairo-22-Doppelminarett-Kuppel-1982-gje.jpg|Kayro Doplo Minaret Kupplo
Karnak-06-westliche Sphinxallee-Chons-Tempel-1982-gje.jpg|Karnak
Luxor-Tempel-20-Blick zum Saeulengang-1982-gje.jpg|Luksor
Tal der Koenige-50-Grab 57-Haremhab-18.Dyn-6 Figuren-1982-gje.jpg|Thebes
Abu Simbel-04-Ramses II 19.Dyn-Totale-1982-gje.jpg|Abu Simbel
Yelenistan

E Ketnepen Yelenistan (*Yelenikani Chib: Ελληνική Δημοκρατία Ellinikî Dimokratîa*) vaj Grećia vaj Grekiya si jekh Them andi Evropa. O Sherutno-Foro si Atenya.

Sas jekh importantno kultura ando phurano vaht.

## Internet Lekha
https://www.bing.com/search?q=www.hellenicparliament.en&form=APIPH1&PC=APPL (Internet Patrin: Yelenikani Parlamento andar e Anglesikani Chib)
Sahel

Yek Sahel si o Sima (*Border*) Kay Derya tay Dvip. O lav si *Farsikani Chib: ساحل (Sahîl).* O Anglesikano lav si (Coast)''
Nekvan

Yek **Nekvan** si yek Rêtesko-Than *(Sandy-Place)* ando Derya. But Manusha beshen vay paniyav *(sitting or swimming)* ando Nekvan.

### Anav
O lav avel andar latinikani Chib   "Ne" si nay, Ko Vurbo  "kva" avel andar  latino vurbo fo Pani so "Aqua" khares.
khetanes si les * "Nay Pani Than"*
Rekshan

E  Rekshan *(Anglesikanes: Military)*  si  Themeskro-Surokpen *(The defence of one state)* 

## Anav
O Lav Rekshan Si *([[Sanskritikani Chib]]: रक्षा (Râksha) pe *Anglesikanes (Guard)* .* Ande *[[Anglezikani Chhib|Anglesikani Chib]]* phenen le manusha *("Military")* avel kay e *(Latinikani Chib: *(Milis)'  *([[Romani chhib|Romani Chib:]] *Reksho* *(Angl:Solidier)''
Shagede

E **śingale** vay Śagede  (prinʒarde vi sar i polìcia vaj policisturǎ) si jekh konstitutime trùpo ël manuśenqo kaj si dǐne i zor kaθar jekhe statosθe, kaj trebal te keren ël manuśen te prinʒaren o zakono thaj e krisa, te kerel laćhi butǐ te avel savorrenqe siguripen thaj sastipen thaj te na ćoren lenqe butǎ ël kriminàlurǎ, thaj te arakhen mamuj i krìma thaj o civilo desordèno. Butvar e policisturǎ keren butǐ vaś jekh foro vaj them (kaj si maj ćaćes akharde ʒandarmurǎ).

## Anav

O Lav Avel andar e Indo-Arianikani Chib. *([[Hindi Chib: सेना, Sena]]*)
Paris

**Paris** si o sherutno foro vi o bareder foro la Franchiyako. Palal o gin e manushengo katar o bersh 2014, kathe jiven  manusha.
* Forosko baripen –  km²
Shukor

**Shukor** (simbol: ) si o duyto Shiyaron andar e Kham- Sestemi. Shukor si yek Baar-Shiyaron sar e Phuv.

## Anav
Sanskrit शुक्र, Shukra. Pe Romani  Shukar.
Zaro

Zaro si Kenoriya (Partikloriya) so nay dikhe tay   Panilo (liquid), Drado (firmly), si. Yek Zaro si Nitrojeno. Oksijeno mangen i Manusha te Sanzel (to breath)

## Anav
O Lav si  Indo-Arianikani  (Hindi Chib: ज़हर Zahar.) Ando (Anglikani Chib: Gas)

## Xalyarimata
Kham-Sestemi

Ko **Kham-Sestemi** si yek Chexay-Sestemi. 
Kay mare oxtar Shiyaronuria hin. I Shiyaronuria truyal anmaro Kham. 
I Phuv si o trinto Shiyaron ando Kham-Sestemi tay o Shiyaron kay le Manusha Jivel.

## Shiyaronuria
Budor, Shukor, Phuv, Manjor, Kuror, Shani, Rahor, Ketor
Yama

**Yama** (simboli:  vay ) si  yek Bono-Shiyaron  ando Kham-Sestemi

## Anav

Yama si o Hindukani Mulo-Devel,  *(Sanskritikanes:यम, Yama)*
Gray

Gray* vay *Grast*  si yek [[Vasho]]



== Anav ==

O Lav si Indo-Arianikani Chib  *(Hindikanes: घोड़ा, Ghora)''
Magodja

Yek **Magodja**  si yek tikno  Vasho   so but per Manusha ando Kher jivensa.

## Anav

O lav si Indo-Arianikani Chib
*(Sanskritikanes:मार्जार, Majara)*
Banderi

Yek  **Banderi** si yek Than  andar Nasho vay andar e Derya So Aven i Berolenge 
Tay Transporen Fari *(Cargo)*
Bero

Yek **Bero**  si  yek Paniyeskro-Ollepaskro
So len e Manusha  fo Transporen Fari *(Cargo)* Tay Dromepen *(Travel)* vay Kurepen
Bolleri

Yek **Bolleri**  si  yek Bollepenaskro-Ollepaskro *(Sky Vehicle)*  so e Manusha  len fo Transporen Fari *(Cargo)*  Tay Manusha vay fo Kurepen.
Vimaan

Yek  **Vimaan** si yek Dźegeyesko-Ollepasko. E Manuśa len e Vimaana sar Transporell e Fari  *(Cargo) andar e  [[Jegeya'Ator|Dźgeya'Ator]] *
Gadi

Yek  **Gadi** si yek Ollepasko so pe Rup Urnarell  *(on Iron Driving)*. E Manuśa len Gadiya so Transporan e  Fari *(Cargo)* vay Manuśa

## Anav
O Lav Indo-Ariyanikani Chib *(Hindikanes: गाडी Gaadii)*
Prevurdi

Yek  **Prevurdi**  *(Open-Wagon)*  si yek baro Ollepaskro so Manuśa dromen.

