open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karjalan linnoin da kylien luvettelo

### Anuksen piirin
* Linnoin da kylien luvettelo

### Belomorskan piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Kalevalan piirin
* Linnoin da kylien luvettelo

### Karhumäin piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Kemin piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Kondupohjan piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Kostamukšen linnupiiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Lahdenpohjan piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Louhen piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Muujärven piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Oniegan rannikon piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Pitkänrannan piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Priäžän piirin
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Puudogan piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Segežan piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Sortavalan piiri
* Linnoin da kylien luvettelo 

### Suojärven piiri
* Linnoin da kylien luvettelo
Karševo

**Karševo** on Karjalan tazavallan Puudogan piirin Krasnoborskin kyläkunnan kylä.

Se sijoiččou 25 kilometrin piäs Puudogaspäi suveh.

Kyläs on puukirikkö () (XIX vuozisada).

## Rahvahan lugumiäry

## Kuulužat ristikanzat

F.D. Lan’ov (1869 - ?) on Ven’an impeerien Valdukunnanduuman ozanottai Anuksen guberniespäi.
Kaspienmeri

**Kaspienmeri** on muailman suurin järvi, sidä sanotah merekse, sendäh gu se on suuri vezistö sego sen periä, gu meren pohjannu on valdumeren tiipan muankuori. Kaspienmeri on sijoitunnuh Jevroupan da Azien rajal. Kaspienmeres on suolaine vezi: 0,05 ‰ on suolan miäry Volgan jovensuun lähäl, 11—13 ‰ - liidehes. Vien korgevus vaihtelehes – vuvven 2009 tiedoloin mugah, se oli 27,16 m alemba meren korgevuttu. Kaspienmeren pinduala nygöi on läs 371 000 km², suurin syvys on 1025 m.

## Muantiijolline olopaikku

Kaspienmeri on Jevruazien manderen kahten ozan (Jevroupan da Azien) rajal. Meren jatkuvus pohjazespäi suveh on läs 1200 kilometrii (36°34'—47°13' p.l.), päivänlaskupuolespäi päivännouzupuolehpäi – 195-435 kilometrii,keskijatkuvus on 310-320 kilometrii (46°—56° pn.p.).
Katalkupualikku

**Katalkupualikku** on vehkeh, kudamal kataloijah sobii libo toizii kangahii. Pualikku on n. käzivarren sangevus da sen piduhus on n. 50 cm.
Katalunii

**Katalunii** (, , ) on iččenäzekse ilmoittanuhes mua Euroupas, ga muut muat ei olla vie tunnustettu sen iččenäžytty. Sen piälinnu on Barcelona. Katalunies eläy 7 504 881 ristikanzua (v. 2010).

Katalunien virrallizet kielet ollah kataluanu da ispanii, Val d'Aranas sežo oksituanu.
Katar

**Katar** (), virralline nimi on Kataran valdivo () – on valdivo (emiruattu) Lähizes Päivännouzus. Se sijaiččou Arabien niemimuan koillizen ozan Kataran niemimual. Katar rajoittuu Saudi Arabien suves, toizil puolil rajoittuu Persien lahtenke. Loudehes Katar sijaiččou Bahrein-suarinke, liidehes Arabien emiruattukunnanke. 

Piälinnu on Doha. Muan pinduala on 11 585 km². Rahvahan lugumiäry on 1 699 435 hengie.
Kazahstan

**Kazahstan** (), virralline nimi on Kazahstanan tazavaldu () – valdivo, kudai sijaiččou Jevruazien keskiozas. Kazahstanan suurin oza sijaiččou Azies, pienin oza on Jevroupas. Valdivo sijaiččou Kaspien meren, Ala-Volgan alovehen, Uralan, Sibirien, Kitain da Keski-Azien välis. Kazahstan rajoituu Ven'anke pohjazes da päivänlaskus, Kitainke päivännouzus, Kirgizienke, Uzbekistuananke da Turkmenienke suves. 

Piälinnu on Astana. Rahvahan lugumiäry on 17.713.784 hengie (v. 2016). Muan pinduala on 2.724.902 km². Virralline kieli on ven’a, valdivolline kieli on kazahan kieli.
Kazvatus

**Kazvatus** on käziteh, kudai viittuau tavoittehellizeh toimindah, kudaman tarkoituksennu on muuttua yksilön ominazuksii toivottuloin piämiärien mugazesti. Levien nägemyksen mugah kazvatus kattau kai kazvattajan tahallizet da tahattomat tevot, kudamat vaikutetah tahtotusti yksilön kehittymizeh. Kaijembi nägemys rajuau kazvatuksen tiedoizeh vähimyölleh kahten ristikanzan vuorovaikutukseh.

Opastandua voi pidiä kazvatuksen yhtenny alovehennu.

## Kačo sežo

* Pedagougiekku 
* Kazvatusfilosoufii
* Kazvatustiedo

## Lähtehet
Kazvossyöndy

** Kazvossyöndy ** on syöndytaba, konzu ei sua syvvä erähien elättilöin lihua. Veganat ei käytetä nimittustu elättilöin annettuloi einehii (maido, jäičät, nahku).

## Yhtehizet tijot
Kazvossyöjät ei syvvä lihua, linduloin lihua, kalua da meren tuotehtu. Maijon tuotehtu da jäičiä ei syvvä vaiku veganat.

Erähät kazvossyöjät, paiči tiettyä syömisty, ei käytetä vie sobii da toizii tuottehii elättilöin nahkas; syömisty, kuduas on glitserinu, želatinu, karminu.

Pruazniekat:

1. ligakuudu — Muailman kazvissyöndän päivy.

1. kylmykuudud — Muailman veganoin päivy.

## Kazvossyöndän lajit

On olemas kazvossyöjät, kuduat syvväh vaiku rohkua kazvossyömisty, kudai ei olluh keitetty (ei suolattu, ei muijottu, ei marinuitu).

Fruktoriantsat syvväh puunandimii, muarjua, oriehua, siemenii.
 
Jällesolijat syömizentavat ei olla kazvossyöndy, sendäh ku heile suau syvvä tapettuu syömisty:

* Pesketarianstvu — ei suau syvvä mual eläjii elättilöi;
* Polottarianstvu — syau syvvä vaiku linduloin lihua;
* Fleksitarianstvu — ylen harvah suau syvvä lihua.
Kaži

**Kaži** on kodielätti. Kodikaži on kažieläimien rodukunnan imettäi.
Kaži on sotsiualline žiivattu, kudai mečästäy jyrzijöi da toizii pienii elättilöi. Kaži käyttäy omas yhtevykses iänien signualoi, feromonoi da rungan liikkumizii.

Nygöi muailmas on läs 600 miljonua kodikažii. On kehitetty läs 200 roduu, kui pitkykarvastu (persieläine kaži), mugai karvattomua (sfinks-kaži).
 
Jo 10 000 vuottu rahvas kunnivoijah kažii, sendäh gu net mečästetäh jyrzijöi da toizii kodisyöjii.
Kefiiru

**Kefiiru** on hapattu maidojuomine, kuduadu luajitah maijos hapattajes sidä. Se on valgei.

Kefiirua juvvah Ven'al, Valgo-Ven’al, Ukrainas, Kazahstanas, Baltiekkumeren mualois, Germuanies, Uzbekistuanas, Ruočis, Norjas, Vengries, Pol’šas, Izrail’as, Amierikan Yhtysvallois da Avstrualies.

Valmistu kefiirua nevvotah säilyttiä lämbötilal 2-4&nbsp;°C.

Kefiiru dai muut hapatut maidoeinehet vaikutetah hyvin šuolistoh. Sežo kefiiru nostattau immunitiettua da rauhoittau.

Kefiiran kodimua on El’brusan mäin tyvi.

Kavkazal on olemas äijy starinua kefiiran da sen hapatuksen alguperäs. Ga pidäy sanuo, gu Kavkazal kefiiran valmistamizen retseptu ylen kodvan peitettih da sidä ei tahtottu kerduo nikenele.

Paiči tavallistu kefiirua on sežo fruktukefiiru, kuduadu luajitah ližates juomizeh fruktoi da muarjoi, ezim. abrikoussua, vagoidu da must’oidu.
Keitinpiirai

**Keitinpiirai** on rugehizis (libo nižuhizisgi) jauholois luajittu hoikkazekse ajeltu, riehtiläl pastettu da keitetyl riisul täytetty piirai. 

