open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nuokkijärvi

**Nuokkijärvi** () on suuri järvi Luodeh-Karjalas.

Järven pinduala on 210,6&nbsp;km², piduhus – 39,9&nbsp;km, levevys – 22,5&nbsp;km, randuviivan piduhus – 254,6&nbsp;km. Sen keskisyvys on 8,6 m, syvin kohtu on 40 m.

Järves on 126 suardu, kudamien yhtehine pinduala on läs 10,3&nbsp;km². Suurimat suaret ollah Toraissari (1,13&nbsp;km²), Vezansari, Kurčunsari, Papinsari, Keurunsari, Hernesari.

Rannat ollah korgieloi da kallivoperäzii. Se on jiäs ligakuun lopuspäi sulakuun loppussah.

Järveh laskeh 12 jogie, suuri jogi on Nogeusjoki. Järvespäi otetah allun Rastas da Häme (Kem’an jovenala).

Pohju on enimyölleh muvakas. Lahtilois kazavau äijy kažl’ua da karvukortehtu.

Järves on riäpöidy, siigua, haugii, ahvendu, särgii, lahnua, matikkua da kiiškoidu.
Natrii

**Natrii** Mendelejevan sistiemallizen järjestyksen mugah on enzimäzen joukon kolmanden periodan alguaineh. Sen atomunoumer on 11. Sidä merkitäh **Na** (). Prostoi aineh natrii on pehmei metallu. Sen väri on valgei da hobjankarvaine.

Natriedu (sen yhtistehii) käytettih muinazis aijois algajen. Luonnon sodua muinazet jegiptalazet käytettih bal’zamirumizes, paltinan valguamizes, syömizen keittämizes, kruaskan valmistamizes.

Enzimäzen kerran natriedu sai anglielaine hiimiekku Hemfri Devi, kudai ilmoitti täs 19. kylmykuudu vuonnu 1807.
Nuožarvi (kylä)

**Nuožarvi** on vahnu karjalaine kylä Karjalan tazavallas Priäžän kanzallizes piiris. Se on Nuožarven kyläkunnan haldivolline keskus.

Se sijoittuu Nuožarven liidehrannal, 76 kilometrin piäs Petroskoispäi.

Kylä muanitah enzimäzen kerran piscovolois kniigois XVI vuozisual.

Voinan aigua Nuožarven alovehel oli Nevvostoliiton vangiloin luageri.

## Nuožarven rahvahan lugumiäry

Enne Nuožarves joga perehes oli heboloi da muudu žiivattoi. Piäruado oli muanruado: rahvas kazvatettih ruistu da ozrua. Vie kalastettih äijän. Leibiä ei täydynyh kogo vuvvekse. Sendäh keviäl syödih kalua.
Nuožjärvi

**Nuožjärvi, Nuožarvi** () on Ven’an järvi Karjalan tazavallan suviozas (Priäžän piiri).

Järven pinduala on 8,9 km² (suariloinke), piduhus – 10,4 km, levevys – 1,3 km, randuviivan piduhus – 25,8 km. Sen keskisyvys on 5,7 m, syvin kohtu on 12,6 m.

Rannat ollah kivizii. Järven pohjasozas on savirandoi, suviozas – hiekkurandoi.

Järveh laskeh seiččie jogie, suurin niilöis on Holma-jogi. Lähäl järvie on Nuožarven silmykaivo.

Läs 85% pohjan yhtehizes pindualas peittäy muzavanvihandu muda. Randupohjas on hiekkua, kivie, savie da rudua. Vien läbinägyvys on 1,5 m.

Järvi jiädyy kylmykuus, avavuu oraskuun puolivälis.

Järves kazvau kažl’ua. Täs löydyy äijy kalua, ezim. särgii, kiiškoidu, ahvendu, lahnua, kuhua, riäpöidy, siigua, haugii da matikkua. Enimyölleh pyvvetäh särgii (enämbi 40% vuvven keskimiäräzes kalasualehespäi), kiiškoidu (20%), ahvendu (15%), lahnua (10%), kuhua (vähembi 5%). Riäpöidy, siigua, haugii da matikkua on 10% yhtehizes kalasualehespäi.
Nurmes

**Nurmes** on linnu Suomen Pohjas-Karjalas. Nurmekses eläy 8 046 hengie. Nurmes on myös virrallizesti "Jevroupan rastavupajolinnu" da nurmekselaine Pekka Juhani Hannikainen kirjutti "Karjalaisten laulu" -pajon sanat.

Nurmekses oli Suomen ezmäine karjalankieline kielipezä, ga se loppi oman ruavon. Nygöi ollah luadimas tostu kielipeziä Nurmekseh.

ELDIA-projektan mugah Nurmes da Valdimo (alovehii nimitetäh "Ylä-Karjalakse") ollah Suomen alovehii, kudamis eläy kaikis enämbän karjalankielisty rahvastu. Toizet ollah Muhos, Jovensuu, Helsingi, Lahti, Kuopijo, Jyväskylä, Kotku, Tampere da Oulu.

## Nurmeksen hieruloi
Höljäkkä, Jokikylä, Jänislehto, Kohtavaara, Kopras, Kuikka, Kuohatti, Kuokanvaara, Kynsiniemi, Lipinlahti, Mujejärvi, Nurmes, Palojärvi, Petäiskylä, Porokylä, Porosaari, Salmenkylä, Saramo, Savikylä, Särkivaara da Ylikylä.

## Lähtehet


## Aihies muijal
* Nurmeksen linnan nettusaitu - http://www.nurmes.fi/ 
* Nurmeksen linnanjohtajan - Asko Saatsin bloggu - http://nurmes.blogspot.fi/
* Väestörekisterikeskus
Nurmoilu

**Nurmoilu** () on kylä Anuksen kanzallizes piiris Karjalan tazavallas Ven'al. 

## Sijaičendu

## Eläjät

## Huomivot
Näivöi

**Näivöi** on karjalazien da vepsäläzien perindöline syömine. Havvotut nagrehet – padahaudazet – kuivattih päčis näivöikse. Lapset nämmii kuivannuzii palazii syödih n’amuloin sijas. Niilöis keitettih vie riepoidu.
Närhi

**Närhi** (*Garrulus glandarius*) on varoloin heimoh kuului lindu.

## Muut nimet

Tunguol da Puadenel närhii on kučuttu nimel **meččäharakka**. Puadenen paginluavus tundietah sežo nimi **reäčky**.

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 32-35 cm
**Siibien agjuväli:** 54-58 cm
**Paino:** 140-185 g

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Suomen lintuatlas (suomekse)

## Lähtiet
Ohotanmeri

**Ohotanmeri** on Tyynenmeren meri, kudai eruou sit Kamčatka- niemimual, Kuriilisuaristol sego Hokkaido- suarel. Meren rajal ollah Ven'a da Japounii. Endine nimi on Kamčatkanmeri.

Pinduala on 1603 tuhattu km². Keskisyvys on 1780 metrii, suurin syvys on 3916 metrii. Meren päivänlaskuoza on manderen lačun ozan piäl, sie on pieni syvys. Ligakuus oraskuussah (libo kezäkuussah) meren pohjaine oza on jiän ual. Liidehoza ei jiävy. Pohjaine rannikko ei ole oigei. Ohotanmeren koillizes on suurin lahti — Šelihovan lahti. Päivännouzupuolen Kamčatka- niemimuan randuliiniel ei ole lahtie. Päivänlaskupuolen randuliinii ei ole oigei — sie ollah Sahalinanlahti da Šantarskoin meri.

Kalastus (lohi, sel'di, mintai, moivukuor'oi, navuagu da toizet kalarovut), merisyömizet (kamčatkan meriruakku). Sahalinan jalustal suahah neftii, kivihiildy sego luondoguazuu. Piäportat ollah: manderel

* Magadan, Ajan, Ohotsk; Sahalinan suarel — Korsakov, Kuriilisuaristol
* Severo-Kuril'sk.

Vuvven 2014 kevätkuun 15. päiväs algajen, Yhtistynyzien kanzukundien piätöksen mugah Ohotanmeri kogonah kuuluu Ven'an yksinomaizeh ekonoumiekkualoveheh (poikkevuksennu on pieni Hokkaido-suaren rajal olii oza).
Okeanii

**Okeanii** - muailman oza, muantiijolline da puaksuh geopoliitiekkalline muailman aloveh, kudai on Tyynen valdumeren keski- da lounasozis 100 suarilois da attolois.