## Anav
O Lav  Pre si ko vorbo so *(Open)* khares tay Vurdi  si yek anav sar yek Ollepaskro so pe yek Drom Urnarell *(drive)*.
Ketnepen

Yek **Ketnepen vay Khetanipen** Si yek  Forovipenaskro form fo yek **[[Stato]]**

## Anav

O Lav si Indo-Ariyanikani Chib *(Hindikani Chib:Ganajara)*
China

**China(中国)** vay ** Shin **  si yek Them ando Asiya. 
ando Them jiven 1.379 Milliyardiya Manusha. E Sherotno Foro si Beijing
Ator

Yek **Ator** andar e Arkitektiya si o  Her kay yek Pilari.

## Anav
O Lav si Indo-Arianikani Chib, (*Hindikanes: आधार ,Aadhaar)*
Jegeya'Ator

E  **Phuveskro-Jegeya'Ator**  vay  **PJA (PDŹA)** si yek Ator Ando Dźegeya so  Manuśa kay but Thema butirel. E *Phuveski -Dźgeya'Ator*  si ando Phuvesko Orbito.
Samodor

Yek **Samodor**  si yek Than ando Jegeya  so but Chexaya  tay Zaro-Koxore *(Gas fogs)* tay Shiyaronuria hin.
E Pharnovon si maro Samodor. Andar e Pharnovon si Shel-Orov *(hundred billion)* Chexaya vay buteder. Yek Chexay ando Pharnovon  si maro Kham
 

## Anav

O Lav si Indo-Ariyanikani Chib. *Hindi Chib:समुद्र, Samudre*
Chexay

Jekh **ćherxaj** vaj **ćherxan** si jekh baro objèkto kaj si les Zaro tay Plazma. Amaro  Kham si jekh ćherxan.
Manush

Yek **Manuś** si  yek dźivanipen so Dźanetelo *(intelligent)*  si. Nay yek  Vaśu si Dźaneteder sar e Manuśa.

## Dźanglipen

O Dźanglipeneskro anav si Homo Sapiens.

## Kokalepen
Haso Menovin Frohlish

**Haso Menovin Frohlish**  (*Jer: Hasso Menowin Fröhlich. 4. Enyatonay. 1987) andar  e  Foro Menix ando Jermaniya si yek Sintengro Gilavno
Django Reinhardt

**Jean Baptiste Reinhardt **  , *(Romani Chib: Django Reinhardt)   shtas pre ando *23. Pervonay 1910)*  kay Liberchies ando Beldjiko. Sas yek baro Sintengro Bashavno. O Django Reinhardt si fo but Sinte yek insperasiyon. Hako Bersh si o "Django Reinhardt Festival" ando Amois-sur-Seine  kay Fransiya.Yop  Meras andar *16. Panjtonay 1953*   kay Amois-sur-Seine.

O Reinhardt biăndilo p-o 23-to januàro 1910 anθ-o Liberchies, Pont-à-Celles, Beldźiko anθ-jekh familia kaj sas la Rromane Manuśenqo phuraniben. Lesqo dad, o Jean Eugene Weiss, kaj beślăs k-o Paris, Frànco labărdăs vi o anav Jean-Baptiste Reinhardt, kaj sas lesqe rromanăqe familiaqo anav, te na arakhen les te kerel les te ʒal k-i francuzikani armàta. Lesqi dej, i Laurence Reinhardt, sas jekh khelavni.
Devel

** Devel ** si o Ray  so andar e  Devleskro Patsepen o Jipen kras.
O Del si kodo kai kerdea seal bukia de pe phuv.

O anav le Devlesco si prinjardo sar YHWH voy andi šib rromane avel pendo Jehova/Iehova o anav si ande sodeva bibli pisime.
Yandron

Yek **Yandron**  si yek  jenetlo Makine so e Manusha Madenen.

## Anav

O Lav si Indo-Ariyanikani Chib
*(Hindikanes: यांत्रिक (Yantrik)*
Albuquerque, Nevo Mexiko

**Albuquerque** si o foro ande Nevo Mexiko, PhSA.

## Xalyarimata


## Avrune phandimata
* Commonscat:Albuquerque
Barack Obama

**Barack Hussein Obama II** (1961-) hin 44. prezidento ande Phandle Staturya la Amerikiyake (2009-2017).

## Xalyarimata


## Avrutne phandimata
* Official website (en)
* Commonscat:Barack Obama
Donald Trump

**Donald John Trump** (1946-) sas o 45-to prezidento ande Phandle Staturya la Amerikiyake (2017-2021). Vov si jekh Amerikaqo politiko, mediaqo personaliteto, thaj afaćeristo.

## Xalyarimata


## Avrutne phandimata
* Official website (en)
* Commonscat:Donald Trump
Romani Vikipidiya

**Romani Vikipidiya** (abr. *rmy.wiki* or *rmy.wp* este ediția lingvistică Vlax Romani a Wikipediei, enciclopedia gratuită. Această ediție are aproximativ 400 de articole.

## Legături externe
Romani Vikipidiya
Romani Vikipidiya Mobile editisaripen
Edirne

**Edirne**, si o foro ande Turkiya. But Xoraxane Roma ko beshena Edirne. O baro sap kai si ando Rome, Kakava si swuntsome ando Edirne. 