Tahtahah pidäy vetty, suolua, rugehistu jauhuo da vähäine nižujauhuo. Sevoita sitkei taigin. Paloittele pienikse kakkaroikse, ajele kakkarat hoikkazikse kuorikse. Pane syväimekse toizele puolele suoluvies keitettyy riissua. Taita toine puoli piäle da leikkua tassil reunat pyöriekse. Pasta riehtiläl vois libo siemenvois kudualgi puolel. Pane pastetut piiruat puarakkai ristakkai.
Keldaine

**Keldaine** on väri, kudaman ristikanzu aistii silloi, ku silmän verkokalvon pitkyualdozeh da keskipitkäh valgoh herkät tappisolut reagiiruijah kudakui yhty äijän, no lyhytualdozele valgole herkät tappisolut ei reaguija juuri nivouze.

Televizoras da tiedokonehekruanois käytettylöis RGB-värimallilois keldaine väriaistimus rodieu ozuttajen vihandua da ruskiedu valguo muga lähäl, ku net ristikanzan nägösistiemas sevoitutah. Bumaugale pandajes käytetäh puaksuh CMYK-mallii, kudamas yksi mustehis on keldaine (Y-yellow).

## Värikourdinuatat
* **[[RGB]]**:
** R: 255
** G: 255
** B: 0
** (heksudecimualuformuatas #FFFF00)
Keldupästärikki

**Keldupästärikki** libo **keldupästärikkö** (*Motacilla flava*) on pästärikkilöin heimoh kuului čiučoilinduluadu.

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 15-16 cm
**Paino:** 15-23 g, uročču on emäččyy suurembi.

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Suomen lintuatlas (suomekse)
Kelduruspakko

**Kelduruspakon** värisävylöi aistitah, konzu nägösistieman enimyölleh ruskiele da ozittain vihandale vallole herkät verkokalvon tappisolut ollah aktiivizet. Kelduruspakko on vallon spektral ruskien da keldazen välis ualdopiduhuon olles n. 585-620 nanometrua.

Käytetäh värih näh sežo sanoi **kullankarvaine**, **tulenkarvaine**, **oranži** da **oranževoi**. Sanat *oranži* da *oranževoi* tullah francien sanas *orange*, kudai merkiččöy sego apel'sinua sego sen värii. Francien kieleh sana allun algajen tulou hindin da urdun kielilöin apel'siinua merkiččijäs sanas *narangi*.
Kemijogi

**Kemijogi** on Pohjas-Karjalan jogi (Vienanmeren ala).

Joven piduhus on 191 km (Čirka-Kem’anke, kudaman piduhus on 410 km), jovenalan pinduala on 27 700 km².

Jogi ottau allun Ala-Kuittijärvespäi. Joven ylävirdu on Suomes, kus jogie kučutah Pistajogi. Se virduau moniloin järvilöin kauti. Hapjären da Ylijärven välis sidä kučutah Ješanjoki. Jovensuun levevys on enämbi 200 m, syvys on harvah enämbi 3 m. Jovensuus on Kemin linnu. Joves on äijy koskie.

Jogi jiädyy tavan mugah kylmykuus, avavuu oraskuun allus.

Vezi on muzavu. Kazvi- da eläinmuailmu on tavalline Karjalan jogiloile da järvilöile. Se Čirka-Kem’anke on kuulužu jogi ristikanzoile, kuduat innostutah sportumatkailuh.
Kemi

Tämä sivu käzittelee Karjalan tazavallan linnua. Toizii merkityksii sivulla Kemi (selvendyssivu).

**Kemi** (myös *Vienan Kemi*) on linnu da Kemin piirin hallindolline keskus Karjalan tazavallas Ven'al. Se sijaiččou Vienanmereh laskijan Kemijoven suus 434 kilometri Petroskoispäi pohjazejeh. Linnas on 13 800 da sih kuulujat kylät laskijen 14 500 eläjiä (vuonnu 2011).
## Muantiedo da ilmasto
Kemin kunnan (poselenien) pinduala on 1980,98 neliökilometrii. Se rajoittuu lounazes Kemin piirin Vääränkosken, pohjazes Kuuseman da päivännouzupuolel Papinsaaren kundih (poselenieloih) sego suves Belomorskan piirin Sosnavičan poselenieh. Pindualas suurin oza on meččiä.

Seudu kuuluu Vienanmeren alangoh. Suurin jogi on Kemijogi.

## Histourii
Kemin kauppias- da käzityöläsazutus mainitah enzimäzen kerran 1400-luvul. Se kuului Novgorodan posadnikan leskele Marfa Boretskoile, kudai vuonnu 1450 lahjoitti alovehen Solovetskoi manasterile. 1500-luvun puolivälis lähtijen Kemi oli Kuolan kihlakundah kuulujan manasterin ezilinnu. Vuonnu 1571 sinne nostettih puihine linnoitus, kudai 1500–1600-luguloin aigua joudui puolalaine da ruoččilazien hyökkävyksien kohtehekse.

## Lähtehet
Kendjärvi

**Kendjärvi** (, ) on Karjalan tazavallan Kondupohjan piirin järvi.

Tämä järvi on kaidu vezistö, kudai leviey luodehespäi liideheh. Suaret juatah sen kahteh ozah: päivännouzu- da päivänlaskuozah. Järves on 108 suardu, kudamien yhtehine pinduala on 6,2&nbsp;km².

Rannat ollah kivizii. Järven pinduala on 46&nbsp;km² (suariloinke), piduhus – 22,5&nbsp;km, levevys – 3&nbsp;km, randuviivan piduhus – 60,8&nbsp;km. Sen keskisyvys on 10 m, syvin kohtu on 19,5 m.

Järves on siigua, kuor´oidu, haugii, särgii, ahvendu, kiiškoidu da matikkua. Harvembah löydyy lahnua, harjustu, torpua (jogi- da järvitorpu), säyniä. Talvel rahvahat puaksuh ustitetah ahvendu.
Kendärvi

**Kendärvi** (, ) on kylä Kondupohjan piiris Karjalan tazavallas Ven'al. Se on Kendjärven kyläkunnan haldivolline keskus. Kylä sijoittuu samannimizen järven da Pertjärven välis. Kendjärvespäi Petroskoissah on 50 km, Kondupohjassah on 25 km. 

## Histourii

Vuvvennu 1706 kyläs rakendettih Kendjärven čugunzavodu. Rudua kaivettih järvispäi da suoloispäi, a čugunua tuodih XIX vuozisuan puolivälissäh viel Petroskoih. Myöhembäh sidä ruvettih tuomah mual, tavan mugah talvel. Zavodu ruadoi vuodessah 1905.

Vuvvennu 1929 professor Borodin I.P. perusti biolougiistansien, kudai ruadau nygöigi.

## Kendjärven rahvahan lugumiäry

## Yhteiskunnalline ymbäristö

Kylän koit (80%) ollah kunnostettuloi. On olemas kirpičču- da puukodiloi.

Kyläs ruadau lapsienpäivykodi, Kendjärven keskiškola, Kendjärven kyläkunnan Kul’tuuran da joudoaijan keskus, kylän kirjasto.

## Uskondo

Kylän keskukses on Sroičankirikkö (ven. Троицкая церковь). Se on kirpiččukirikkö kellojalloinke. Se rakendettih vuozinnu 1865 – 1866 zavodan rahvahale.
Kenii

**Kenii**, virrallizesti **Kenien tazavaldu** on valdivo Päivännouzu-Afriekas. Kenii on endine Britanien kolounii, se sai iččenäžyön 11.talvikuudu v.1963. Pohjazes se rajoittuu Efiopienke, päivännouzus Somalienke, lounuas Tanzanienke, päivänlaskus Ugandanke, luodehes Suvi-Sudananke. Virrallizet kielet ollah anglien kieli da suahili. Piälinnu on Nairobi. Suurimat linnat ollah Nairobi da Mombasa. Muan pinduala on 582 650 km². Rahvahan lugumiäry on 44 037 656 hengie.
Keski Afriekan Tazavaldu

**Keski-Afriekan tazavaldu** on valdivo Keski-Afriekas. Se on syväinmuavaldivo. Koillizes Keski-Afriekan tazavaldu rajoittuu Sudananke, päivännouzus Suvi-Sudanke, suves Kongon Demokruatillizen Tazavaldanke, lounuas Kongon Tazavaldanke, päivänlaskus Kamerunanke, pohjazes Čadanke. Virrallizet kielet ollah frantsien kieli da sango. Piälinnu da suurin linnu on Bangi. Muan pinduala on 622 984 km². Rahvahan lugumiäry on 5 057 000 hengie.
Keskoijärvi

**Keskoijärvi** () on Kotkatjärven kundah (poselenieh) kuului kylä Anuksen piiris Karjalan tazavallas.

## Perustieduo
Kylä on sijoitunnuhes Keskoijärvi-järven koillisrannikol. Kyläs läbi enne kulgi Piiteri-Murmansku valdivon dorogu.