## Muantiijolline olopaikku
Okeanii on muailman suarijoukko, kudai sijaiččou Tyynen valdumeren lounas- da keskiozis, Pohjazen muan puoliškon subtropiekkalizien levevysastieloin da Suvizen muan puoliškon lauhkieloin levevysastieloin välis. Kogo muan jagamizen muailman ozikse mugah Okeanii yhtistetäh Avstrualieh yhtenäzeh muailman ozah-Avstrualii da Okeanii, vaigu toiči se miärätäh iččenäzeh muailaman ozakse.

Kogo suariloin pinduala on 1,26 miljonua km² (Avstrualinke 8, 25 miljonua km²), vägilugu on läs 10,7 miljonua ristikanzua (Avstrualinke 32,6 miljonua ristikanzua). Muantiijon mugah Okeaniih kuulutah Melanezii, Mikronezii da Polinezii, toiči Uuvven Zelandiigi.

Okeaniin suaret ollah Tyynen valdumeren merilois (Koruallumeri, Tasmanan meri, Fidži-meri, Koro-meri, Solomonan meri, Uvven-Gvinejan meri, Filippinien meri) da Indien valdumeren meris (Arafuran meri).
Oma Mua

**Oma Mua** on vuvvennu 1990 perustettu karjalankieline lehti. Lehten enzimäine noumeru piäzi ilmah 8. kezäkuudu. Sen alguhpanijoinnu oldih kieliaktivistat Pekka Zaikov, Tatjana Klejerova da Akilan Iivan.

Lehten haldivoiččijoikse roittihes Karjalan tazavallan Zakonoinhyväksyndykerähmö, Karjalan tazavallan halličus, Karjalan Rahvahan Liitto da Periodika-julguamo.

Lehten piätoimittajannu on Ol'ga Melentjeva.

## Histourii
Oma Mua -lehten enzimäzekse piätoimittajakse oli pandu žurnalistu livvinkarjalaine kielentutkii Viktor Makarov, karjalankielizen sanakirjan luadijan Grigorii Makarovan poigu. Vuvven peräs, vuvvennu 1991 “Oman Muan” piätoimittajakse tuli kalevalalaine Vladimir Kettunen, hyvin tundiettu lehtentoimittai, kudai enne sidä ruadoi “Karjalan Sanomis”. Toimituksen enzimäzii ruadajii oldih Vera Hämäläinen, Valentina Kiuru, L’ubov’ Arefjeva (Baltazar), Viktor Trošev.

Lehten keskimäine painosmiäry silloi oli puolitostu-kaksi tuhattu palua. Sidä sai ostua da tilata vaigu Karjalas. Silloi karjalankieline lehti oli nellisivuine.

Aijan aloh lehti muutui ulgonpäi dai syväinpuoles, rodih suurembakse da sangiembakse, toimitukseh tuli ruadoh uuttu toimittajua endizien sijah. “Omas Muas” omal aijal ruattih Larisa Nikitina, Raisa Remšujeva, Ol’ga Ogneva, Valentina Mironova, Marina Mihailova, Nina Mihailova, Vladimir Romanov, Mihail Kallijev, Pavel Mihailov, Marina Viglijeva, Natalja Antropova, Jelena Migunova, Natalja Sinitskaja.

Tänäpäi ”Oma Mua” on kaksitostusivuhine lehti karjalan kielen kahtel murdehel – livvikse da vienakse. Silloi-toiči lehtes suau lugie kirjutustu tverinkarjalakse, suvikarjalakse da aniharvah lyydikse. Lehtel on oma saitu, omat sivut VKontaktes da Facebookas. Lehten lugijua eläy ymbäri muailmua: Karjalas da Ven’al, Suomes, Ruočis, Eestis, Valgoven’al. Lehten painosmiäry on 500 palua. Sen ližäkse on lehten pdf-versien tiluajua da lugijua. Piätoimittajannu on Ol’ga Melentjeva.

## Piätoimittajat

* Vladimir Kettunen (1990-2000);
* Larisa Nikitina (2000-2004);
* Natalja Sinitskaja (2004–2017);
* Ol'ga Melentjeva (2017–).

## Toimittajat

### Endizet toimittajat
### Nygöine toimitus

* Marija Spitsina
* Jelena Ruppijeva
* Ol'ga Smotrova
* Margarita Kemppainen
* Ol'ga Dubitskaja
* Elina Potapova
* Natalja Vorobei
* Valentina Mironova
* Natalja Antonova
* Ol'ga Ogneva
* Andrei Tuomi
* Uljana Tikkanen

## Linkit
* Oma Mua -lehten verkosivut. Viitattu 9.12.2015.
* Oma Mua -lehti VKontaktes
Oman

**Oman** () on valdivo Ezi-Azies. Se sijaiččou Arabien niemimuan liidehes. Oman rajoittuu Saudi Arabienke, Arabien Emiruatanke da Jemenanke. Merel se rajoittuu Aravien merenke da Omanan lahtenke. 

Omanan piälinnu on Maskat. Virralline kieli on aruabien kieli. Muan pinduala on 309 500 km м². Omanan rahvahan lugumiäry on 4 298 320 hengie.
Oliivuvoi

**Oliivuvoi** on siemenvoi, kudamua luajitah jevrouppalazes oliivas (lat. *Olea europaea*). Sen väri on muzavanruskiettavan-keldazes vihandankeldazessah. Sen magu on vähäzel kargiettavu.

Oliivuvoi on Gretsien, Itualien da Ispuanien perindöllizii syömizii. Antiekan aijois oliivuvoi vältämättäh kuuluu Välimeren syömizenrajoituksih – diettah. Ammuzis aijois sidä käytettih kirikkölöin pyhittämizes. Ven'al XIX vuozisuan loppussah korgiedu luaduu oliivuvoidu sanottih provanskoikse, pahembua – puuhizekse.

## Suurimat tuottajat
Oliivuvoin suurin tuottai on Espuanii – 2010 vuvvel 44% oliivuvois on valmistettu täs muas. Toizekse suurin tuottai on Itualii. Kolmandekse – Gretsii. Gretsien rahvas enin kaikkie muailmas, enämbi itualilazii da espuanielazii, syvväh oliivuvoidu. Jogahine ristikanzu syöy 23 litrua voidu vuvves.
Oliivupuu on Gretsien muan kanzalline puu. Ollah sidä mieldy, ku tämän puun luadijannu oli Afina Pallada. Gretsien erähäl suarilois – Rodosal kazvau 1,5 miljounua oliivupuudu, äijil on 2000 vuottu igiä.
Jevroupan ulgopuoles suurimat oliivuvoin valmistajat ollah Siirii da Marokko.
## Valmistandu
Oliivat vereksenny ei olla syödävät, sendäh ku ollah ylen kargiet. Niilöi pietäh erillizes rassalis monien nedälilöin aigah, sit kargevus lähtöy iäre.
Oliivuvoin valmistamizekse oliivat ezmäi mädžötetäh. Sit roittu sevos hil’l’akkazin pieksetäh, sen jälgeh ruvetah puristamah voidu. Puristetah eri puristuskonehil. Oliivan kabulois, kudamat jiäjäh puristandan jälles, sežo voibi suaja voidu, ga se on äijiä pahembua luaduu.
## Luavut
Parahannu on oliivuvoi ekstraluaduu puhtastamatoi, angliekse sen nimilippuh on kirjutettu:
Extra Virgin Unfiltered Olive Oil libo ekstraluaduu puhtastettu, sen nimilippuh itualiekse on kirjutettu: Olio d'oliva extravergine, angliekse - extra virgin olive oil libo espuaniekse - virgen extra.
Paras Extra Virgin on hyvä tervehyöle: sydämele, vačale, nahkale, tukile, kohtuzile akoile, ku sit on äijy vitamiinua da minerualuainehtu. 
## Säilytändy
Oliivuvoidu ei pietä jiäškuapas. Jiäškuappah panduu kai vitamiinat hävitäh vois. Tädä luaduu voidu pietäh škuapas pimies viilies kohtas hyvin salvatunnu. Oliivuvoidu voibi pidiä ruokos avuamattah kolmen vuvven aigah, avatunnu – vaiku kuvven kuun aigah.
Onežski

**Onežski** on Karjalan tazavallan Puudogan piirin Avdejevon kyläkunnan pos’olku.

Se sijoiččou piirin päivänlaskus, Šalica-jovel. Lähimäine kylä on Avdejevo, kudai sijoittuu 8 kilometrin piäs koillizeh. Puudogassah on 60 km.