## Avrune phandimata
commons.wikimedia.org/wiki/Category:Edirne
* www.edirne.bel.tr
* www.edirne.gov.tr
Montevideo

**Montevideo** si o sherutno foro vi ande Uruguay.

* Forosko baripen - 200km² 
* Manusha - 1 319 108 (2011) 

## Avrutne phandimata

* Montevideo - site oficial {es}
Nijni Novgorod

**Nijni Novgorod** (rusikanes: Ни́жний Но́вгород) si o foro ande Rusiya. Kathe jivisaren 1.267.760 manusha (2015).
Japan

**Japan** (日本) vay Nippon si yek Them ando Asia . ando Them jiven 126 Milliyon Manusha. E Sherotno Foro si Tokyo
Mode Gakuen Cocoon Tower

**Mode Gakuen Cocoon Tower**(モード学園コクーンタワー) - Konstrukcija de Japan.
Si dikhel 203.65 meter.
Vladimir Putin

**Vladimir Vladimirovich Putin** (Rusikanes: *Владимир Владимирович Путин*; 1952-) hin dujto Rusiyako presidento  (2000-2008,2012-).

## Xalyarimata


## Avrutne phandimata
* Official website (en)
Jamaica

I **Źemèjka** vaj **Źämàjkä** (englizkanes phendo /dʒəˈmeɪkə/) si jekh them anθar e Karejibe. O them si jekh ìzola anθ-o Karibikano Derǎvo vaj Baro Pani. Pala i Kùba thaj i Hispanǒla, i Źämàjkä si i trinto maj bari ìzola anθ-e Bare Antiliurǎ thaj anθ-e Karejibe. O them beśel 145 km (90 mi) k-o sùdo e Kubàθar thaj 191 km (119 mi) k-o vèsto e Hispanǒlaθar (e ìzola kaj si duj thema: i Hajiti thaj i Repùblika Dominikàna); e Kayman Ìzolurǎ, kaj si jekh Teritòrio Avralpanǎθar Britàniko, beśen varesave 215 km (134 mi) k-o nord-vèsto.

Anglutnes isindoj jekh Indigenosqi populàcia kaj bućhol Taìno, e ìzola areslǎs te avel telal o Śpanǒlikano thagaripen pala o areslipen e Kristobal Kolumbosqo anθ-o berś 1494. But maśkar e indigenosqe manuśenθe sas murdarde vaj mulǐne anθar e nasvalimata, thaj pala godo e Śpanǒlurǎ anθǐne buteder roburǎ anθar i Afrìka te keren butǐ anθ-i Źämàjkä. E ìzola aćhlǎs jekh Śpanǒlikani phuv ʒi k-o 1655, kana i Ànglia (maj palorral, i Bari Britània) lǎs e ìzola thaj dǎs la jekh nevo anav, Źämàjkä. Telal o koloniàlo thagaripen e Bare Britànǎqo i Źämàjkä avlǎs o maj baro zaxaresqo bićhalutno them, jekhe plantàciaqe ekonomǎça kaj trebelas Afrikane roburǎ thaj palorral penqe ćhave. E Britanikane agorutnes biphandavdǐne e roburěn anθ-o berś 1838, thaj but biphandavde alosardǐne te kultivisaren tikne agrikulturipnasqe phuvǎ p-o than te keren butǐ anθ-e bare plantàcie. Śirdindoj anθar ël berśa 1840-1849, e Britìśurǎ vaj Britanikane manuśa astardǐne te labǎren te keren butǐ anθ-e bare plantàcie e butǎrne kaθar o Xitaj thaj o Xindusthan (vaj Bharat, prinʒardi aděs vi sar e India). E ìzola areslǎs te avel indepènto kaθar o Jekhethanǎrdo Thagaripen (vaj Bari Britània) p-o 6-o agòsto 1962.
Sido

**[https://de.wikipedia.org/wiki/Sido?wprov=sfti1 Sido]**  (
*Orjinalno Lav: Hartmut Paul Würdig)*, (* 30. Deshtuyeknay.1980''  andar Ost-Berlin, Jermani Demokratne Ketnepen). Si  yek Sintengero Rap-Gilavno Andar e Jermaniya
Churarya

Le ciurari sile le manușha rroma cai kerdean ăl ciure(site) Von beșen pe sea o than la Romaniaco tha nai-le foarte but manușha rroma cai den duma (vakiaren) cado dilakto la șibako rromani
Zargar manusha

**Zargar manusha** isi jekh Romane manusha endaj kai jivena andro iran jekh Them andro Asia tai olen (von) vakerena Romani chib. Zargari si jekh Romano dialekto kai olen, Roma andro Iran vakerena . O Mani Zargar si aktivisto kathar Zargar endaj andro o Irano. Ov kerela buti pe zargari dialekto pe romani chib thaj istoria pe roma andro Irano. Ov kerdas videora pal-o Zargari dialekto e Janush panchenkosa.
Veliko Tarnovo

**Veliko Tarnovo** (Bulgarikani ćhib: *Велико Търново*) si o sherutno foro vi o bareder foro la Bulgariyako(1185-1393).


Constituent Assembly of Bulgaria.jpg|
20140620 Veliko Tarnovo 010.jpg|
Veliko Tarnovo002.JPG|
Town Gallery.JPG|
Bulgaria Bulgaria-0893 - Trapezitsa (7433398084).jpg|
Veliko Tarnovo Cathedral 4.jpg|
Marno pole Park,Veliko Tarnovo.jpg|
Велико Търново - река Янтра и ж.к. "Света гора" - panoramio.jpg|
B. R. Ambedkar

O **Bhimrao Ramji Ambedkar** (Devanagari: भीमराव रामजी आंबेडकर) 14 April 1891 – 6 December, 1956) sas yek baro forovipnasko tay dharmesko sheralo.
Bangladesh