## Eläjät
Vuonnu 2013 Keskoijärves eli 6 hengie.

## Muudu tieduo

## Lähtehet
Kevät

**Kevät** on yksi nelläs vuvvenaijas. Muut ollah kezä, sygyzy da talvi. Kevät tulou kerras talven jälles. Keviän kuut ollah kevätkuu, sulakuu da oraskuu.
Kezä

**Kezä** on yksi nelläs vuvvenaijas. Muut ollah sygyzy, talvi da kevät. Kezä tulou kerras keviän jälles. Kezän kuut ollah kezäkuu, heinykuu da elokuu.
Kepa

**Kepa** on Karjalan tazavallan Kalevalan kanzallizen piirin pos’olku, kudai kuuluu Jyškyjärven kyläkundah.

Se sijoittuu Han’golujärven rannal, 54 kilometrin piäs Kalevalaspäi.

Pos’olkas on meččypunktu. Ruadau feršalipunktu, Kul’tuurutaloi, kirjasto, keskiškola, lapsienpäivykodi.

15 kilometrin pos’olkaspäi päivännouzuh on suo (ven. Болото Заповедное), kudaman pinduala on 1361, 0 gektuarua. Täs on äijy garbaluo da muur’oidu.

## Histourien mustomerkit

Pos’olkas on voinal (1941 – 1945) tapettuloin Nevvostoliiton salduattoin kalmu. Kalmah on pandu 32 salduattua.

## Rahvahan lugumiäry

V. 1989 pos’olkas eli 751 hengie.
Keski-Kuittijärvi

**Keski-Kuittijärvi** () on Ven’an järvi Karjalan tazavallan Kalevalan piiris. Se kuuluu Kuittijärvilöin joukkoh da sijoittuu Kemin jovenalas.


Järven pinduala on 275,7 km², piduhus – 41,8 km, levevys – 11,7 km, randuviivan piduhus – 165,6 km. Sen keskisyvys on 10,8 m, syvin kohtu on 34 m.


Suvirandu on madal da suohine, pohjasrandu on korgei da kallivoperäine. Pohjas on järvirudua. Vien väri on valpahanmaksankarvaine. Järves on kažl’ua da šaraheiniä.


Suurimat suaret ollah Kyläniemisuari (6,3 km²), Urnašari (4, 66 km²), Toinen-Uhutsari (1,45 km²), Purnusuari, Kormušsari, Varnasuari, Muštasuari (kaikkiedah 39 suardu, kudamien yhtehine pinduala on 17,4 km²).


Järves on riäpöidy, särgii, haugii, ahvendu, siigua, kiiškoidu.


Pohjasrannal on pos’olku Kalevala, koillisrannal – pos’olku Kuusiniemi.
Kezäjogi

**Kezäjogi** (, ) on Karjalan tazavallan Belomorskan piirin pos’olku. Se on Kezäjoven kyläkunnan haldivolline keskus.

## Muantiedo

Se sijoiččou 72 kilometrin piäs Belomorkaspäi, samannimizen joven suus, Ala-Uikujoven hurual rannal.

## Infrastruktuuru

Pos’olkas ruadau keskiškola, kul’tuurutaloi, ambulatourii.

## Histourien mustomerkit

Pos’olkan keskustas on Nevvostoliiton da Suomen välizel voinal (1941 – 1944)  tapettuloin Nevvostoliiton saldattoin kalmu.

7 kilometrin piäs pos’olkaspäi suvehpäin on Belomorskan-Baltiekan kanualan rakendajien kalmisto (1931 – 1933). 

## Kezäjoven rahvahan lugumiäry

## Talovus

Srojumaterjualoin kombinuattu, meččy- da puuruadotevolližus. 

## Histourii

Nevvoston aigua se oli ruadopos’olkannu.
Khalil Gibran

**Gibran Khalil Gibran** (جبران خليل جبران ‎, 6. pakkaskuudu 1883 Bšarri – 10. sulakuudu 1931 New York) oli libanalaine runoilii da taidoilii. Hänen tunnetuin tevos on "The Prophet" (Prorokku, 1923)

Kahlil Gibran rodiihes vuvvennu 1883 nygözen Libanan alovehel Bšarrin kyläs. Vuvvennu 1895 muamah muutti lapsienke Bostonah Yhtysvaldoih. 15-vuodehizennu Gibran työttih libanalazeh yliopistoh da nellän vuvven opastundan jälles häi tuli järilleh Yhtysvaldoih. Gibran kirjutti enzimäizet kirjat arabiekse, no vuvves 1918 algajen häi kirjutti angliekse. 

## Lähtehet
Kheopsan piramidu

**Kheopsan piramidu** (**Khufun piramidu** libo **Suuri piramidu**) on suurin da tundietuin Gizan egiptalazis piramidois. Nel'l'änden dinastien farao Kheops (Khufu) nostatti piramidan omassah kalmakse n. 2560 eaa. Se oli muailman kaikkii korgevin rakendus enämbi 3800 vuvven aijan.

Piramidan korgevus ammui oli n. 146,6 metrua da tänäpäi 138,8 metrua. Sivun piduhus on vähä enämbi 230 metrua da pohjan ala 5,3 hehtuarua. Sivuloin kaldevus on 51°52&prime;.

## Lähtehet
* 
### Viittehet

## Kirjalližuttu
* Wirsching, Armin, *Die Pyramiden von Giza – Mathematik in Stein gebaut*, 2nd ed. 2009, BoD Norderstedt, ISBN 978-3-8370-2355-8

## Aihies muijal
* 
* Ilpo V. Salmi: Pyramideilla jälleen. Skeptikko 5/2010.
Kiestingi

**Kiestingi** () on Karjalan tazavallan Louhen piirin pos’olku, kudai sijoittuu Tuoppajärven rannal. Se on Kiestingin kyläkunnan haldivolline keskus.

## Histourii

Se on ylen vahnu pos’olku, kudai perustettih XV – XVI vuozisual. Se muanitah enzimäzen kerran vuvvennu 1547. XVII vuozisual Tuoppajärven rannal oli manasteri.

1927 vuodessah pos’olku oli piirin haldivollizennu keskuksennu. Sih kuului Murmanskan alovehen Kandalahten piirin puoli da kogo Louhen piiri.

Suuren voinan aigua pos’olkas oli germuanielastu saldattua. Kiestingis sijoittui germuanielaine gospitali (sanatourii).

Lähäl pos’olkua oli germuanielaine kalmisto, kudamua ozittain kiškottih da ozittain tuodih Germuanieh.

Vuozinnu 1955 – 1956 Kiestingin piiri hävitettih, sen aloveh yhtistettih Louhen piirih.

## Rahvahan lugumiäry

## Ilmasto

Vuvven keskilämbötila on 0,6&nbsp;°C.

## Kul’tuuru da opastundu

* Kul’tuurutaloi
* Lapsien luomisruavontaloi
* Kirjasto
* Lapsien kirjasto
* Kiestingin keskiškola

## Talovus

* Dorogankohenduslaitos
* Poštu
* Mečänhoidotila
* Laukat
* Ambulatourii

## Mustomerkit

* Mustokompleksu Suuren voinan aigua tapettuloile saldattoile. Kalmah on pandu 1064 Karjalan frontan saldattua.
* Nevvostoliiton muanivomiehen Azarovan S.I. kalmu.
* Nevvostoliiton muanivomiehen Luzanan F.A. kalmu.
Kiihtelysvuara

Alovehen omal paginluavul sego suvikarjalakse da vienankarjalakse **Kiihtelysvuara** (livvikse *Kiihtelysvuaru*, suomekse *Kiihtelysvaara*) oli kundu Suomes Pohjas-Karjalan muakunnas. Se yhtistettih 1.1.2005 Jovensuun linnah.