## Rahavahan lugumiäry
Oniegujärvi

**Oniegujärvi** on järvi Karjalan Tazavallas. Pieni oza järves kuuluu lounuas Leningruadan aloveheh da liidehes Vologdan aloveheh. Oniegu on Jevroupan toizekse suurin järvi jälles Luadogua. Sen pinduala on 9 800 km² da syvin kohtu 120 m. Oniegu laskou Syvärin kauti Luadogah. Oniegah laskijoi jogiloi ollah Vytegra, Suunujogi, Vodlajogi, Suoju, Lohijogi da Merga.

## Lähtehet
Onneli ja Anneli

***Onneli da Anneli*** on 17. pakkaskuudu 2014 enzi-illan suanuh Saara Cantellan ohjattu kino, kudai pohjuau Marjatta Kurenniemen kirjah *Onnelin da Annelin talo* (1966). Kino fil'mattih Loviisas kezäl 2013. Kylmykuul 2014 lapsien panielu valličči *Onnelin da Annelin* parahannu pitkänny fil'mannu Chicagon kanzoinvälizil lapsienkinofestivualoil.

Enzimäizen kluasan opastujat Onneli (Aava Merikanto) da Anneli (Lilja Lehto) löytäh pihal kirjaizen, kudai on täyzi dengua. Dengoil hyö ostetah dama Ruusupuul (Eija Ahvo) taloin, kudai on kui kahtele tyttözele luajittu. Talois hyö eletäh yhtes huavehien keziä, da tuttavutah samal uuzih ystävih, muga kui heijän uuzih susiedoih Tingelstiinah (Elina Knihtilä) da Tangelstiinah (Kiti Kokkonen).

## Ozuttelijat

## Aihies muijal
* Filmtrailer.com: Kinon traileri

## Lähtehet
Ontajärvi

**Ontajärvi** () on Karjalan tazavallan Segežan da Mujejärven piirilöin järvi.

Järven pinduala on 182,4 km², piduhus – 30,8 km, levevys – 13,2 km, randuviivan piduhus – 154 km. Sen keskisyvys on 3,3 m, syvin kohtu on 8 m.

Suurimat lahtet ollah Ontajärvensuu, Kallivolahti, Korguba da vie äijy piendu suudu.

Järvi on jiäs kylmykuun alluspäi oraskuun algussah. Kezäl vien lämbötila voi olla 25º madalois kohtis, keskiozis – läs 20º.

Järves on 54 suardu. Niilöin pinduala on 10,6 km². Suurimat suaret ollah Teronšari (4,86 km²), Voišari, Laidašari, Sunašari, Ulja-Šari, on sežo kaksi piendy suaristuo: Purutšaret da Šalamašaret.

Järven rannat ollah madaloi, enimyölleh kivizii, paikoitellen čuuruzii, harvah suohizii. Päivänlaskurandu on korgiembi päivännouzurandua.

Järveh laskeh mondu jogie, ezim. Onda, Jelma da Hargo.

Järves kazvau kažl’ua. Pohju on muvakas. Järves löydyy riäpöidy, siigua, harjustu, haugii, särgii, säyniä, lahnua, matikkua, ahvendu da kiiškoidu.

Järvi jiädyy kylmykuun allus, avavuu oraskuun allus.
On’kul

**On’kul** () on Karjalan tazavallan Anuksen kanzallizen piirin kylä, kudai kuuluu Mägriän kyläkundah.

Se sijoittuu Mägriänjoven rannal.

## On’kulan rahvahan lugumiäry

## Kuulužat rahvahat

* Vasili Saveljevič Ivanov (on roinnuhes v. 1958) on runoilii, kirjuttai, kiändäi, žurnalistu)
Opastus

**Opastus** libo **opastandu** on didaktiekan keskeizin käziteh da tarkoittau kazvatustavottehien suundastu tavoittehellistu vuorovaikutustu, kudaman pyrgimyksenny on opastundu. Opastustu pietäh kazvatuksen tärgevimänny alovehennu. Opastamine on opastuksen alakäziteh da tarkoittau sidä, midä opastai ruadau opastukses.

## Lähtehet
Oravu

Oravu on pieni turkinahkuelätti. 
## Leviendy Karjalas
Oravua on kaikis Karjalan mečis, yhtelläh enämbi niidy on suvipuoles, kus on eri luaduu da eri igiä meččiä. 

## Liikundu
Oravu eläy puulois. Sen hyppävykset voijah olla monimetrihizet. Hyppijes oksalpäi toizele oraval tazapainoh niškoi on händy. Sidä paiči, hännäl oravu kattavuu muates. Hännän liikundas nägyygi elätin mieli da ičentundo. 
Kezän aigua, konzu on kylläl syömisty, oravu liikkuu suutkis kaikkiedah läs puoldukilometrii. Oravan eländykohtannu ollah kuuzi- da pedäimečät. Niilöis elätti löydäy enin syömisty. Niilöih se luadiugi ičelleh pezän. 
## Syöndy
Syöy oravu kuuzen da pedäjän siemendy,  linduloin jäiččiä, böbökkiä, muarjua da gribua, puuloin lehtenkandua. Konzu ei ole siemenvuozi, oravu voi hyppie syömizien ečos vägi suuren palan. Tämä liikunduaigu piädyy sygyzyh. Silloi oravat, ku suas löydiä syöndykohtat, voijah liikkuo monii sadoi kilometrii.
Oravat ollah lekkehel enimyölleh huondeksel da ehtäl. Syömizien löyttyy, vuitin syvväh kerras, toizen vuitin pannah peittokohtih, talven varah. Ga pahan siän aigah elätti voi olla hätken aigua pezäs. 
## Pezä
Oravan pezä on luajittu oksis da on kerän nägöine. Sydämes on pehmei katekerros kazvilois. Oravat, kudamil ei ole omua peziä, eletäh tyhjis puuloin kololois. 
## Kiimuaigu
Oravat eletäh yksitellen, poikevuksennu on kiimuaigu, kudai elätil algavuu tuhukuul. Kohtu oraval kestäy 35-40 päiviä da sulakuul sil rodieu 3-10 poigastu. Poigazii kazvattau emä. Oravanpoigazet kazvetah terväh da jo puolentostu-kahten kuun igäzinny net ruvetah elämäh ičepiänneh. 
Kezäkuul oravil on toine kiimuaigu. Toine poigoveh, kudai jo ei ole moine suuri, rodieu heinykuun lopus – elokuun allus.  
## Turkin vaihtandu
Oravu vaihtau turkin kaksi kerdua vuvves. Talvel oravan nahku on tuuhei, tuhkanharmai. Vaiku händy da korvien n’okat jiäjäh muzavanruskiet. Keviäl turkin vaihtandu algavuu piäs, loppuu tagapuoleh, sygyzyl kai on vastukarai. Händyhäi muuttau karvan vaiku kerran vuvves. Kezäl oravan nahku on lyhyt da ylen pehmei, muzavan ruskiedu värii. 
## Lugu Karjalas
Oravu eläy meččyololois vähän, sille vijannu ollah pedoelätit, voimattomukset da syömizien vähys. Oravan suurin vihaniekku on niädy, kudamale enzimäine on piälimäine syömine.
Kaččomattah sih, ku oravan nahkua vähembäl ruvettih pidämäh hinnois, se endizelleh on kallis mečästyselätti. Oravile pannah ravvat da meččuijah sidä orožanke pystykorvukoirien vuoh. Tämän vuvven lugemizien mugah Karjalas on enämbi 90 tuhattu oravua.
Oulu

**Oulu** () on Suomen linnu da Pohjas-Pohjanmuan muakundukeskus, kudai sijaiččou Oulujoven suus Perämeren rannikol Pohjas-Pohjanmuan muakunnas. Vuonnu 1605 perustettu Oulu on Pohjas-Suomen vahnin da vägiluvul Suomen viijendekse suurin linnu da neljändekse suurin linnualoveh .

Oulu on alovehen hallindolline da kaupalline keskus. Oulun ymbäröijäh Hailuodon, Iin, Kempelehen, Liminkan, Lumijoven, Muhoksen, Pudasjärven, Tyrnävän da Utajärven kunnat.