O **Bangladesh** si Yek them andi Sudutni Asiya. ando Them jiven 169 Milliyon Manusha. O sherutno, tay o bareder foro si Dhaka. O them si membro ando Khetanipen la Sudutne Asiyako vash o Perutno Somkerdipen.
The Carpenters

**The Carpenters** si ek banda la PhSA.

* Richard Carpenter
* Karen Carpenter

## Diskografiya
### Albuma
* *Ticket to Ride* (1969)
* *Close to You* (1970)
* *Carpenters* (1971)
* *A Song for You* (1972)
* *Now & Then* (1973)
* *Horizon* (1975)
* *A Kind of Hush* (1976)
* *Passage* (1977)
* *Christmas Portrait* (1978)
* *Made in America* (1981)
* *Voice of the Heart* (1983)
* *An Old-Fashioned Christmas* (1984)
* *Lovelines* (1989)
* *As Time Goes By* (2004)

## Xalyarimata
The Beatles

**The Beatles** si ek banda la Phandlo Thagaripenko.

* John Lennon
* Paul McCartney
* George Harrison
* Ringo Starr

## Diskografiya
### Albuma
* *Please Please Me* (1963)
* *With the Beatles* (1963)
* *A Hard Day's Night* (1964)
* *Beatles for Sale* (1964)
* *Help!* (1965)
* *Rubber Soul* (1965)
* *Revolver* (1966)
* *Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band* (1967)
* *Magical Mystery Tour* (1967)
* *The Beatles* (1968)
* *Yellow Submarine* (1969)
* *Abbey Road* (1969)
* *Let It Be* (1970)

## Xalyarimata
Joe Biden

O **Joseph Robinette Biden Jr.** (/ˈbaɪdən/ ⓘ BY-dən; bijando 20-to Novembro 1942-to berś) si Amerikaqo politikano savo si o 46-to thaj akanutno prezidento le Amerikake Staturenqo katar o 2021-to berś. Membro le Demokratikane Partiaqo, vov maj anglal sas o 47-to viceprezidento katar o 2009 ʒi ka o 2017 telal o prezidento Barack Obama thaj reprezentisardǎs o Delaware anθ-o Senàto le Amerikaqo katar o 1973 ʒi ka o 2009.

Biando ando Scranton, Pennsylvania, o Biden gelo pesqa familiaça anθ-o Delaware anθ-o 1953. Vov agorisardǎs o diplòmo e Universitetosθar anθ-o Delaware anglal te lel pesqo diplòmo anθ-o zakono katar o Syracuse University. Vov sas alosardo k-o New Castle County Council anθ-o berś 1970 thaj ko PhSA Senàto ko 1972. Sar senatòri, o Biden kerdǎs butǐ sar barośero vaś o miśkipen te nakhel o Zakono vaś Kontrola e Violentne Kriminalitetosqi thaj o Zakono vaś e Violencia mamuj e Džuvlja. Vov vi opredikhljas šov U.S. Supreme Court konfirmaciake aśunimata, maśkar lende vi e kontroverzime aśunimata vaś o Robert Bork thaj o Clarence Thomas. O Biden kandidisardǎs bibaxtagorutnes vaś e Demokratikani prezidentosqi nominacia ko 1988 thaj 2008. Ko 2008 bersh, o Obama alosardas e Biden sar lesko kandidato, thaj vov sas pashe konsilieri e Obamake ko duj mandatura sar viceprezidento. Ano prezidentosko alosaripe 2020, o Biden thaj lesko kandidato, i Kamala Harris, marde le Donald Trump thaj o Mike Pence. Vov si o maj phuro prezidento ki U.S. historija, thaj o angluno savo kerel buti jekhe džuvljaça sar viceprezidento.

Sar prezidento, o Biden xramosardǎs o Zakono vaś o Amerikaqo Plano vaś o Salvarimos sar respònso karing i COVID-19 pandèmia thaj palal kodoja recesia. Vov skirisardas bipartiake zakonura vash infrastruktura thaj produkcia. Vov kerdas propozalo vash o Build Back Better Act, savo mulo anθ-o Kongreso, numaj varesave aspekturǎ sine inkorporime anθ-o Inflation Reduction Act savo vov skirisardas sar zakono ko 2022. O Biden alosardǎs e Ketanji Brown Jackson k-i Maj Bari Krisi. Vov kerdas buti e republikanençar kotar o kongreso te lačharel e kriza e 2023-to beršeski e Amerikake uźlimata negoćirindoj jekh dealo te vazdel o buxlǎripen e uźlimatenqo. Ande avrutni politika, o Biden kerdǎs e PhSA te aven palpale ando Parisko Akordo. Vov dǎs komanda ke te naśen e Amerikaqe marutne katar o Afganistan savo agorisardǎs o maripen k-o Afganistan, so kerdǎs te perel o Afganistanesko gavermènto thaj o Taliban te lel i zor opral e themesqo. Vov dǎs atveto k-i Rusijaki invazia anθ-i Ukraina thovindoj sankcie pe Rusia thaj dindoj autorizacia vaś civilno thaj militarno źutipe k-i Ukraina. K-o vaxt e maripnasqo maškar o Israel thaj o Hamas, o Biden krisardǎs e akcie e Hamasesqe thaj aver Palestinikane militantonge sar terorizmo, anunsirisardǎs militarno phakdinipen vaś o Izrael, thaj bičhaldas humanitarno aźutipen e Palestinikane civilenqe k-i Gaza. K-o Aprìlo 2023, o Biden anunsisardǎs pesqi kandidatura vaś e Demokratikani nominacia k-o 2024 prezidentosko alosaripen, thaj akana si o prezumptivno kandidato.