## Lähtehet

## Aihies muijal
Kiimaisjärvi

**Kiimaisjärvi** () on Ven’an järvi Karjalan tazavallan Muujärven piiris.


Järven pinduala on 33,8 km², randuviivan piduhus – 96,6 km. Sen keskisyvys on 3,3 m, syvin kohtu on 22,5 m.


Sen rannat ollah madalat, niilöil kazvau havumeččii da vičikkölöi. Järves on 21 suardu, kudamien yhtehine pinduala on 4,6 km².


Järven kauti virduau Kamennaja-jogi. Järves kazvau kažl’ua da šaraheiniä. Pohjas on mudua, löydyy järvirudua.


Järves on siigua, haugii, ahvendu, särgii.


Järvi jiädyy kylmykuun lopus, avavuu oraskuun allus.
Kiiškoi

**Kiiškoi** libo **joršši** () on ahvenien heimoh kuului pieni kala.

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos (suomekse)

## Lähtiet
Kil'l'uhanhi

**Kil'l'uhanhi** (*Anser erythropus*) on lindu.

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 55-66 cm
**Siibien agjuväli:** 115-135 cm
**Paino:** 1,5-2 kg

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Suomen lintuatlas (suomekse)
Kiltinänsaamen kieli

**Kiltinänsaamen kieli** (******,***Kïllt säm' Kïll***) on uralilazen kieliperehen suomelas-ugrilazeh kielijoukkoh kuului saamilaine kieli.

## Kirjaimikko

**№1:** **Аа**,**Ӓӓ**,**Бб**,**Вв**,**Гг**,**Дд**,**Ее**,**Ёё**,**Жж**,**Зз**,**Һһ**,**Ии**,**Йй**,**Ҋҋ**,**Јј**,**Кк**,**Лл**,**Ӆӆ**,**Мм**,**Ӎӎ**,**Нн**,**Ӊӊ**,**Ӈӈ**,**Оо**,**Пп**,**Рр**,**Ҏҏ**,**Сс**,**Тт**,**Уу**,**Фф**,**Хх**,**Цц**,**Чч**,**Шш**,**Щщ**,**Ъъ**,**Ыы**,**Ьь**,**Ҍҍ**,**Ээ**,**Ӭӭ**,**Юю**,**Яя**.

**№2:** **Aa**,**Ää**,**Bb**,**Dd**,**Ee**,**Ёё**,**Ё'ё' **,**Ff**,**Gg**,**Hh**,**Ĥĥ**,**Ii**,**Ïï**,**Jj**,**J'j' **,**Kk**,**Ll**,**Ḷḷ**,**Mm**,**Nn**,**Ññ**,**Ŋŋ**,**Oo**,**Pp**,**Rr**,**Ŕŕ**,**Ss**,**Tt**,**Uu**,**Vv**,**Yy**,**Zz**,**Žž**,** ' **,** " **,**Êê**.
Kinnermy

**Kinnermy** on vahnu karjalaine kylä Karjalan tazavallas Priäžän kanzallizes piiris Vieljärven kyläkunnas.

Piirih, kudamas sijoittuu kylä, rahvahat tuldih elämäh XVI vuozisual. Enzimäzen kerran Kinnermäs muanitah vuonnu 1563. Nygöi kyläs on 17 taloidu. Vahnembat koit rakendettih XVIII vuozisual da XIX vuozisuan allus. Vie kyläs on časounu (Часовня Смоленской Божьей Матери), kudai rakendettih XVIII vuozisual.

Vuonnu 2001 perustettih Kinnermän ystävät –liitto.

Kennermäs ruadau muzei.

Arhitektuuran mustomerkit ollah:

* Kačalovan taloi (XIX vuozisuan loppu)
* Gavrilovan taloi (XIX vuozisuan loppu)
* Davidovan taloi (v. 1924)
* Kuznecovan taloi (XIX vuozisuan toine puoli)
* Jeršovan taloi (XIX vuozisuan toine puoli)
* Stafejevan taloi (XIX vuozisuan loppu)
* Kuznecovan kyly (v. 1902)

## Kinnermän rahvahan lugumiäry

Vuonnu 1905 Kinnermäs eli 117 hengie.

Nygöi kyläs ainos eläy läs viizi hengie, ga kezäl täh tulou äijy matkailijua.
Kipinä

**Kipinä** on lapsien žurnualu. Piäzöy ilmoih joga kuudu karjalan, suomen da vepsän kielel. Vuvvennu 2015 “Kipinä” sai Sampo-palkindon. Toimitukses ruadau kymmene hengie. 

“Kipinän” piätoimittai on Jana Filimonkova, taidoilii – Ol'ga Demidova. Suomenkielezen noumeran toimittajinnu ollah Jana Filimonkova da Natajla Denisova, vepsänkielizen noumeran toimittajannu on Galina Baburova, karjalankielizen noumeran toimittajinnu ollah Jelena Ruppijeva, Ol'ga Smotrova, Maikki Sitsina.
Kipru

**Kipru** libo **Kipran tazavaldu** on suarivaldivo Välimeren päivännouzuozas. Se on Jevroupan liiton ozanottai vuvves 2004 algajen.

Kipran tazavaldu täyttäy 98% Kipran suaren alovehes da lähäl olijat suaret Agios, Georgios, Geronisos, Gl’ukiotissa, Kila, Kiedes, Kordilia da Mazaki.

Tazavallan virrallizet kielet ollah griekan da turcien kielet. Piälinnu on Nikosii. Valdivon pinduala on 9250 km². Rahvahan lugumiäry on 1  142  575 hengie.
Kirgizii

**Kirgizii** (virralline nimi on Kirgizan tazavaldu, Kirgistan kirg. Кыргызстан) – valdivo Azies. Muan pinduala on 199 952 km². Rahvahan lugumiäry on 7 miljonua hengie (v.2015). Kirgistan rajoittuu Kazahstananke pohjazes, Kitainke liidehes, Tadžikistuananke lounuas, Uzbekistuananke päivänlaskus. Kirgizii on syväinmua. 

Piälinnu on Biškek. Kirgizien virralline kieli on ven’a. Valdivolline kieli on kigizan kieli.
Kino

**Kino** on taidehmuodo, kudai on tänäpäi yksi popul'arnolois aijanviettolajilois. Nygymuodoine kino libo fil'mu on kuvas da iänes luajittu audiovizualine medii. Kuvah suahah lekkumizen il'l'uuzii, ku pikoivähäzel toine toizes eruojua kuvua vaihtetah sumbah, tavan mugah 24 kerdua sekundas.
Kino (rock-joukko)

**Kino** () oli ven’alaine rock-joukko, kuduan liderannu da pajoloin kirjuttajannu oli Viktor Tsoi. Vuozinnu 1980-1990 joukko oli Ven’an tundietumis joukkolois. Kino oli leningruadalazen undergraundan kuulužimis joukois yhtes Akvarium- da Zoopark-joukoinke. Stil’an mugah Kino eroittuu ven’alazen rockmuuzikas, sendäh gu joukko ei käyttänyh perindöllizii elementoi. Tsoin kuolendan jälles joukko loppi toimindan. Rodih muga sanottu «kinomania». Nygöigi Kino on ylen tundiettu joukko da sil on äijy ihailijoi.

## Joukon muzikantat
**1981**
*	Viktor Tsoi
*	Aleksei Rybin
*	Oleg Valinski
**1981-1983**
*	Viktor Tsoi
*	Aleksei Ribin
**1984**
*	Viktor Tsoi
*	Juri Kasparjan
*	Georgi Gurjanov
*	Aleksandr Titov
**1984-1990**
*	Viktor Tsoi
*	Juri Kaspar’an
*	Georgi Gurjanov
*	Igor Tihomirov

## Diskografii

### Studioal’bomat
*	45 (1982)
*	46 (1983)
*	Kamčatkan piämies (, 1984)
*	Ei tämä ole suvaičustu (, 1985)
*	Yö (, 1986)
*	Verijoukko (, 1988)
*	Tiähti nimel päiväine (, 1989)
*	Mustu al’bom (, 1990)

### Kogomukset
*	Jälgimäine urhomies (, 1989)
*	Tundemattomii pajoloi (, 1992)
Kirjalližuontiedo Kirjalližusluvettelo

Веняляйзет рахвахан суарнат / сборникан луади М. Булатов ; переводан луади П. В. Лобская. - Петрозаводск : Карельской государственной издательства, 1939.