## Lähtehet
Ouperu

**Ouperu** on lavataidehmuodo, kudamas yhtistytäh muuzikku da ozutelmu. Ouperas on puaksuh täyzimittaine sinfouniiorkestru. Piäroulis ollah yhtelläh pajattajat. Ouperan tekstua, kudamua kučutah niem libretto, pajatetah ouperan aigah tavan mugah kahtel pajoluavul. Rezitatiivu on rounogu pajatustu pagizemal, kudai vedäy juondehtu edehpäi. Rezitatiivoin välil olevii pajoloi nimitetäh aarieloikse.
Outokumpu

**Outokumpu** (vuodeh 1968 sah *Kuusjärvi*) on linnu Suomen Pohjas-Karjalas. Outokummus eläy nečilleh 7000 ristikanzua.
Outokummun eländyalovehii ollah ezimerkikse Jokipohja, Kaasila, Kalaton, Kyykeri, Mustikkakorpi, Mustola ja Partalanmäki.

## Histourii
Outokummus ruadoi vuozinnu 1913-1989 Outokummun kaivos.

## Lähtehet
* Outokumpu suomen Wikipedies

### Viidehet


## Aihies muijal
* Outokumpu
P'otr Sem'onov

**Sem'onov P'otr Mihailovič** (on roinnuhes 11. heinykuudu 1934 - 17. kevätkuudu 2019) oli Karjalan kirjuttai, kiändäi. Häi kirjutti karjalan kielen livvin murdehel.

## Eloksenkerdomus
Kirjuttai on roinnuhes Nuožarven kylän lähäl Rodinjärven kyläs karjalazes perehes. 
Suuren Ižänmuallizen voinan aigah P'otr muaman da sizären kel oli suomelazien valloitetus omas kyläs. Voinan jälles häi loppi Nuožarven seiččiekluasan školan, myöhembi opastui Mončegorskan kaivos-metallurgien opistos. Sluuži armies. Vuvves 1956 algajen ruadoi Oniegan traktorzavodal da yhtelaigua opastui Petroskoin valdivon yliopistos meččyinžinieroin tiedokunnas. Vuvves 1964 algajen oli T’ažbummaš- laitoksen keskuslaboratourien johtajannu. Nygöi Sem’onov eläy Petroskois.

Hänen enzimäzet runot ven’an kielel piästih ilmoile vuonnu 1956 (Onežec-lehti). Vuonnu 1992 päivänvalgien nähtih hänen karjalankielizet tevokset. P’otr Sem’onovan kerdomustu voi lugie kerävökniigas sego antolougies (”Omil pordahil”, ”Karjalan pagin”). Häi kiändi Ven’an kirjailijoin tevoksii karjalakse. Sem’onovan kerdomustu da kiännösty on painettu Carelia- žurnualas da Oma Mua- lehtes. Vuvves 2006 häi kuuluu Ven’an kirjailijoin Liiton Karjalan ozastoh. Vuonnu 2007 Sem’onov sai Karjalan Tazavallan palkindon korgeitazoizis karjalankielizis literatuurutevoksis sego suures ruavos rahvahallizen kielen elvyttämis- da kehittämisalal. 

## Literatuurutoimindu
P. Sem’onovan enzimäine kniigu on Ruadajat- kerdomuskniigu. Myöhembi piäzi ilmah hänen Rodinjärvi- kniigu, kudai on omistettu roindumuale. Vuonnu 2004 päivänvalgien nägi hänen Puhtasjärven Maša - nimine romuanu. Enne sidä kniigan erähii ozii painettih paikallizis žurnualois. 
P'otr Sem’onov kiändi karjalakse A.S.Puškinan Kapituanan tytär- tevoksen sego A.Ostrovskoin, L.Tolstoin, Arkadi Averčenkon, M.Zoščenkon da toizien kirjuttajien tevostu.
P'otr Čaikovskii

**P’otr Il’l’ič Čaikovskii** (Пётр Ильи́ч Чайко́вский, 7. oraskuudu, 1840 – 6. kylmykuudu, 1893) oli ven’alaine säveldäi. Händy pietäh yhtenny muailman suurimis säveldäjis muuzikan histouries. Häi luadi enämbi 80 tevostu, niilöin joukos kymmene ouperua da kolme baliettua.

## Lähtehet
Paavo Joensalo

**Paavo Joensalo** (rodivunnuh 23. pakkaskuudu vuvvennu 1942 Suomes Kauhaval) on suomelaine arhitektoru, säveldäi, ozutelmien kirjuttai da kul'tuurualal ruadai. 
## Eigu:n luadii
Karjalas Paavo Joensaluo tundietah Eigu-ouperan käzikirjutuksen da muuzikan luadijannu. Lapsile tarkoitettu ouperu ozutettih Karjalas vuvvennu 2013 Eeppizes fourumas. Silloi ouperua ozutettih karjalan kielel. Karjalakse sen kiändi Paavo Harakka. 
## Luadijan juuret
Paavo Joensalon tuattah on Suojärven čupul rodivunnuh, muamah on suistamolazii karjalazii, tundietun runonpajattajien Härgözien suguo.
Konzu voinu algavui, hänen tuatth da muamah elettih Korbiselläs. Muamo lähti evakkoh Päivänlasku-Suomeh. Tuatto kuoli voinas 1942 pakkaskuus Karhumäin čupul. Paavo rodivui kahtu nedälii myöhembi, sendäh nikonzu ei nähnyh tuattua. Joensalon muama pagizi karjalakse, didi da baba sežo, äijät omatgi malettih karjalakse. Paavo lapsennu opastui karjalua, sit unohti. Ouperan hyvyös uvvessah rubei opastumah kieldy.
## Ruadotaival
Joensalo opastui Tehnillizes korgies školas, loppi sen vuvvennu 1967 da ruadoi Imatran linnanarhitektorannu 1975-1985. Jovensuun 2. linnanarhitektorannu 1985-1987, konsul'tanturuadolois Yritystaito Oy:s 1987-1995 da sen jälgeh toimitusjohtajannu iččeh perustetus Joensalo Oy:s. 
## Muuzikkuala
Tundiettuh runonpajattajien suguh kuulujannu Paavo Joensalo kirjuttau äijän muuzikkua, on monien ouperoin da muuzikkuteatroin ezityksien käzikirjutuksien kirjuttajannu. Joensalo ruadaa Liperih 2007 perustetun Eettisesti Innovatiiviset Kulttuurin Uudistajat EIKU ry:n ( www.eikury.com ) johtajannu.
Nuorennu Joensalo opastui soittamah pianinol da pajattamah da on ruadanuh monis horis.
Nuori Karjala

**«Nuori Karjala»** on yhteiskunnalline nuorižoliitto Karjalan tazavallas.

## Histourii

Liitto oli perustettu 17. talvikuudu vuonnu 1993 (registriiruittu 9. tuhukuudu vuonnu 1994). Nuori Karjalan luadii oli Petroskoin Valdivon Yliopiston Itämerensuomelazien kielien da kul’tuuran tiedokunnan luomisnuorižon joukko, Nadežda Kalmikova (Kuznetsova) johti tädä joukkuo. Piätehtävänny oli Karjalan itämerensuomelazien (karjalan, vepsän da suomen) rahvahien kul’tuuran da kielien säilyttämine.
Oman perustamizen vuonnu «Nuori Karjala» tuli Suomelas-ugrilazien rahvahien nuorižoliittoh (МАФУН).
«Nuoren Karjalan» ozanottajat enimyölleh ollah nuoret ristikanzat: opastujat, Karjalan instituuttoin loppijat, ruadajat. Järjestön aktivistat ruatah karjalankielizis lehtis, radivos, teleohjelmis, kul’tuurukeskuksis, yliopistolois, istituuttois i m.i.

## «Nuori Karjala» on ulgomualaine agentu

Ulgomualazen agentan stuatussu annetah liittoloile, kuduat otetah ozua poliittizes elaijas da suajah ulgomualline rahoitus. Vuonnu 2015 oraskuus Karjalan Oigevusministerstvu piettih ylimiärästy Nuori Karjala – liiton toimindan dokumentoin tarkastustu nimettömän ristikanzan ilmoituksen periä. Kezäkuus Ven’an Oigevusminiserstvu merkičči liiton ulgomualazien agentoin luguh. Tämän periä Nuori Karjalan – liiton ozanottajien miäry oli lyhendetty kolmesuavus kymmenessäh. Ližäkse tiedoloin piästäjes ilmoih Internietis pidäy ozuttua ulgomualazen agentan stuatussu.