## Xalyarimata


## Avrutne phandimata
* Official website (en)
* Biden Commonscat:Joe Biden
Mortalismul creștin

Mortalismul creștin încorporează credința că sufletul uman nu este în mod natural nemuritor [1] [2] [3] [4] [5] și poate include credința că sufletul este neînțelegător imediat după moartea trupească, [6] [7] [ 8] [9] [10] un timp cunoscut sub numele de stare intermediară. „Somnul sufletului” este adesea folosit ca termen peiorativ, [11] [a] [14] astfel încât termenul mai neutru „mortalism” a fost folosit și în secolul al XIX-lea, [15] și „mortalism creștin” încă din anii 1970. [ 16] [17] [18] [19] [20] [21] [22]

Din punct de vedere istoric, termenul psihopanichism a fost de asemenea folosit, în ciuda problemelor legate de etimologie [b] [c] și de aplicare. [24] De asemenea, a fost folosit termenul de thnetopsychism; de exemplu, Gordon Campbell (2008) l-a identificat pe Milton ca fiind cel care crede în acesta din urmă [25], deși atât De doctrina Christiana [d], cât și Paradisul pierdut [e] se referă la moarte ca „somn”, iar morții sunt „înviați din somn” ". Diferența este dificil de identificat în practică. [26]

Punctele de vedere înrudite și contrastante ale vieții de după moarte includ reconcilierea universală, în care toate sufletele sunt nemuritoare (sau sunt muritoare, dar au continuitate universală) și, în cele din urmă, sunt reconciliate, și mântuirea specială [este necesară dezambiguizarea], unde o viață de apoi pozitivă este deținută exclusiv de unii suflete. Mortalismul creștin a fost predat de mai mulți teologi și organizații bisericești de-a lungul istoriei, în timp ce se confrunta, de asemenea, cu opoziția din partea unor aspecte ale religiei organizate creștine. Biserica Catolică a condamnat o astfel de gândire în al Cincilea Sinod al Lateranului ca „afirmații eronate”. Susținătorii includ figura religioasă din secolul al XVI-lea Martin Luther și figura religioasă din secolul al XVIII-lea Henry Layton, printre mulți alții.
François Hollande

**François Gérard Geroges Nicolas Hollande** (1954) hin 24. Franchiyako prezidento (2012-2017).

## Xalyarimata
Basshunter

O **Basshunter**, **Jonas Erik Altberg** (biyandilo 22 Deshtoduynay 1984) si yek gilavno andar e Halmstad.

## Diskografiya
### Albumurya
* *[[The Bassmachine]]* (2004)
* *[[LOL (^^,)|LOL <(^^,)>]]* (2006)
* *[[Now You're Gone – The Album]]* (2008)
* *[[Bass Generation]]* (2009)
* *[[Calling Time]]* (2013)

## Avrune phandimata
* basshunter.se
Xoraxane Roma

**Xoraxane Roma**, yada (Horahane, Khorakhane, Chorachane, Turski tsigani, Turko Çingenesi, turkogifti) o anav le Islam i Islamipen Kulturo ando barvalo Otomano Thagaripen. Amare Xoraxane Roma avile Pakistan/Sind-Punjab.
But Xoraxane Roma beshena ko Turkiya, Balkanurya (Bulgariya, Shkiperiya, Nordutni Makedoniya, Montenegro, Yelenistan, Kosovo, Serbiya, Rumuniya-Dobrogea) othe da isi but Xoraxane Roma beshena. 
Xoraxane Roma, phende ke ame sam Turko i Turkikani chib yada Arli dialekti, numa nai Romane manusha, en but baro grupul si o Turko-Romano.
Kaj Xoraxaj mursh si Sirkunsision, ai o festival si akhardo Bijav Sunet. Si but aver Xoraxane Roma grupuria. Xoraxane Roma na mangava o Dasikane Roma.
Ko Turkija othe Malatya konstruil jekh Palacio ando bersh 1224, **Chingene Han** Mansur bin Yakub.
Won sas ek lasho than mashkar o narodo Romano.

## Xoraxane Roma grupu
*Turko-Romano
**Ayjides
**Sepečides
**Tütüničides
**Akhane 
**Usta Millet
**Futačides 
**Demirčides
**Čalgičides
**Džambazi
**Kalajčis
*Gurbeti
*Arlija
*Mahdžirja
*Čergeriya

ve si but daha aver Xoraxane Roma grupuria
Sirkunsision

Sirkumsisyon znachil shinde o kotor le Manush Kar. Te si mai mishto hygeniko. Le Sirkumsisyon ai le Muslimuria praktičă la. But Amerikanske manush si Sirkumsisyon pala arakhadilo, ke pala motivuria higenike ai kulturale. Le Yavudis sas Sirkumsisyon pala 8 dies pala o pervo kai arakhadilo.
Bijav Sunet

O Sirkunsision le chavenge beshel pe phuv kai si ek zakono Musulmansko ai kai tradicion e kultura, ai mai but narodo andai familia le Xoraxane Roma luvudisarde kotse chave.
Dasikane Roma

O **Dasikane** si o anav le  Kristanipen Romane manusha ande Balkanurya en but (Bulgariya beshena, marka ke si le kolaver grupuria vai profesia. Dasikane Roma von bolde. Pala kodia le manush kai si andai vitsa le foroske traiin ande aver gava la lumiake. Dasikane na mangava o Xoraxane Roma.
The Doors

**The Doors** si ek banda la PhSA.

* Jim Morrison
* Ray Manzarek
* Robby Krieger
* John Densmore

## Diskografiya
### Albuma
* *The Doors* (1967)
* *Strange Days* (1967)
* *Waiting for the Sun* (1968)
* *The Soft Parade* (1969)
* *Morrison Hotel* (1970)
* *L.A. Woman* (1971)
* *Other Voices* (1971)
* *Full Circle* (1972)
* *An American Prayer* (1978)