Beljakov, A. A. Literatura hrestomatja : Karielazin skolьlla varoin. Toine čuasti. – Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1934.

Gorškova, O. E. Karjalainen kansanrunous. – Petroskoi, 2002.

Jaakko Rugojev - Karjalan omatunto. – Petroskoi : Arhippa Perttusen säätiön julkaisusarja n:o 6, 1998.

Karjalaisia sananpolvia / Joensuun korkeakoulu ; toim. S. L. Miettinen, P. Leino. – Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1971.

Karjalan kansan runot / SNTL:n Tiedeakatemian Karjalan filiaali. Kielen, kirjallisuuden ja historian instituutti. Tartu Riiklik ulikool ; kokoonpannut V. Jevsejev ; toim. E. Laugaste, A. Beljakov. – Tallinn : Eesti Ramat, 1976.

Kulkua nyt lapsukaiset . – Kalevala, 1994.

Kultapiälintu : vienalaisie suarnoja / luat. S. Remsujeva, P. Zaikov. – Petroskoi : Karjala, 1994.

Literaturnoi hrestomatja : Karielan nepolnoilla srednjoilla i srednjoilla skolalla varoin. 5 klassa / sostuavi A. Beljakov. - Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1936.

Literaturnoi hrestomatja : Karielan nepolnoilla srednjoilla i srednjoilla varoin, 6 klassa / sostuavi S. Sokolov. - Moskva : Gosudarstvennoi ucebno-pedagogiceskoi izdateljstva, 1936.

Literaturnoi hrestomatja : Karielan nepolnoilla srednjpillai srednjoilla skolalla varoin, 7 klassa / sostuavi A. Beljakov. - Moskva : Gosudarstvennoi učebno-pedagogičeskoi izdateljstva, 1936.

Mikä jokaisella on? Petroskoi, Karjala, 1987.

Peksujeva, I. Kotikyläni Kostamus / Iro Peksujeva. - Kalevala : [б. и.], 1993. 

Remsu, M. Karjalais-suomalaisia kansansatuja. – Petroskoi : Karjalais-suomalaisen SNT:n valtion kustannusliike, 1945.

Sarala, A. Suistamolaisia sananparsia. – Helsinki : Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, 1968.

Väinämöisen paluu : lähialueantologia / toim. T. Tuominen. – Petroskoi : Verso, 2002.
Kirjalližus

**Kirjalližus** tarkoittau kirjutettunnu libo suullizennu perindönny säilynnyzii kirjallizii tuottehii muga kui romuanoi libo rahvahanrunohuttu. Puaksuh kirjalližuol viitatah kaunehkirjallizih tevoksih. Kirjalližus on levei ellendys da sen tyhjendäi miärittely on jygiedy. Etimolougizesti termi viittuau kirjumuodoh da kirjutettuh tekstah, no toizielpäi kirjalližuokse čotaijah erähis yhtevyksis dai sähköhizesti ilmah piästetyt tevokset, sarjukoomiksat da suulline rahvahanperindö, libo kai kirjutetut tekstat da paistut sanelendat.
Kirjaimikko

**Kirjaimikko** libo **kirjaimisto** on tietyn kielen iännehkirjutukseh vakiintunuh jälletetty kogomus kirjaimii. Iännehkirjutus on yksi muailman kirjutussistiemoin kolmes perusluavus tavukirjutuksen da sanakirjutuksen kel.

## Kirjaimikko, kirjaimisto da merkistö
Kirjaimistuo voi pidiä kirjaimikon yläkäzittehenny. Kirjaimistos on tavan mugah enämbi kirjaimii, migu mintah yksittäzen kielen kirjuttamizeh pidäy. Kirjaimisto sežo ei miäritä kirjaimikon jälletysty.

Tiedotehniellizes nägökannas voibi paista merkistös, kudamah kuuluu kirjaimien ližäkse toizetgi kirjutusmerkit, muga kui välimerkit da noumerot.

## Kirjaimien nimet

Hos seemiläine kirjaimikko kuva eri iändehii, kirjaimet oli alukse luajittu azuteksien da elättilöin kuvis. Jogahine kirjain ezitti kudamidä nengostu elementua, kudaman nimi seemiläzes kieles algoi sil kirjaimel. Ezimerkikse kirjaimikon nellän enzimäzen kirjaimen nimet, alef, beth, gimel da dalet, tarkoitettih varsinazesti häkkii, taloidu, verbl'uudua da ustu. Ku kirjaimikko tuli käyttöh kreikas, niilöin nimetgi otettih kreikan kieleh, kudamas net muututtih muodoh alfa, beeta, gamma da delta. Toizin kui seemiläzis kieleis, kreikas nämmä nimet tarkoitettih vaiku kirjaimii. Äijät latinalastugi kirjaimistuo käyttäjän kielen kirjaimikkuo tarkoittai sana (*alphabet* libo *alfabet*) on luajittu kreikan kirjaimikon kahten enzimäzen kirjaimen nimespäi.

Latinalazes kirjaimikos kirjaimien nimii yksikai ei jo käytetty. Tavan mugah vokalih viitatah iändäjen se pitkänny, da konsonantan edeh libo sen peräh pannah mitah iändämisty avvuttai vokali (*h* = hoo, *l* = el, *ž* = žee'').

## Karjalan kielen kirjaimikko
Karjalan kieles käytetäh latinalastu kirjaimistuo, kudamah on ližätty erähii kirjaimii, kudamii latinas ei ole Ä, Ö, Č, Š da Ž.

## Kačo sežo
* Kirjaimikkojälletys
* Kirjutus
* Kirjutussistiemu
* Karjalan kielen kirjaimikko
Kirju

**Kirju** libo **kniigu** on nivos bumuagoi, kudamis on painettuu tekstua libo kuvua. Kirjua voibi piästiä ilmah sežo sähköhizes formuatas sego iänikirjannu.

Sana kirju on enne merkinnyh čomendustu, kaiverdustu libo merkii, da kirjutus on tarkoittanuh nämmien luadimistu. Viego, sanommo, sobien čomendustu voibi kuččuo kirjakse. Samua pohjua on adjektiivu "kirjavu". Sežo sana kirjain on samua alguperiä. Sana kniigu tulou ven'an kirjua merkiččijäs *книга* (kniga) sanaspäi.

Enne kirjanpainanduneron keksindiä kirjoi kopiruittih käzin, da sendäh net oldih harvinazet da kallehet. Allukse kirjat oldih pitkiä nahkupalastu libo pergamentua, libo papirustu kiäritynny.
Kirjutus

**Kirjutus** tarkoittau kielen ilmaisemistu piirrettylöil simvoloil. Kaikis kul'tuurois on paistu kieli, no kirjutussistiemoi on kehitetty da omaksuttu vaiku aijoittain. Kirjutuksen suurin hyödy on tiijon säilyttämine sen alguperäizes ezitystapahtumas rippumattomasti. Yhteizös, kuduas ei ole kirjutusneruo, kaiken tiijon siirdymizen pidäy tapahtuo suullizesti ristikanzalpäi ristikanzale. Kirjutusneron kauti on roinnuh mahto välittiä tieduo kui loittozih mualoih mugaže tulijoile sugupolvile.