Nuori Karjala – liitos ei suostunnuh Oigevusminiserstvan piätökseh da ilmoitettih, gu liitto ei ota ozua poliittizes elaijas da ei sua ulgomualazii den’goi. Petroskoin linnan suvvos liitto ei voitannuh dieluo.
27. elokuudu vuonnu 2015 «Nuori Karjala» piätti loppie omua toimindua.
22. syvyskuudu 2015 uuzi liitonjohtai Aleksei Tsikarev uvvessah perusti «Nuori Karjala» liiton. Uuzi «Nuori Karjala» on registriiruittu 27. pakkaskuudu 2016.

## Toimindu

«Nuori Karjala» pidäy kul’tuuru-tiijonandamizii toimenpidoloi Karjalas: pruazniekkallizii ilaččuloi, sportupidoloi, folkmuuzikkumarafonoi, etnokul’tuuruluageriloi.
Etnokul’ultuuru- da etnotiijonandamisproektoi on liiton piäruado. Liitto ottau ozua Muailman suomelas-ugrilazien rahvahien kongressois.

## Liitonjohtajat:

* Nadežda Kalmikova (Kuznetsova)
* Maksim Turenkov
* Ol’ga Ogneva
* Tatjana Timofejeva
* Jekaterina Maksimova
* Natalja Antonova (2006—2011)
* Alina Čuburova (2011 – 2015)
* Aleksej Tsikarev
Pablo Picasso

**Pablo Picasso** [ˈpaβlo piˈkaso] (25. ligakuudu 1881 Málaga, Ispanii – 8. sulakuudu 1973 Mougins, Alpes-Maritimes, Francii) oli ispanielaine kuvataidoilii. Häi ei olluh vaiku taidehmualuaju ga sežo monipuoline gruafikko da kuvanvestäi.

Pablo Picasso rodihes Málagas Ispanies. Hänen kogo nimi oli Pablo Diego José Santiago Francisco de Paula Juan Nepomuceno Crispín Crispiniano de los Remedios Cipriano de la Santísima Trinidad Ruiz Blasco y Picasso. Hänen tuatto oli José Ruiz y Blasco da muamo Maria Picasso y Lopez. Nuoruos häi otti nimekse Ruiz Blasco tuattah mugah, no rubei käyttämäh muamah sugunimie n. vuvves 1901 lähtijen.

## Lähtehet
Padahaudazet

**Padahaudazet** on vahnu karjalaine syömine. Sih niškoi pestyt nagrehet ezmäi kuoritetah da pilkotah. Sit nämmä pun’uzet pannah padah da valetah sih vähäine vetty. Puan piäle pannah umbeh kanzi da työtäh pada päččih haudumah. Päčči vai pidäy hyvin salvata. Havvotut nagrehet, päčispäi otettuu, ezmäi viluškoitetah. Syvväh niidy painajen talkunah libo kagrujauhoh.
Pajo

**Pajo** on yksinkerdaine da levitetty vokalien muuzikan muodo, kudai yhtistäy runuo meloudienke. Pajo on kai, midä pajatetah. Pajuo on kaikil kanzoil. Pajoloil ollah erot lajit, rakendehet da toizet merkit. Pajuo voibi pajattua yksi libo enämbi ristikanzua - hora. Pajoloi pajatetah muuzikanke libo ilmai muuzikkua (a cappella).
Pajon meloudii da tekstu ollah otetut yhtenjyttyzis rakendehis - stroufus libo kuplietois (puaksuh refrenanke - toistosanoinke libo kerdavosävelenke).
Paju

**Paju** () - pajupuun (Salicaceae) heimoh kuului puukazvos.

Paju on hyvin levitetty Ven’an keskiozas. Monet lajit kazvetah kostielois kohtis. Kuivis kohtis da suolois paju kazvau harvah. Pajuu voi nähtä mečisgi toizien puuloinke joukos.

Pajupuun ulgonägö on kaikenluaduine: on korgiet puut (*Salix alba*, *Salix fragilis*, *Salix caprea*) da tuhjožikot (*Salix viminalis*, *Salix daphnoides*, *Salix purpurea*), toiči on pienet da järčiköt puut (*Salix lapponica*, *Salix repens* var. *rosmarinifolia*, *Salix myrtilloides*). Pol’arnolois mualois da korgieloil mägilöil kazvetah karliekkupajut (*Salix herbacea*, *Salix reticulata*), pienet tuhjožikot alembi 2,5 sm.

On olemas pujupuun 550 lajii, kuduat kazvetah tavan mugah Pohjazen muan puoliškon viilielois alovehis. Toiči pajuu voi nähtä pol’arnoin kruugan tagan. Tavan mugah net puut ollah 15 metrii piduhuttu libo tuhjožikot.Toiči pajupuut ollah 40 metrii da niilöin rungon diametru on 0,5 metrii.

Vilulois mualois pajut kazvetah ihan pohjazes, net ollah karliekkupajut Salix retusa, Salix reticulata, Salix herbacea, Salix polaris. Mägikohtis kazvetah pienikazvozet pajut (*Salix herbacea*). Pol’arnoit pajut da pajut, kuduat kazvetah korgieloil mägilöil, ollah pienikazvozet da järčiköt tuhjožikot.
Pakistuanu

**Pakistuanu** (urd.   پاکِستان  ) – «puhtahien mua», ) libo Pakistuanan islamilaine tazavaldu (urd.   اسلامی جمہوریہ پاکِستان  , ) on valdivo Suvi-Azies. Suves rajoittuu Arabien merenke, lounuas Irananke, luodehes da pohjazes Afganistuananke, koillizes Kitainke da päivännouzus Indienke. 

Virrallizet kielet ollah urdu da anglien kieli. Pakistuanan piälinnu on Islamabad. Pinduala on 803 940 km². Rahvahan lugumiäry on 199 085 847 hengie.
Ondrei

**Ondrei** on ainavo liygiläine räppäri. Ondrein oma nimi on Andrei Gorškov. 
 
## Juuret
Ondrei on roinnuhes Anukses liygiläzien pereheh. Lapsusaijas kuuli karjalua. 
## Opastundu da ruado
Opastui Petroskois Kanzallizen teatran stuudies, kudai ruadoi Karjalan kul’tuuruopistos. Opastuhuu vuvvennu 2010 tuli ruadoh sih samazeh Kanzallizeh teatrah, kudamas nygöi ezittyy spektaklilois karjalan, suomen da ven’an kielel. 
## Muuzikkualal
Školas opastujes mieldyy räp-muuzikkah. Petroskois opastujes rubei räppäilemäh omal muamankielel – livvikse. Enimien pajoloin sanat kirjuttau iče. 
Vuvvennu 2016 sulakuul nägi päivänvalgien pajattajan enzimäine disku. Sen nimi on ”Karelication”  da sit on kymmene pajuo livvikse. Net ollah Karjalas da karjalazis. Pajattai tahtou ozuttua, ku karjalan kieli on elävy kieli da sil paistah nuoretgi. 

”Karelication” on keksitty nimi, diskan loppusanois pajattai sellittäy sidä. Diskan kanzi rodih erinomaine da ainavoluaduine. Se on luajittu kallivopiirustuksien tabah da on šokoluadan värii. Se on taidoilijan Jegor Kukuškinan nägemys. Nenga tahtottih yhtistiä vahnua rikastu perindyö da nygyaigua. 
## Suavutukset
Vuvvennu 2015 Andrei Gorškov yhtyi kanzoinvälizeh Mister-Etno-kilbah, kudai piettih Uljanovskas da rodih sen voittajakse. Kilvas Ondrei ezitti omua kanzua da pajatti omal kielel. 