## Xalyarimata
Nepal

O **Nepal** si Yek them andi Sudutni Asiya. Si somdasno (membro) ando Khetanipen la Sudutne Asiyako vash o Perutno Somkerdipen.
Kristanipen

O lashimos le Kristosko si o pachamos ando Jesus sar O Shav le Devlesko ai o Messiah. Le shave le Devleske pachanpe ke O Jesus, sar o Messiah, sas thodino katar O Del te avel skepitori le manushenge, ai ke O Jesus avela te kerdiol sa le profesia kai si neve katar o phurano kontrakto.
Islamipen

E kultura islamichi ai e kultura musulmana dikhen sar le praktimata kulturale kai si chidine le narodoske islamichi historia. E pervo data le phurane dieli la phuviake kai si e phuv le muslimanski, de katar e Rashidun kai sas o Caliphate zhi ka vriama le pervo kai sas e Umayyad ai e vriama le pervo kai sas e vriama le Abbasidoski, ai sas mai anglal Arabo, o Byzantine, o Persia ai o Levantine. E kultura musulmana bariolas sigo katar le amperetsia le islamoske, ai hulelas but pe la phuvia kai si o Persia, e Egypt, o North Caucasian, o Turkic, o Mongol, o Indian, Bangladeshi, o Pakistani, o Malay, o Somali, o Berber, o Indonesian, ai o Moro.
E kultura islamichi inkerel sa o zakono kai kerdia pe sa e pachamos le Islam. Si aver fialuria te aplichal le pachamos kai si ando islam andel kolaver kultura ai andal zakonuria.
Balkanurya

Balkanos si jekh geografički área ande Oriyentutni Europa. Antunchi o them lel o anav anda plai le Balkanosko kai bariol pe sa e Bulgariya.
Kim Kardashian

I **Kim Kardashian** si jekh soćialiteca thaj ćerxaj anθar e PhSA. Voj si butśundi anθ-e media sosqe voj sas p-o realitetipnasqe televizorosqi progràma „Keeping up with the Kardashians“ (kaj si jekh fràza kaj avel e Amerikaqe idiomosθar „Keeping up with the Joneses“, manglindoj te phenel ke si but vaźno/vastno te participisarel and-e sociale konkursură e lovença). Sar socialitèca, si but prinʒardi pal-e bută kaj kerel avere manuśnănça sar kam-vel te meretisarel pes e Kanye Westoça vaj te maladŏvel preśedintença thaj barvale manuśença. Laqe phenă avile vi len but prinʒărde manuśnă pala laθe.

## Pàqi familia thaj pàqo tràjo
I Kim Kardashian biǎndili p-o 21 oktòmbra 1980 anθ-o Los Angeles, Kalifornia, anθ-i familia e Robert Kardaśǒnosqi thaj i Kris-aqi (ternećhajaqo nav: Houghton). I Kim si la jekh phen maj bari, i Kourtney, thaj jekh phen maj terni, i Khloè, thaj jekh phral maj terno o Rob. Penqi dej si la orìgene nederlandosθar, anglǎθar, irlandosθar thaj ekòsǒsθar, tha' penqo dad si jekh amerikaqo anθar armenikane orìgene. Palal te xulǎven penθar pàqo dad thaj pàqi dej anθ-o berś 1991, pàqi dej meretisardǎs aver dàta anθ-o sajekh berś, ël Kàjtlin Jennereça, anavǎrdi p-atunća Bruce (I Jenner paruvdǎs pàqo anav te avel Kàjtlin palal te avel transgèno (vaj anθalingutni) anθ-o berś 2015) jekh ʒuvli kaj premisardǎs jekh sumnakuno medaliòno anθ-e Olmpiàda anθar o milaj ël berśesθar 1976. Anθa meretimos thaj ansurimos penqo, i Kim sas la enǎ neve phrala thaj phenǎ (vunivar akharde „bićhaćhe phrala” : Burton "Burt", Brandon thaj Brody; thaj jekh bićhaćhi phen, i Casey; thaj maj dur sas duj neve phenǎ kaθar aver kununimos : i Kendall thaj i Kylie Jenner.

Kana sas terni siklǒvlǎs ka-i Bari Śkola „Marymount”, jekh śkola romano-katolika vaś ćeja anθar o Los Angeles. Anθ-o 1994, penqo dad sas advòkato vaś o khelutno ël amerikaqe fòtbalosqo thaj aktòro, o O. J. Simpson anθ-jèkh bàjo kana phende ke mudardǎs pesqe ʒuvlă. O Simpson si kǐrvo ël Kim Kardashianqo. O dad ël Kimaqo mulo anθ-o berś 2003 anθar jekh nasvalimos.
Rafael Orozco Maestre

O **Rafael José Orozco Maestre** (24 Tritonai, 1954 – 11 Shovtonai, 1992) sas yek gilavno andar e Kolombiya.

## Diskografiya

### Albumurya

* **Adelante** (1975)
* **Con Emoción** (1975)
* **Binomio de oro** (1977)
* **Por lo alto** (1977)
* **Enamorado como siempre** (1978)
* **Los Elegidos** (1978)
* **Súper vallenato** (1979)
* **Clase aparte** (1980)
* **De caché** (1980)
* **5 años de oro** (1981)
* **Festival vallenato** (1982)
* **Fuera de serie** (1982)
* **Mucha calidad** (1983)
* **Somos vallenato** (1984)
* **Superior** (1985)
* **Binomio de oro 1986** (1986)
* **En concierto** (1987)
* **Internacional** (1988)
* **De Exportación** (1989)
* **De fiesta con binomio de oro** (1990)
* **De américa** (1991)
* **Por siempre** (1991)