Kirjutussistiemoin kolme perusluaduu ollah sanakirjutus, tavukirjutus da iänneh- libo kirjaimikkokirjutus.https://www.aresearchguide.com/
Kiribati

**Kiribatin tazavaldu** () on Tyynenmeren valdivo, kudai sijoittuu Mikronezies da Polinezies. Luodehes se rajoittuu Maršallansuariloin da Mikronezien liittovaldivon alovehvezilöinke, päivänlaskus da lounuas – Naurun, Solomonan suariloin da Tuvalun alovehvezilöinke, suves da liidehes – Tokelaun, Kukan suariloin, Frantsien Polinezien alovehvezilöinke. Pohjazes da koillizes se rajoittuu Tyynenmeren neitrualizien vezialoinke da Yhtysvalloin pienilöin erillissuariloinke. Randuviivan pitkevys on 1143&nbsp;km. Pinduala on 812,34&nbsp;km². Kiribatin rahvahan lugumiäry on 103 058 hengie (v. 2010). Valdivon piälinnu on Tarava (kartois sidä toiči merkitäh ”Bairiki”-nimekse, kudai on vaigu piälinnan keskioza.
Kirjoin'okkučiirakko

**Kirjoin'okkučiirakko** (*Thalasseus sandvicensis*, enne *Sterna sandvicensis*) on čiirakkoloin heimoh kuului lindu.

## Karjalankieline nimi

Karjalan kieles tunnetah sana *čiirakko*, kudamal tarkoitetah tavallizeh kalačiirakkuo (*Sterna hirundo*) libo lapinčiirakkuo (*Sterna paradisae*). Kirjoin'okkučiirakon karjalankieline nimi on täh artikkelih niškoi kiännetty ven'ankielizes sanas *пестроносая крачка*. Suomen kieles lindu tunnetah nimel *riuttatiira*, ga tädä nimie on jygei ottua karjalankielizen uvvissanan pohjakse, ku karjalan kieles sana *riutta* tarkoittau vähän eri dieluo migu suomen (yleis)kieles.

## Aloveh

Kirjoin'okkučiirakko pezoittuu meren rannoil Europas, Amerikas, Afrikas da Päivänlasku-Aazies. Suomes se ei pezoitu, ga linduloi tavatah Suomengi rannoil joga vuozi. Suomespäi lugijen lähimäzet pezoitundukohtat ollah Estounies.

## Lähtiet
Kitai

**Kitai**, virralline nimi on Kitain Rahvahan tazavaldu – sosialistine valdivo Päivännouzu-Azies. Rahvahan lugumiäry on 1,36 miljardua hengie. Sen merkin mugah Kitai on enzimäzel kohtal muailmas. Muan pinduala on 9 596 960 km². Pindualan mugah Kitai on kolmandel kohtal Ven’an da Kanadan jälles. Merel Kitai rajoittuu Tyynivaldumeren meriloinke. Mual Kitai rajoituu Pohjazes Koreanke da Ven’anke koillizes, Mongoulienke pohjazes, Ven’anke da Kazahstananke luodehes, Kirgizienke, Tadžikistuananke da Afganistuanke päivänlaskus. Kitai rajoittuu Pakistuananke, Indienke, Nepalanke da Butananke lounuas da Mjanmaranke, Laosanke, Vietnamanke suves. Piälinnu on Pekin.
Kitee

**Kitee** on suomalaine linnu.

## Histourii

Kitee on perustettu vuvvennu 1631.

## Muantiedo

Kitee on sijoitunnuhes Pohjazes Karjalas da sen pinduala on 1 724,41 neliökilometrii. Kiteel eläy 10&nbsp;842 ristikanzua (31.12.2015).

## Linnan ozat

Kiteen linnan ozii on esimerkikse Kytänniemi, Hutsi da Tolosenmäki.

## Nähtävykset

Kiteel on äijy nähtävysty, esimerkikse Kiteen elättiparku.

## Lähtehet
* Väestörekisterikeskus

## Aihies muijal
* Kitee
Kiuru

**Kiuru** (*Alauda arvensis*) on kiuruloin heimoh kuului pieni Europas, Aazies da Pohjas-Afrikas pezii pikkaraine lindu.

## Kuvavus

Kiuru on vähästy suurembi čiučoidu. Kiurun siivet ollah leviet, sendäh se hätken pyzyy yhtel kohtal ilmas. Kiuru on maksankarvaine kirjavu linduine. Se auttau olla nägymättömänny mual. Kiuru suvaiččou kävellä muadu myö, eläy mual, muale luadiu pezän.

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 16-18 cm
**Paino:** 24-53 g

## Ennustukset
On moine ennustusmerki: kuuluu kiurun pajo – vuota poudua.

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Suomen lintuatlas (suomekse)
Kiurut

**Kiurut** (*Alaudidae*) ollah čiučoilinduloin lahkoh kuului linduheimo.

## Luavut
Kiuruu on mondu luaduu: peldokiuru, tundrukiuru, töppypiäkiuru, kangaskiuru.
Kiuruvesi

**Kiuruvesi** on linnu Suomen Pohjas-Savos. Sie eläy enämbi 8000 ristikanzua. Kiuruvesi on muatalohuspidäi. Se on olluh Suomen suurin maijontuottai.

## Lähtehet
* Väestörekisterikeskus

## Aihies muijal
* Kiuruvesi
Kivačču

**Kivačču** (, ) on Suna-joven koski Karjalan tazavallas.

## Yhtehizet tiijot

Kosken nimen alguperä on suomelazes sanas ”kiivas”, kudai merkiččöy ”vägevy, kova, ylenravei”.

Kosken korgevus on 10,7 metrii, sen piduhus on 170 metrii.

Kallivo jagau koskie kahteh virdah: piävirdu (oigei) da sivuvirdu (hurai). Piävirdu sorduu nelliä pengerdy myöte, sivuvirdu jagau moneh virdah.

Kivačču on Jevroupan nelläkse korgevin tazangon koski (Reinin kosken, Suuri Jäniskengas –kosken da Voinitsa-jovel olijan Kumi-kosken jälles).

Koski on nähtävyskohtu Kivačču-rauhoitetus alovehes, kudaman pinduala on enämbi 10 000 gektuarua. Kosken rinnal ollah Luondomuzei da puulajipuisto (dendrari).

## Histourii

Enzimäine muaničus Pistsovoin kniigois on vuvvennu 1556.

Vuonnu 1837 rakendettih suuri laiteh, kudaman avul parret jovenajol ei katkettu. Sidä paiči oza vetty otettih iäres, konzu rakendettih gidrostansien Sunan kaskadua (kaskadan suurembat stansiet ollah Kondupohjan da Pälejärven gidrostansiet). Se muutti gidrografien verkon da alendi kosken luondovägevyön (66 m³/s:sah).
Kirovan lagevo

**Kirovan lagevo** on Petroskoin keskučas olii lagevo. Lagevuo pietäh Petroskoin piälagevonnu. Täs paikas on äijy čomua rakendustu, XVIII - XIX -vuozisuan arhitektuuran mustomerkii. Sinä voit nähtä kaksi teatrua: Kanzallizen da Muuzikkuteatran. Muuzikkuteatran rinnal on sijoitunnuhes Taidomuzei, kus on ylen suuri obrazukeräilemy da tundiettuloin taidoilijoin mualavuksii. Lagevon keskel on Kirovan mustopačas. Autobusan azetuskohtan vieres on vie yksi mustopačas, Marksan da Engel`san mustopačas.

Kirovan lagevol puaksuh pietäh pruazniekkoi. Talvel, konzu tulou Uuzi vuozi, lagevole pystytetäh suuri da šuorei kuuzi. Se čomendetah erivärizil tuliloil da bobazil. Illoil lapset vahnembienke kävväh kižuamah kuuzele. Lapsih niškoi pannah čuravomägizet. Lagevol on ainos äijy rahvastu. Ylen puaksuh voi vastata ulgomualazii gostii, kuduat ihaillah tädä čomua paikkua.
Kirjutussistiemu

**Kirjutussistiemu** on simvolois rodivui merkisistiemu, kudamal tallendetah kieldy kirjutuksekse. Kirjutussistieman kolme perusluaduu ollah sanakirjutus, tavukirjutus da iänneh- libo kirjaimikkokirjutus.

## Kirjutussistiemoin luavut

Kirjutussistiemat juatahes kolmeh joukkoh: logografine libo sanakirjutus, sillabine libo tavukirjutus da iänneh- libo kirjaimikkokirjutus. Kirjutussistiemois yhtelläh on puaksuh piirdehii kahtes libo kolmes joukos, min periä javottelu voibi olla jygiedy. Vahnimat kirjutusmuvvot oldih enimyölleh sanakirjutussistiemoi, kudamat pohjattihes kuvakirjutukseh.

### Sanakirjutus

Tärgevin da läs ainavo tänäpäi käytäs olii logografine libo sanakirjutussistiemu on kitain kirjutussistiemu, kudamua on käytetty pienien muutoksienke kitais, japounii, koreas, vietnamas da erähis toizis päivännouzuaazielazis kielis.