* Lugie ližiä pajattajas da kuunnella hänen pajoloi voibi vkontakte-saital Ondrei-joukos.
Palkindon suannuon luvettelo

## Brendojevan palkindon suannuon luvettelo

* Nikolai Dubalov (2002)
* L'ubov' Tuttujeva (2003)
* Tatiana Baranova (2004)
* Galina Fedulova (2005)
* Ivan Savin (2006) 
* Vasilii Ivanov (Veikki) (2007)
* Nikolai Zaitsev, Aleksandr Volkov (2008)
* Zinaida Dubinina (2009)
* Valentina Kondratieva (2010)
* Nikolai Zaitsev (2011)
* Valentina Libertsova (2012)
* Nikolai Rižkin (2013)
* Tamara Ščerbakova (2014)
* Vera Larionova (2015)
* Anuksenlinnan rahvahalline hora «Karjalan koivu» (2016)
* Georgii Černobrovkin (2017)
* Aleksandr Saveljev (2018)
* Irina Semakova (2019)
* Anna Usova (2020)
* Ekaterina Borisova (2023)
Panama

**Panama** libo Panaman Tazavaldu () on valdivo Keski- da Suvi-Amerikas. Se sijaiččou Panaman kannaksel Kariban meren da Tihien valdumeren välil. Pohjazes rajoittuu Kosta-Rikan kel, suves – Kolumbien kel. Kuevan kieles (Kueva on indeiskoi heimokundu) Panama on paikku, kus on äijy kalua.
Muan pinduala on 78 200 km². Rahvahan lugumiäry on 3 689 293 hengie (v.2013). Piälinnu on Panama. Viralline kieli on ispanien.
Papinkoski

**Papinkoski** () on Karjalan tazavallan Segežan piirin pos’olku. Se on Papinkosken kyläkunnan haldivolline keskus.

Se sijoittuu Seesjärven päivännouzurannal, Segežan jovenladvas.

Pos’olkas ruadau škola, feršalipunktu, kluubu, kirjasto, alovehen mečänhoidoala. Vuvvennu 2011 avattih torpankazvatustalovuon ozasto.

## Rahvahan lugumiäry
Papinsuari

**Papinsuari** (, ) on Karjalan tazavallan Kemin piirin pos’olku. Se on Papinsuaren kyläkunnan haldivolline keskus.

Se sijoiččou 12 kilometrin piäs Kemispäi Vienanmeren rannal.

Se perustettih vuvvennu 1888, konzu Arhangel’skan kupčat Surkov da Šergol’d perustettih meččyzavodu.

Nevvostoliiton da Suomen välizen voinan aigua (1941 – 1944) pos’olkah tuodih Karhumäin mečänruadozavodan vehkehet. Luajittih sukset armieh niškoi, juaššiekat snar’uadoih näh.

Pos’olkas ruadau keskiškola, lapsienkodi, ambulatourii, kul’tuurutaloi. Vie täs on kirikkö (ven. церковь Троицы Живоначальной) da časounu (ven. часовня Николая Чудотворца).

Vuozinnu 2005 – 2006 Papinsuares oli ”Ostrov”-filman kuvuandu.

## Rahvahan lugumiäry
Papirus

**Papirus** on papiruskažlaspäi (*Cyperus papyrus*) luajittu bumuaganjyttyine materjualu, kudamua käytettih enimytteh ammuzes Egiptas. Paiči kirjutusmaterjualannu, papiruskažlua on käytetty sežo toizih tarkoituksih mm. venehien luadimizeh, syömizekse da sobien materjualakse.
Papua-Uuzi Gvinei

**Papua-Uuzi Gvinei** libo Papua-Uvven Gvinein iččenäine valdivo (, tok-pis. Papua Niugini, hiri-m. Papua Niu Gini) on valdivo Okeanies, Tyynimeren lounuas. Se sijaiččou Uuzi Gvinei-suaren päivännouzus ozas Bismarkan suaristos, Solomonan suariloin pohjazes ozas. Muan pinduala on 462 840&nbsp;km². Rahvahan lugumiäry on 7 275 324 hengie. 

Virallizet kielet ollah tok-pisin, hiri-motu da anglien kieli. Papua-Uvven-Gvinein piälinnu on Port-Morsbi.
Pakkastiaine

**Pakkastiaine** libo **razvutiaine** (*Parus major*) on Europas da Aazies eläi suurile alovehile levinnyh tiaine.

## Karjalankielizet nimet

Linduu on kučuttu pakkastiazekse vähimikse Salmis (*pakastian'e*) da Tunguol (*pakaistiain'i*). Korbiselläs tundietah sežo nimi *razvatijain*.

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 13,5-15 cm
**Paino:** 15-23 g

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Suomen lintuatlas (suomekse)

## Lähtiet
Palau

**Palau** libo Palaun tazavaldu on suarivaldivo, kudai sijoittuu Filippinanmeres (800 km päivännouzuh Filippinoispäi da pohjazeh Indoneziespäi). Yhtysvallat avuttau Palaule den’gudielolois (niilöil on den’guliitto).

Valdivon piälinnu on Ngerulmud. Pinduala on 458 km², rahvahan lugumiäry on 21 000 hengie.
Paragvai

**Paragvai** (, guar.  Paraguái), viralline nimi on Paragvajan Tazavaldu (,  guar.  Tetã Paraguái), on valdivo Suvi-Amerikas, kudual ei ole merirandoi. Suves da lounazes rajoittuu Argentiinanke, luodehes – Bolivienke, päivännouzus da koillizes on raja Braziilien kel.

Guarani-kieles Paragvai on ”suures joves”. Toiči Paragvajua sanotah Amerikan syväimekse, sendäh ku se sijaiččou ihan Suvi-Amerikan keskes.

Muan pinduala on 406 752 km². Rahvahan lugumiäry on 7 003 000 hengie (v.2015). Piälinnu on Asunsjon. Virallizet kielet ollah ispanien da guarani.
Pariižu

**Pariižu** (, ) on Francien da Île-de-Francen alovehen piälinnu.

Varzinazes Pariižas (Commune de Paris) eläy läs 2,2 miljonua hengie da kogo Île-de-Francen alovehel läs 11,9 miljonua (2013). Varzinazen Pariižan vuvvennu 2010 miärätty rahvahanpuaksuvus on 21 288 eläjiä/km².

## Eläjät
Pariižu on Londonan jälles Jevroupan unionan rahvahanluvun mugah suurin metropol'ualoveh. Muailman metropol'ualovehis se on 30 suuriman joukos.

## Turizmu
Pariižu on yksi muailman kuulužimis turistupaikois. Vuvves Suur-Pariižah tulou piäl 45 miljonua turistua, kudamis 27 miljonua on kanzoinvälizii kävijöi. Tädä linnua pietäh yhtenny muailman tärgiembänny kul'tuuran, poliitiekan, gastronoumien da movvan keskuksennu.

## Galleri

Failu:Paris-von Montmartre-112-p4-2017-gje.jpg|Vue depuis Montmartre
Failu:Paris-Arc de Triomphe du Carrousel-108-2017-gje.jpg|Arc de Triomphe du Carrousel
Failu:Paris-Louvre-102-von Pont des Arts-2017-gje.jpg|Louvre
Failu:Paris-Notre Dame-134-Figuren am Vierungsturm-2017-gje.jpg|Notre Dame
Failu:Paris-St Gervais-106-zum Chor-2017-gje.jpg|St. Gervais
Failu:Paris-Musee d'Orsay-106-2017-gje.jpg|Musee d'Orsay
Failu:Paris-Madeleine-092-Dreirad-2004-gje.jpg|Madeleine


## Lähtehet
Parikku

**Parikku** libo **paroli** (*Blicca bjoerkna*) on särgikaloin heimoh kuului kala.

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)

## Lähtiet
Parppeinvuara

**Parppeinvuaran Runokylä** on karjalaizii perindölöi da kalevalastu kul'tuurua ozuttelii runokylä Ilomantsis, Suomen Pohjas-Karjalas. Vuaru sai nimen sie 1800-luvul elännyön tundietun kandelehensoittajan da runonpajattajan, Jaakko Parppein mugah. Elias Lönnrot matkai alovehel vuozinnu 1828 da 1838, konzu häi sežo keräi runoloi da pajoloi tundiettuloil karjalaizen runohuon muasteriloil.

Parppeinvuaran runokyläs pietäh erinjyttymiä programmua, kui runonpajatandua da kandelehmuuzikkua dai taritah karjalastu syömisty. Parppeinvuaral voi tuttavuo karjalaizeh käziruadoh. Ortodoksises časounas pietäh sluužboi. Suomen voinuhistourieh voi tuttavuo rajagenerualu Raappanan voinuaigazes komendorakendukses. Runokylä on avvoi kezäaigah.

## Runokylän nähtävykset

### Runonpajattajan perti
Runokylän tunnetuin nähtävys on "Runonlaulajan pirtti". Sie ezitelläh karjalastu eloksentabua da soitetah kandelehmuuzikkua turistoile. Talois olijas ozuttelutilas pietäh tiemah pättävii ozutteluloi. Taloi valmistui 1964 da sen planiruičči arhitektu A. Kalma.