## Avrune phandimata

* Discogs
* MusicBrainz
* Allmusic
Didikoy

Didikoy si yek termino kai bushol Romani la shibasa yeke manusheske kay si del partia Romanos. Inker ande Bari Britaniya sas iek phurani jili pa Didikoy,. Pa Paspati ande peski klishka de 1860-1863, wo ramosardia ke o Osmano chacho Turko butivar ansurilaspe ek zhuvli Roma Djeni. Le turkiske divininas andal mursh kai si musulmana andai Bulgaria gele ande Polonia sar manush kai keren buchi le gastensa, ai ansurisarde la zhuvlia kai si poloniana, ai arakhle glate lensa. Kado foro si akhardo Melezi (dopash rat), ek Turko andel Romanuria dialecturia le Xoraxane Roma le manushenge kai si le ek bari vitsa le romesko andek than.
Balkandjis

O Balkanjis, kai si zhi adies iek manush kai phirel andek than kai nai chacho, wo sas o mai baro ande Bulgaria. Balkandjis sas les jekh partia Roma ke sas les but fialuria.
Bir Tawil

Bir Tawil si yek 2,060 kvadrata kilometri bi habiardo mashkar o Gretsia le Mêsire ai Sudanesko. Kotse busholas les pala yek xain kai beshel ande kodo than kai bushol Wadi Tawil, kodo xain sas lungo.
Ada Kaleh

O Ada Kaleh (o baro kher le izulako) sas ek izula ieke manusheske kai busholas Duna, ai le Turko manush kai sas les mudarde katar o 1968 ke kerdia ko Turkija e phuv la putieraki kai sas Romania ai Yugoslavia. Kotse sas thodino ando pai palai poza le paiesa kai bariolas e amperetsia , ai kadia bariolas le paiesa le Danubeske ande kado them.
Kotse beshelas opre andek foro Romano kai busholas Orșova, ai andek gav serbia kai busholas Tekija.
Kakava

Kakava si ek bari semno le Xoraxane Roma kai si ande Turkiya. 
O pachamos ke iek skepitori, o **Babo Fingo**, avela te skepil le kai chi merel andel narodo Romano kai si andal Xoraxane Romanuria ande Turkiya. Ai pachaiepe ke wo sas ek baro sap le Pharaohnosko andai vriama kai sas mai anglal ande Mêsire. O Xoraxane Roma gele tele ka e vediara kai bushol Tundzha ko Edirne, e riat kai sas le 5-6 mai anglal pala e riat pala e martia kai parhudile o dies ke phendia, "O Del skepil le manushen." Ai thode lampuria ando pai, ai xalade penge vas ai penge muia ai penge punrhe ando pai, te seren tume sa o dies kai avela baro. O mai baro raduimos si kai chi merel O skepitori, o Babo Fingo. Ai ando turko ek vorba phendia, **"O Babo Fingo avela palpale, iek tsinorho kotor kai si pharhado, ai sa le baiuria si te kerdion."** Anda kodia, le chorhe ginduria si te aven dzile.
Turko

Turko si yek etnički grupo ko Turkiya. Ande but them a la lumiyake si yek bari dijasporo le Turkeski, mai but ande niva le Europana ai ande lende, swako fiyelo ande Jermaniya.
Kosovo

E Kosovo si ek reparativ ande le Balkanske o Peninsula. E Republika le Kosovo si pashte 1.9 milyon manush barvalo ai avela jinde sar iek rejima stabilizado. O baro foro si e Pristina. But Xoraxane Roma beshena ko Kosova.
Ananda Marga

**Ananda Marga** (o drom le šoresko) si ek swunto ai duxosko filosofi, o drom le traiosko, ai ek narodo ai o organizacio kai si pe late. Kotse sas fundarde ando Bihar, India o 1955 le Prabhat Ranjan Sarkar (1921-1990). Lesko anav duxosko si Shrii Shrii Anandamurti. E krenzha mothol peski buchi sar iek podarka te kerel khonik te sai skepil so si les ande lesko ilo ai te sai kerel so godi si les e putiera le duxoski, le zoraske ai le putierasa le duxoski. Won mothon ke si ek religio numa chaches si les andek nevo than kai ingerel ka e vuhindo. O Tantra ai o Yoga si ek baro than.

=Le 16 punte ==
*Punto 1 - Pēc urination, xalav o organio urinardo le paiesa
*Punto 2 - Le mursh musai te aven Sirkunsision vai te len atweto mai sigo
*Punto 3 - Shoxar chi shinel le bal le joinatoske le statoske.
*Punto 4 - Muškarci musaj sagda te vuriaren le poxtan
*Punto 5 - Ker dopash poxtan sar direktore
*Punto 6 - Bathe în sistemo presto
*Punto 7 - Len ferdi laši xabe
*Punto 8 - Dikh sigo sar si ramome
*Punto 9 – Ker jekh meditaţo sar swako data Dikh o phuro 
*Punto 10 - Le sama te na rimolpe zurales, ai o pachamos kai si swunto pala so phendia o angelo.
*Punto 11 - Dikhen ke chi roden o vuzhimos kai si swunto sar le Ideologiake. Dikhen o chachimos le Devlesko kai si ando rhaio 
*Punto 12 - Dikhen o chachimos le Devlesko zakono kai si ando zakono le Mosesosko.
*Punto 14 - Seren sa data sar si phendo ande tumare solax
*Punto 15 - Si les e zor te chidelpe andek than kai si chidine swako semno ando kher le vushtimasko le duxosko.
*Punto 16 - Observe Kerde regule, Seminar, Vasară, Kiirtana
Megleno-Romanuria