Sanakirjutuksen perusyksikkö logogrammu on kirjutusmerki, kudai ezittäy kogonastu kieliopillistu sanua. Enimii kitain kirjutusmerkilöi pietäh logogramoinnu. Ku jogahine kirjutusmerki vastuau yhtysanua (libo tarkemmin morfeemoi), pidäy erilazii logogrammoi suuri miäry. Kirjutusmerkilöin suuri miäryda niilöin opastundan jygevysonkin sanakirjutuksen heikkovus kirjaimikkosistiemah verratunnu.

#### Sanakirjutussistiemoi

* Kitain kirjutussistiemu (Hanzi)
* Ammuzen egiptan hieroglifat
* Mayan kirjutussistiemu (maya)

### Tavukirjutus

Sillabizes libo tavukirjutukses kirjutusmerkit vastatah tavuloi, kudamis sanat roitahes. Varsinazes tavukirjutukses ei ole sistiemallistu samanluaduzuttu nengozien kirjutusmerkilöin välil, kudamien evustettulois tavulois on samoi iändehii: ezimerkikse tavuloi
*ke*, *ka* da *ko* evustavien merkilöin välil ei ole yhtennägözytty, kudai evustas iännehty
*k*. Tämä eroittau tavukirjutuksen abugidu-luaduzes kirjaimikkokirjutukses, kudamas yksimerki tavan mugah evustau tavuu, no kudamas lähäzii iändehii sižäldäjien tavuloin merkit ollah samanluaduzii.

#### Tavukirjutussistiemoi

* Čerokeelainen kirjaimikko (čerokee)
* Hiragana (japounii)
* Katakana (japounii)

### Iänneh- libo kirjaimikkokirjutus

Kirjaimikko on joukko kirjaimii, kudamis jogahine vastuau kudakui paistun kielen foneemua. Täydellisesti foneettisessa aakkostossa foneemit ja kirjaimet vastaavat toisiaan yksikäsitteisesti: kirjoittaja voi päätellä sanan kirjoitusasun sen äänneasusta, ja lukija voi päätellä sanan äänneasun sen kirjoitusasusta.

#### Aakkoskirjutussistiemoi

* Kreikkalaine kirjaimikko
* Kyrillinen kirjaimikko
* Latinalaine kirjaimikko
* Čökehkirjutus

#### Abjadat

Abjabat oldih ammuzimbii kirjaimikkoloi. Niilöis jogahizele konsonantale on oma kirjain, no vokalikirjaimii ei ole nivouze, libo niilöis käytetäh vaiku erähis tilandehis. Käytändös kai tunnetut abjadat peritähes seemiläzele kielele kehitetys kirjaimikos. Mm. heprealaine da arabielaine kirjutus kuulutah abjadoih (sana *abjad* tulou arabien kielen sanas, kudai tarkoittau kirjaimikkuo).
Kivimatikku

**Kivimatikku** libo **kivimajeh** () on ahvenkaloih kuului kalaluadu.

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Suomalaisen kalastusmatkailun edistämisseura (suomekse)
Kiviveneh

**Kiviveneh** on karjalakse pajattai pajojoukko, kudai perustettih Suomes. 
## Alguhpanendu
Kivivenehen alguhpanijannu da pajattajannu on Timoi Munne. Munne pajatti da soitti “Folkswagenas”. Sit joukos pajatettih suomekse, ven’akse da karjalakse. “Kiviveneheshäi” pajatetah vaiku karjalakse, kui sanou Munne: onhäi täs muailmas suomekse pajattajua. 
## Pajoloin kirjutandu
Pajoloin tekstat Timoi Munne kirjuttau iče. Jälgimäzinny vuozinnu on kirjutannuh äijän. Kirjuttau karjalan kieles, tagavozilazis karjalazis kylis, mielespiendäs. Kirjuttau kaikes, kui sanou iče: ei kieli miäriä da rajoita sidä, mis voibi kirjuttua. Kirjuttau vagavah da juumoranke.
## Joukon nimen sellitändy
- “Kiviveneh” on metaforu karjalan kieles. Jogahine voi iče duumaija, mittuine se on kiviveneh. Ollougo jygei? Ga jygiettävy toinah, kui kielen elävyttämine. Panet sen viele, ga kuibo libuu sit? sanou Timoi Munne.
## Kielen puolistai
Timoidu Munne tietäh karjalazennu aktivistannu Suomes da Karjalas. Kybenyön täh ruadoh Munne on suannuh karjalazes rock-pajattajas Santtu Karhus da Karjalaspäi, rubei iče pagizemah, kirjuttamah da pajattamah karjalakse.
Kiärbäine

**Kiärbäzet** eletäh kaikkiel. Kiärbästy on läs 80 tuhattu luaduu. Kaikin tietäh kodikiärbäzii. Kiärbäzel on ylen suuret silmät. Net ollah erinomazet. Kiärbäine yhtel aigua voi kaččuo eri čurih. Kiärbäzen piäs on äijy karvastu-antennua. Net vakustetah kiärbästy hiäs. Kiärbäzen jalgazet sežo ollah erinomazet. Sendäh kiärbäine voi kävellä hos lagie myö. Kiärbäine on nerokas lendäi. Se lendelöy tagaperingi. Lendo ottau kai väit. Kiärbäine aiven eččiy syömisty, gu suaja iččie endizeh kundoh.
Syöy kiärbäine suun-kärzäzen avul vai notkiedu syömisty. Ollah sil i pikoipikkarazet hambahat. Niilöin vuoh kiärbäine eroittau kovii syömizii.
Kiärbäine syöy kaikkie, ei kačo tylgiekse jiännyksiigi. Sendäh kiärbäzet ollah voimattomuksien levittäjinny. Ristikanzu ijän kaiken oppiu hävittiä kiärbäzii. Se on jygei sendäh, gu kiärbäzien lugu ylen terväh kazvau. Kiärbäzet kebjieh harjavutah uuzih eländytaboih.
Kiža

**Kiža** on aijanviettehekse harjoitettavu miärymuodohine da -siändöine kilbu libo kiža, kudamas on välinehii, ezimerkikse kartiloi da knopkii. Kižan aigua ozanottajat novvetah kižua ohjuajoi siändölöi. Kižan kulguh voijah ližäkse vaikuttua kižuajoin luajitut vallinnat da strategiet, tapahtumu da sportumaižien kižoin kižuajien tiijolline malto.

Kižuajat kižatah yksin libo joukkovehinnu toine tostu vastah. On myös kižoi, kudamii kižatah yksin (pasianssu libo videokižat) da kižat, kudamis ei ole voittajua (roulikiža).
Kl'ona

**Kl'ona** () — puu- da tuhjokazviloin *[[Sapindaceae]]*-heimon *[[Hippocastanoideae]]*-alaheimoh kuului puu. On hyvin levitetty Jevroupas, Azies da Pohjazes Ameriakas.

## Ulgonägö da ominažuot

Tavan mugah kl’onupuu on 10-40 metrii piduhuttu, ga tuhjožikot on 5-10 metrii piduhuttu, kudualoil on moni rungon pohjas kazvajua piendy oksua.
 
Tavan mugah kl’onan lehtet pakutah, ga sen puun erähät lajit Suvi-Azies da Välimeres ollah ainosvihandat.

Monien lajien lehtet ollah sormimuodozet, 3-9 suonnanke jogahizes lavas, yksi kudualois on keskikohtas.

Kukil on 5 symmetristy kukanterästy. Kukat ollah kerätty skänčäh libo sarjah. Niilöil on 5 čuaškulehtie, 5 kukanterästy 1-6 mm piduhuttu, 12 tyčinkua 6-10 mm piduhuttu da 2 eriluadistu pestikua. Kl’onat kukitah talven lopus libo keviän allus, monet lajit kukitah hedi lehtilöin ilmestymizen jälles, erähät lajit enne sidä. Kukat ollah vihandat, keldazet, kelduruspakot libo ruskiet.

Siemen on kahtes ozas, kudai kypsäy 2-6 nedälii kukindan jälles.

## Levittämine

Kl’onat ollah hyvin levitetty pohjazes muan puoliškos, Jevroupan pol’arnois alovehis da Pohjazes Ameriekas Keski-Ameriekkah da Suvi-Azieh. Tavan mugah kl’onat kazvetah lauhkielois levevysastielois, tropiekas kazvetah vaigu monet lajit. Suvizes muan puoliškos on vaigu yksi kl’onan laji – lavrukl’onu (Acer laurinum), kudai leviey Timor-suareh Indonezies (10° S). Afriekas kl’onat kazvetah vaiku pohjazes ozas, Välimeren rannikkuo myö, Suvi-Ameriekas da Avstralies kl’onua ei ole.