### Luondoperti Mesikkä
Luondoperti ezittelöy monipuolizesti pohjaskarjalstu luonduo da elättilöi sego paikallizii eräperindölöi. Ozuttelun pohju on ilomantsilazen mečästäjän da opastajan Heimo Rautavan täytettylöin elättilöin kogomus. Luondoperti on nimetty generualumajor Raappanan voinanaigazen elättikondien Mesikän mugah. Luondopertis ruadau dai runokylän muzeilaukku Parppeinpuoti, kudamas on myödävänny mm. Kalevala-tiemazii tuottehii.

### Matelin da Korhosen muzeiaitat
Runokyläs on ezil Mateli Kuivalattaren roindukoin kaksiozahine aittu, kudaman pordahil tämä ilomantsilaine runonpajattai pajatti Elias Lönnrotale vuvvennu 1838. Lönnrot keräi runot Kantelettareh. Aittu siirrettih Koiteren rannal Parppeinvuarale 1970-luvul, da nygöi sit sanellah Mateli Kuivattaren elokses da runohuos.
Korhozen aitat ollah 1990-luvul Hattuvuaras siirrettylöi muzeiaitoi.

### Kaikkien Pyhien Časounu
Ortodoksine Kaikkien Pyhien Časounu otettih käyttöh Parppeinvuaral vuvvennu 1980, kunne se nostettih Larin Paraske -kinon fil'muandah niškoi. Paikallizet obrazumualuajat ollah mualattu časounan obrazat. Časounu on Ilomantsin ortodoksiprihodan käytös. Časounan ezikuvannu piettih Suomen menetetyle alovehele jiännytty Korpisellän Tolvajärven časounua.

## Aihies muijal
* Parppeinvaaran Runokylä
* Ravintola Parppeinpirtti
Partala

**Partala** on Karjalan tazavallan Sortavalan piirin Kaalamon kyläkunnan pos’olku.

Se sijoiččou Päl’kjärven päivänlaskurannal.

## Rahvahan lugumiäry

## Kuulužat ristikanzat

Marhasin V.S. (1941 – 2015) on Nevvostoliiton da Ven’an biofiiziekku da fiziolougu, Ven’an tiedoakadeemien kirjazienvaihtai (2003), Ven’an arvostettu tiedoruavon ruadai (1995).
Pedagougiekku Kirjalližusluvettelo

Buaban sundugaine - Petroskoi, 1994.

Žarinova O. Opastus da kazvatus karjalan kielel (livvin murreh)  - Petroskoi, 2009.

Medvedeva T., Dibrova A. Opassus ta kasvatus karjalan kielella (vienankarjalan murreh) - Petroskoi, 2009.
Pedru I

**Pedru I** libo **Suuri Pedru** (rodivui 30. oraskuudu (9. kezäkuudu) vuvvennu 1672 da kuoli 28. pakkaskuudu (8. tuhukuudu) vuvvennu 1725) on jägimäine Ven’an suari (vuvves 1682) da enzimäine Ven’an keisari. Pedru I levendi Ven’an alovehtu Itämerele. Tuatto on Romanov Aleksei Mihailovič, muamo on Nariškina Natalja Kirillovna.
Pekka Perttu

**P’otr Aleksejevič Perttu** (peittonimi on **Pekka Perttu**, 1917 – 1992) oli kirjuttai, runoilii, kiändäi, Karjalan nevvostotazavallan arvostettu kul’tuuran ruadai.

Häi oli roinnuhes Köynäsjärves (nygöi se on kylä Karjalas Kalevalan piiris) karjalazien muanruadajien perehes. Häi on Perttuzien kuulužoin runoilijoin suvuspäi.

Vuvvespäi 1950 vuodeh 1955 P’otr Perttu opastui A.M. Gor’kin kunnivokse nimitetys Kirjalližuon instituutas. Häi sežo otti ozua K.G. Paustovskin luomisseminuaras.

Konzu P’otr Perttu oli loppenuh instituutan, häi rubei ruadamah Punalippu-žurnualan prouzan ozaston johtajannu. Vuvvennu 1970 häi yhtyi Nevvostoliiton Kirjuttajien liittoh. Häi ruadoi Karjalan Kirjuttajien liitos kirjalližuon nevvonandajannu.
Pekka Zaikov

**Pekka Zaikov** (roinnuhes 16. ligakuudu 1946) on karjalan kielen professoru, kielentutkii da opastai.
## Biogruafii
Vuozinnu 1975—1978 on olluh Karjalan tiedokeskuksen Ven'an Tiedoakademien aspirantu. Vuonnu 1979 väitteli filolougien kandiduatakse Babino-kylän saamen kielen murdehes.

Vuonnu 1996 väitteli filolougien doktorakse aihies Verbit karjalan kieles.

Vuozinnu 1997—2009 oli Petroskoin yliopiston itämerensuomelazien kielien da kul'tuuran tiedokunnan karjalan da vepsän kielen laitoksen johtajannu.

Vuozinnu 2009—2014 Pekka Zaikov on olluh karjalan kielen professorannu Itä-Suomen yliopistos Jovensuus. Vuvves 2014 hänes rodih samazen yliopiston emeritusprofessoru. Nygöi Pekka Zaikov on eläkkehel da eläy Jovensuun linnas Suomes.

Vuozinnu 1990—1999 da 2002—2009 oli Karjalan Rahvahan Liiton paginanvedäjänny.

Vuvves 2006 Pekka Zaikov on Suomen Kalevalaseuran kunnivojäzen. Zaikov on Oulun yliopiston kunnivodoktoru.
## Tutkimukset
Zaikoval piäzi ilmah piäl 110 tutkimusruaduo. Niilöin joukos ezimerkikse nämmä:

;Monografiet:
* Бабинский диалект саамского языка. — Петрозаводск, 1987
* Глагол в карельском языке. — Петрозаводск: Изд-во Петрозаводского государственного университета, 2000. — 294 с.

;Opastus- da sanakniigat:
* Диалектология карельского языка. Karjalan kielen murreoppia. — Petroskoi. 1987.
* Карельский язык. (I. Фонетика и морфология). Karjalan kielen kielioppie. (I. äänne- ta muoto-oppie). — Petroskoi, 1992.
* Букварь для северно-карельских школ. Vienan aapini. — Petroskoi, 1992.
* Карельский язык. (II. Морфология). Karjalan kielen kielioppie. (II). — Petroskoi, 1993.
* Книга для чтения для северно-карельских школ. Kaunista karjalua (2). — Petroskoi, 1993. — 117 с.
* Книга для чтения на северно-карельском диалекте. — Petroskoi, 1995. — 167 с.
* Грамматика карельского языка. — Петрозаводск: Периодика, 1999. 120 с.
* Карельско-русский словарь. / П. М. Зайков, Л. И. Ругоева. — Петрозаводск: Периодика, 1999. — 224 с.
* Сборник упражнений по карельскому языку. Глагол. Инфинитивы. Причастия. Неизменяемые части речи. / П. М. Зайков, Л. И. Ругоева, О. Э. Горшкова. Harjotuksie vienenankarjalaksi. — Петрозаводск, 2000. — 232 с.
* Karjalan kielioppi 5-9. / P. Zaikov. — Petroskoi, 2002. — 208 с.
* Talo eläy tavallah / П. М. Зайков., М. А. Тарасюк. Сборник текстов для разговорных занятий по карельскому языку (Собственно-карельское наречие). — Петрозаводск: Изд-во ПетрГУ, 2008. — 188 с.
* Vienankarjalan kielioppi. — HakapainoOy. Helsinki, 2013. 284 s.
## Linkit
* Зайков Пётр Мефодьевич
* Слово от слова рождается
* Электронная библиотека Республики Карелия. Зайков Пётр Мефодьевич
## Aihies muijal
Pelikuanu

**Pelikuanu** () on suuri lindu. Se on tavattu Suomes kaksi kerdua: Karjaal keviäl 1839 da Pyhäjovel 7.5.1925.

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 160 cm
**Siibien agjuväli:** 280 cm
**Paino:** 9-15 kg

## Lähtiet
Paul Cézanne

**Paul Cézanne** [pɔl sezan] (19. pakkaskuudu 1839 Aix-en-Provence, Bouches-du-Rhône – 22. ligakuudu 1906 Aix-en-Provence, Bouches-du-Rhône) oli frantsielaine taidehmualuaju, kudai tundiettih sežo nimel "Aix'n erakko".