Le Megleno-Romanuria si but narodo mashkaral Romanuria-Pechenego-Kumanovo won avile andai Wallachia. Kotse beshle efta gava kai busholas Moglena karing e Zentralno Makedoniya ande Gretsia ai ande iek gav kai busholas Huma, nakhelas inchal e Norte ande Makedoniya. 
Le manush kai beshenas ande gav kai si Nanti parhudile ande Islam ande le 17th ande le 18th shela ai akharenas le Nântinets (turski: Karacaovalılar; le Grekuriake: Karadjovalides). Pala o kontrato le Lausanne sas thodino ande 1923, le musulmane Megleno-Romaniane ai le kolaver musulmane line avri andai Gretsia te beshen ando Turko-Trakiya, ande Edirne, kai butivar ansurinas le manushensa kai den duma pa Pomak ai le kolaver grupos ande Turkiya.
Romanistan

De anda gor le 1950, le Romane manusha kai poronchinas pe mangle katar O te keren pesko Stato, kana dikhenas ke kerdilia pesko stato ando Bir Tawil. l, numa lengo rhugimos nas kanch.
Yagli Gureshi

Yagli Gureshi (turkisko: Yağlı güreş) si jekh sport ande Turkiya. Sa nachinaisailo sar yek narodo sport, numa de sar kerdilo yek national sport. Baro kontrakto le maslinenge kerdiol ando Turkiya de xantsi po shtarvardesh sigo.

## Xalyarimata
Istanbul

Istanbul si ek baro foro kai beshel ande Europa ai ande Asia, hulade le Bosporus. Makar ke si o mai baro foro kai bushol Turkey, nai o baro foro. Si o mai baro foro ande Europa le manushenge. Baro si o trito mai baro foro kai si ando Europi. Sas e kapitano foro le phurane Amperatismo Ottomano zhi 1923. 

Le Xoraxane Roma beshenas ando Istanbul de 1054 ande Sulukule, zhanenas mishto lengo stilo Music ai Dance. Pala 1453 e vriama le Mehmed II, o Xoraxane Roma sas kotse ande Istanbul katar aver thana le amperetsiake Ottomanoske. Uni andel gava beshen ande but Mahallas ai le Turko ande Istanbul.
Ankara

Ankara si o baro foro kai bushol Turkiya. Si mashkar o Anatolia. Ankara si o duito barvalo foro pala Istanbul. Ankara si jekh baro foro moderno. Ankara sas kerdo e kapitala le Turkiya ando 1923.
Sepečides

O Sepečides ek Xoraxane Roma grupo avile Selanikistar. 1923 ko Izmir beshena. Mesleki sevla kerasa.
Jats

O **Jats** si ek etnički grupo kai si Bharat ando Punjab, inker Haryana ai Pakistan. O DNA analisi laštisardas les. Si mashkar le manush kai si ande Aryan ai le Scythianuria kai avile ande Nordutni Bharat. But Y-DNA Haplogrupo de Jat Mursh si L, R, Q ai J. 
Ai mai mothon le Jats si le Won si le dada bute Romane Manusha, ke uni Roma Mursh le R ai J Y-DNA ke lenpe pala o Jats.
Sulukule

O mai phuro Xoraxane Roma sas anda Istanbul 1054 , ai vi wo sas andai Sulukule pasha zido le forosko Theodosian. O foro 2007 sas uni anda le proste khera pharhade. Ande November 2007, o European Parliament dikhlia vi le planuria te mudarel ai te relocarel ame. Ande April ai ande May 2009, e rik e pervo data sas phandado ai thodino semno pe zor. 3400 manush beshenas, but Romana, trubusarde te gele ande aver foruria.
Turkikani chib

Le **Turkikani chib**, kai si akharde le turkiske vai o Ottoman-turkikane chib, si o anav ieka shiba kai zhal chordanes anda le Oghuziansa pel shiba le turkiske, ai sai haliaren savorhe la shiba turkiske. O Turkikani chib oficial le themeski e Turko, ai mai but vi le Grekonge, ande themeski Republiki o Nordutni Zipriya. O Turkikani si sar yek chib oficial ande Nordutni Makedoniya, e Rumuniya ai e Kosovo.
Izmir

O Izmir si o foro kai si ando Westo le Turkiya. Si iek bari tsera ande maria kai bushol Egea, ai sa e Turkiya. O Izmir si ek phuro kher kai zhal le turistansa, won si te aven pe plaiin ai pe phuv la lumiake. Si jekh klima masho barvalo de sar o milako.
Muhammad

O Muhammad, arakhadilo mashkar 570 ai 573 ando Mecca. mulo po 8. O jungo 632 ande Medina, sas o manush kai thodia Islam. Kado manush sas jindo sar profeto ai sar tradino katar O Del ande Islam.
Kristiyanismo

O Kristo si o mai baro religio la lumiako pala but manush kai lenpe pala leste (pashte 2.4 miliardia). Ai kodola kai si anda pachamos si akharde le Kristoske. Le shave le Devleske pachaiepe ando Jesus Kristo sar O Shav le Devlesko, ai o duito anda le trin. Si ek religio kai si andai Abrahama monotheistic, ai kodia znachil ke si ferdi iek Del. Si peske vuni ande Judea. Kodia si pala o traio ai o sicharimos le Jesus.
Islam

O Islam si ek religio monotheistic o Abrahamosko. Sa e lashi viasta kai sicharel ai sa le pachamos si ramome ande Vorba le Devleski kai si ande Kuran. O manush kai pachalpe ande Islam si akharde muslimos. Ek bi musulmano si akhardo Kafir ande Islam. O Islam mothol ke pachalpe ande voia le Devleski. Won pachanpe ke o Quran sas phendo le Muhammad katar o angelo Gabriel.
Ai o Kuran gindil ke E Vorba le Devleski. Le manush kai musai pachaiepe ando Del dikhen o Muhammad sar ek profeto ai ek tradino le Devlesko. Uni pachamos ai zakonuria pa so muslimos avel katar le dieli kai o Muhammad sicharelas o Hadith.