Ven’al on läs 20 kl’onupuun lajii. Enimistö niilöis kazvau Ven’an jevrouppalazes puoles, Siberias kl’onua ei ole. Ven’an Ruskieh kniigah kuuluu japounilaine kl'onu (*Acer japonicum*).

Levittämizen mugah suvizes ozas kl’onat kazvetah tavan mugah mägialovehis 3000 metrissäh meren pinnan al Gimalajah. Tazangolois kazvau pieni lugumiäry kl’onua. Kl’onupuut kazvetah yksin libo pienes joukos, iččenäzet mečät ollah harvat.
Kniigoin luvettelo

Karjalankielizien kniigoin luvettelo

## Yhtehine luvettelo

* Uskondo
* Biolougii. Liečetiedo. Muatalovus da meččytalovus
* Geogruafii
* Luonontiedo
* Taido
* Histourii. Poliitiekku
* Kirjalližuontiedo. Folklouru
* Kielitiedo 
* Kaunehkirjalližus
* Bibliogruafii
* Pedagougiekku
* Monipuolizet painamizet
* Etnogruafii

## Lähtehet
Kodirandaine

**Kodirandaine** on karjalan- da vepsänkieline ruadivoprogrammu, kuduadu luajitah  "Karelia" tv- da ruadivokompuanies kanzalliskielizes toimitukses. Tavan mugah ohjelmu piäzöy kerran nedälis. Toimittajinnu ruatah Nadežda Bukina, Jelena Karpova, Larisa Smolina.
Koiru

**Koiru** on kodielätti. Koiru on levitty, kuigi kaži, kodielätti. Koiru on sotsiualline elätti.

Enzimäi vuvvennu 1758 Karl Linnei otti kodikoirua erikseh elättilajih. Vuvvennu 1993 se oli ebälajitettu hukan alalajile.

Koiru on pedoeläimien joukon imettäi.

On kehitetty erillizet koirien kannat, kuduatruatah eriluadustu ruaduo: mečästetäh, vardojah, vietäh rahkistu da muudu. Ollahgi dekorativizii kandoi (ezimerkikse bolonku, puudeli).
Koivumägi

**Koivumägí** () on Kotkatjärven poselenieh kuului kylä Anuksen piiris Karjalan tazavallas.
## Perustieduo
Kylä on sijoitunnuhes "Kola" Piiteri-Murmansku -valdivon dorogan rinnal.

## Eläjät
Vuonnu 2013 Koivuselläs eli 2 hengie. 

## Huomivot
Kolatselgy

**Kolatselgy** () on kylä Karjalan tazavallas Priäžän kanzallizes piiris Vieljärven kyläkunnas.

Kolatselgy sijoittuu Tulomd’ärven (, ) rannal.

Kyläs on Nevvostoliiton da Suomen välizel voinal (1939 – 1940) da Suurel voinal tapettuloin Nevvostoliiton saldattoin kalmu. Täh kalmah on pandu Nevvostoliiton muanivomies D. I. Rakus.

Vie kyläs on Tulomd’ärven čugunzavodan murendettu rakendus.

XVIII vuozisuan algajen Kolatsellän lähäl louhittih da muokattih raudurudua.

15 kilometrin piäs kyläspäi koillizeh on suo (Болото Посадско-Наворожское), kudaman pinduala on 1120,8 gektarua. Täs on äijy garbaluo.

18 kilometrin piäs kyläspäi koillizeh on toine suo (Болото Посадско-Наворожское IX), kudaman pinduala on 870,0 gektarua. Täs sežo on äijy garbaluo.

12 kilometrin piäs Kolatselläspäi koillizeh on vie yksi suo (Болото Посадско-Наворожское XI), kudaman pinduala on 2082,0 gektarua. Da täsgi sežo on äijy garbaluo.

## Kolatsellän rahvahan lugumiäry
Kižanku

**Kižanku** on venehen lajii, kuduadu puaksuh käytettih Karjalan suurimmilla järvillä XX vuozisuah sah.

Oniegan niemimuan kylis da järven koillizen puolen Kižin suaril ammuzis aijospäi valmistettih venehet, kudamii kučuttih paikan nimen mugah kižankoikse.

Venehien piduhus on kuvves yhdeksäh metrii, yhten libo kahten mačtanke. Mačtan korgevus on 3,5 metrissäh. Šprintovoin purjehen (vino nellikulmaine purjeh) korgevus on kolmeh metrissäh.
Tavan mugah venehes on airoloin kolme puarua. Kahtel ezipuaral sovvettih, a taga-airoloil avvutettih da ohjattih venehty. Konzu ajetah loitokse purjehen al, pandih rul’an.
Suuruon mugah veneheh voi syndyö 300 – 900 kg.

Kižankan luajindah näh otettih pilatut libo viestetyt lavvat kuvves libo männys. Sammal libo tervupakl’u pandih lavvoin keskeh. Lavvat yhtistettih ravoitettuloil nuaglazil lädžötettylöin piäloinke. Nuaglazien azemes käytettih sežo hoikkii kuuzijuuriloi libo pajuhistu viččua, kudai pandih yhtistettylöin lavvoin piäliči da kiinitettih koivunuaglazel.

Ku veneh olis kova, pandih viärät männyn oksat. Enne tervuamistu kižanku pandih vedeh da kačottih, ongo venehes ragoloi. Tämän kaččomizen jälles venehty tervattih hiilaval puuterval.

Ruavos kižankat oldih 25-30 vuottu.

## Käytetty literatuuru
* Наумов Ю. М. «Кижанка» — лодка Онежского озера. Исторический очерк о судоходстве и судостроении Кижских шхер. — Петрозаводск, 2011

## Viittuamizet

* Лодка-кижанка на сайте музея-заповедника «Кижи»
* «Кижанка»: от истории к современности
* Лодка-кижанка
* Выставка «История Кижской волости»
Kiži

**Kiži** on puukirikkölöis tundiettu Oniegujärven suari Karjalan tazavallas Ven’al. Se kuuluu UNESCOn muailman perindökohtih vuvves 1990.
Kižin tärgevimii nähtävyksii ollah Hristossan kirkastumizen (Preobraženie) da Pokrovan kiriköt sego niilöih kuului kellotorni.
Kižin puuarhitektuuru on Ven’an luodehen merkittävii nähtävyksii, kussah on vezimatkua 70 km Petroskoispäi.
Koli

**Koli** on Pohjas-Karjalan korgevin vuaru Pielizen rannal Lieksas. Koli on enimite valgiedu kvartsiittua. Kolin korgevin kohtu on Ukkokoli. Vuaran juurel on Kolin hieru.

Kolin korgevus merenpinnas on 347 metrii.

## Aihies muijal

* Koli.fi
* Kolin kansallispuisto
Kollasjärvi

**Kollasjärvi** on Karjalan tazavallan Suojärven piirin järvi.


Se sijoittuu pohjazeh A131-autotiespäi lähäl Loimolua (10 km) da Piitsijokie (11 km).


Järven pinduala on 0,5 km², piduhus – 3 km, levevys – 0,4 km.


Järvi kuuluu Luadogan järvenalah, se on piduličču (leviey pohjazespäi suveh).


Järvespäi virduau Kollasjoki.
Kolovo

**Kolovo** on Karjalan tazavallan Puudogan piirin pos’olku. Se kuuluu Puudogan linnukundah.

Se sijoiččou Vodlajoven hurual rannal, 18 kilometrin piäs Puudogaspäi päivännouzuh.

Enzimäzen kerran se muanitah XVI vuozisual kui деревня на Коловом плёсе.

Konzu Nevvostoliiton da Suomen väline voinu (1941 – 1944) loppui, Kolovos oli luageri vojennoloih vangiloih niškoi.

1950-luvul pos’olkas perustettih Kolovon lespromhouzu.

## Rahvahan lugumiäry

Vuonnu 1979 pos’olkas eli 1051 hengie.
Koltansaamen kieli

**Koltansaamen kieli** (koltansaamen kieleh *sääʹmǩiõll*, pohjassaamen kieleh *nuortalašgiella*) on uralilazen kieliperehen suomelas-ugrilazeh kielijoukkoh kuului saamilaine kieli.

## Kirjaimikko

## Lähtehet