Cézanne'ie pietäh "modernan taidehen tuatannu". Ezimerkikse Pablo Picasso pidi händy tärgevimänny ezikuvannu. Omannu elinaijannu Cézanne sai vaiku vähä huomivuo, mih oli syynny kui hänen ebäsovinnaine mualavusstiil'u mugaže hänen julgižuttu vältelii luonneh.

## Tevoksii

image:Paul Cezanne, A Modern Olympia, c. 1873-1874.jpg|*Nygyaigahine Olympia*, 1873-1874
image:Paul Cezanne, The Hanged Man's House, 1873.jpg|*La Maison du pendu*, 1873
image:Paul Cézanne 044.jpg|*Marseillen lahti*, 1885
image:Les Joueurs de cartes, par Paul Cézanne.jpg|*Kartihkižuajat*, 1890-1895
image:Paul Cézanne, La vase paillé, c. 1895.jpg|*Hedelmäasetelma*, 1895
image:Paul Cézanne 108.jpg|*Mont Sainte-Victoire, 1904
image:Paul Cézanne 047.jpg|*Les grandes baigneuses'', 1906


## Aihies muijal
* Ecole Spéciale de dessin When Cézanne was pupil at the art school of Aix-en-Provence (1859) the first works, watercolours, washing, drawings of the school and history...
* YLE Elävä arkisto - Cézannen näyttely Helsingissä (1954)

## Lähtehet
Pačoilohko

**Pačoilohko** on vahnu karjalaine syömine. Sidä voibi syvvä joga aigua, ku se on argisyömine. Paččoih niškoi vallitah suuret nagrehet. Ezmäi net hyväzesti pestäh da pannah päččih pastumah. Päčispäi otettuu nagrehet kuoritetah da pilkotah. Ližätäh niilöih pyhävoidu, talkunua da vähäine vetty. Pannah vie suolua da nagrehet uvvessah työtäh päččih. 
Enne karjalazet, konzu ruvettih syömäh, ližättih paččoih pilkottuu libo t’orkattuu rötkiä. Magu oli erinomaine.
Permikomin kieli

**Permikomin kieli** (permikomin kieleh *Перем коми кыв*) kuuluu uralilaizen kieliperehen suomelas-ugrilaizen kielijoukkuon permiläizeh oksuh.
Pertilomu

** Pertilomu ** (frantsien kieli *meuble*, latinankieles *mobile*) - on tuottehet, kudualoi käytetäh eländy- da yhteiskunnalizis huonuksis da kohtis, kudualois on ristikanzu.
Pertilomul istutah, virutah, kirjutetah, varustetah syömisty. Lomun avul juatah pertii puolikse.

Pertilomuu on pöydät, stuulat, taburietkat, komodat, kravatit, kreslat, divanat, škuapat, pualičat da muut.

Pertilomuu voijah piästä erikseh dai pertilomuloin kogomukses.

## Pertilomun histourii
Pertilomu ilmestyi, konzu alguristikanzoin kunnat allettih eliä yhtes kohtas. Teriämbi pertilomu kehitti niilöil ristikanzoil, kuduat elettih salvattulois huonuksis. Paiči sidä pertilomuu luajittih net ristikanzat, kudualoil oldih pättävät kebjiet da lujat materjualat.

Puaksumbah lomuu luajittih puus. Enzimäi otettih moizii paloi, kuduat parembi pädiettih lomuh niškoi.

## Materjualat
Pertilomun tuotandas käytetäh luonnon kivie, puudu (puun massivas luajittu lomu on paras ristikanzale da se on ekolougizen puhdas), laudua, metallua, plastiekkua, st'oklua, zirkaloa, fanierua, hollofaiberua.
Pertti Virtaranta

**Erkki Pertti Ilmari Virtaranta** (20. oraskuudu 1918 Karkku – 9. heinykuudu 1997 Helsinki .) oli Helsingin yliopiston suomen kielen professoru da tärgei baltiekku-suomelazen kul’tuuran tutkii da tallendai.

## Elos da ala

Virtarannan vahnembat oldih rahvahanškolan opastajat Vihtori Arvid Virtaranta (1879-1959) da Sigrid Josefiina Hietaranta (1881-1983). Pertti Virtaranda piäzi studentakse vuvvennu 1936 (Tyrvään yhteisšskola). Häi opastui Helsingin yliopistos filosoufien kandiduatakse vuvvennu 1943 da väitteli douhturikse vuvvennu 1946.

Virtarannan alottehes perustettih Suomes yhtistys Tverinkarjalaisten ystävät ry (Tverinkarjalaziin bratanat) 1994 samal aigua perustettih Pertti ja Helmi Virtarannan fondu. Fondas annetah stipendilöi tverinkarjalazil opastujil.

## Tevoksii

* Länsiyläsatakuntalaisten murteiden äännehistoria I: Konsonantit. Helsinki: Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1946.
* Vanha kansa muistelee. Fotokuvat Eino Nikkilän. Helsinki: WSOY, 1947.
* Hämeen kansa muistelee. Porvoo: WSOY, 1950.
* Sana ei sammaloidu. Porvoo: WSOY, 1953.
* Elettiinpä ennenkin. Vammala: Tyrvään Sanomat, 1953.
* Länsiyläsatakuntalaisten murteiden äännehistoria II: Vokaalit. Helsinki: SKS, 1957.
* Vienan kansa muistelee. Porvoo: WSOY, 1958.
* Tverin karjalaisten entistä elämää. Porvoo: WSOY, 1961.
* Lyydiläisiä tekstejä I−III. Helsinki: SKS, 1963−1964.
* Suomen kansa muistelee. Porvoo: WSOY, 1964.
* Pertti Virtaranta - Pentti Soutkari: Näytteitä Suomen murteista. Tietolipas 34. Helsinki: SKS, 1964.
* F. E. Sillanpään puhetta. Helsinki: Otava, 1967.
* Pertti Virtaranta − Pentti Soutkari: Suomalainen murrelukemisto. Helsinki: SKS, 1968.
* Annastuuna aikanansa. Helsinki: SKS, 1969.
* Kultarengas korvaan. Helsinki: SKS, 1971.
* Polku sammui. Helsinki: Kirjayhtymä, 1972.
* Someron murrekirja. Helsinki: SKS, 1973.
* Tyrvään murrekirja. Helsinki: SKS, 1976.
* Lyydiläisiä tekstejä IV. Helsinki: SKS, 1976.
* Vienan kyliä kiertämässä. Helsinki: Kirjayhtymä, 1978.
* Karjalaisia kulttuurikuvia. Espoo: Weilin+Göös, 1981.
* Länsi-Kannaksen murrekirja. Helsinki: SKS, 1982.
* Viljakkalan murrekirja. Helsinki: SKS, 1983.
* Lyydiläisiä tekstejä V. Helsinki: Suomalais-ugrilainen Seura, 1984.
* Helmi da Pertti Virtaranta: Kauas läksit karjalainen. Porvoo: WSOY, 1986.
* Karkun murrekirja. Helsinki: SKS, 1986.
* Tampereen murrekirja. Helsinki: SKS, 1987.
* Suru virret suuhun tuopi. Helsinki: SKS, 1989.
* Kulttuurikuvia Karjalasta. Espoo: Weilin+Göös, 1990.
* Tverinkarjalaisista nimistä. Helsinki: Suomalais-ugrilainen Seura, 1992.
* Amerikansuomen sanakirja. Turku: Siirtolaisuusinstituutti, 1992.
* Amerikansuomi. Helsinki: SKS, 1993.
* Pertti Virtaranta − Jaakko Yli-Paavola: Kynällä kylmällä, kädellä lämpimällä. Helsinki: SKS, 1993.
* Pertti Virtaranta − Jaakko Yli-Paavola: Suomeen suostuneita. Helsinki: SKS, 1995.
* Pertti Virtaranta − Jaakko Yli-Paavola: Hauska tutustua: amerikansuomalaisia tapaamassa. Helsinki: SKS, 1996.
* Pertti Virtaranta − Jaakko Yli-Paavola: Suomalaismetsissä. Helsinki: SKS, 1997.
* Helmi da Pertti Virtaranta: Ahavatuulien armoilla: Itkuvirsiä Aunuksesta. Helsinki: Suomalais-ugrilainen Seura, 1999.

## Lähtehet