open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sirpa Kähkönen

**Sirpa Helena Kähkönen** (r. 15. syvyskuudu 1964 Kuopio) on suomelaine kirjailii da kiändäi suomekse. Häi on syvennyh enne kaikkie histouriellizih da yhteiskunnallizih aihehih. Kähkönen ruadoi Suomen Kirjailiiliiton paginanvedäjänny vuozinnu 2018–2022.

## Ala
Vuvvennu 1983 Kähkönen loppi gimnuazien Kuopios. Vuozinnu 1983–1989 häi opastui Tamberen da Helsingin yliopistos kirjallizustieduo da histouriedu. 1991–1996 häi ruadoi ilmahpiäständyredaktorannu Otavas, min jälgeh häi jäi välläkse kirjailijakse da kiändäjäkse.

Kähközen enzimäzet kaksi kniigua oldih nuorienromuanat. Hänen suuri suavutusaskel kirjailijannu yhtelläh oli sarju histouriallizii romuanoi *Mustat andilahat* (1998), *Rauduyöt* (2002), *Jiän da tulen kevät* (2004), *Hurstinesiivet* (2007), *Neidoinkengy* (2009), *Peskukätkyt* (2012), *Graniittumies* (2014), *Tankoin kezä* (2016), *Mustoruoh*o (2019) da *Vihandu zualu* (2021). Kähkönen on kirjutannuh sežo erähii ozutelmii.

Kähközen romuanat Hurstinesiivet, Graniittumies da Tankoin kezä oldih Finlandia-palkindokandituatat. Graniittumies oli kandituatannu sežo Pohjasmualoin nevvoston kirjallizuspalkindon suajakse 2016. Tiedokniigu *Vihan da rakkahuon liekit* (2010) oli Tiedo-Finlandia-palkindokandituattu.

Vuvvennu 2023 Kähkönen palkittih Finlandia-palkindol tevokses *36 uurnua – Viäräs olendan histourii*. Kniigan kirjuttamine algoi 2022 Kähközen oman muaman kuolendas, da tevoksen nimi vihjuau sugukalmah, kudamah syndyy 36 uurnua. Kähközen mugah 36 uurnua sanelou “aiembien sugupolvien nakkuamas vastuos, da sit eroamizes-riuhtoilemizes”. Tevos on ihan eriluadune, migu Kähközen aijembi tuotando.

## Lähtehet

* Kähkönen, Sirpa: *Aapeli ja muita tuttavia, pohjoissavolaisen kaunokirjallisuuden bibliografia*. 16.2.2011. Kuopion kaupunginkirjasto / Pohjois-Savon maakuntakirjasto. 

* *Sirpa Kähkönen Suomen Kirjailijaliiton puheenjohtajaksi 25.11.2017*. Suomen Kirjailijaliitto.

* *Sirpa Kähkönen luopuu Kirjailijaliiton johtajuudesta: ”Pandemian kurittama kirjallisuuskenttä on ollut voimia syövä työympäristö”* Helsingin Sanomat. 23.8.2022. 

* Kähkönen, Sirpa: *375 humanistia*. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta.

* *Kuka kukin on 2011*, s. 456–457. Helsinki: Otava.

* *Kirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokkaat 2014* Yle Uutiset. 14.11.2014.

* *Ehdokkaat 2016: Sirpa Kähkönen: Graniittimies*. Pohjoismaiden neuvosto. Arkistoitu 20.3.2016.

* *Tieto-Finlandia-ehdokkaissa esitellään puukon historiaa, kapellimestareita ja kalaherkkuja* Yle Uutiset 4.11.2010

* Gustafsson, Miia: *Sirpa Kähkönen voitti kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon omakohtaisella romaanillaan, jossa tehdään tilit selviksi kuolleen äidin kanssa* Yle Uutiset. 29.11.2023. Yleisradio.

### Viittehet
Kuun mečän Kaisa

**Kuun mečän Kaisa** (suomekse Kuun metsän Kaisa) on Katja Gaurilofan ohjattu dokumentukino vuvvel 2016.

Kino sanelou Kaisa Gaurilofas dai Kaisan da šveitsaarielazen kirjailijan Robert Crottetan välisestä ystävyös.
Kinos nähtäh Crottetan fil’mattuu materjualua Kaisas. Häi oli kerännyh materjualua koltansaamilazih näh vuozikymmenien aigah.

Kino otti ozua puaksah rahvahanvälizeh festivualah.
Kallivojärvi

**Kallivojärvi** on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan da Mujehjärven piirin Liedmajärven kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,4 km². Korgevus meren pinnaspäi on 207,6 metrii. 

Järvespäi vezi virduau Kivijärveh. Kivijärvespäi lähtöy Kivijogi, kudai laskeh Nuokkijärveh. Täs järvespäi lähtöy Rastasjogi, kudai laskeh Čirkakemijogeh.
Abinat

**Abinat** ollah imettäjät. Niidy eläy enimyöl muankeräzen tropičeskoloil da lämbimil alovehil da rištikanza polvevuu niilöis.

Abinat juatah Ameriekas eläjih Uvven muailman abinoih da Afriekas da Aazijas eläjih Vahnan muailman abinoih.
Kivijärvi (Kivijoven ladvu)

**Kivijärvi** on järvi, kudai  on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on  3,1 km², vezibasseinan ala on  13,9 km². Korgevus meren pinnaspäi on 229,4 metrii. 

Järven lahtespäi lähtöy Kivijogi, kudai laskeh Heinyjogeh. Tämä jogi laskeh Tollojogeh, kudai laskeh Ylä-Kuittijärveh. 

Järven lähäl on Ven'an da Suomen raja, sissäh on 900 metrii.
Kivijärvi (Hietajoven ladvu)

**Kivijärvi** on järvi, kudai  on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan da Suomen Suomussalmen alovehele. 

Järven pinduala on  2,2 km². Korgevus meren pinnaspäi on 233,4 metrii. 

Järvespäi lähtöy Hietajoki. Suomes se virduau  monis jogilois da järvilöis läbi da laskeh Oulujogeh.
Viččajärvi (lounas)

**Viččajärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,1 km², vezibasseinan ala on 40 km². Korgevus meren pinnaspäi on 235,7 metrii. 

Järves läbi virduau Viččajogi, kudai laskeh Ylä-Lapukkajärveh. Täs järvespäi vezi virduau Ala-Lapukkajärveh. Ala-Lapukkajärvespäi lähtöy Pirta-jogi, kudai laskeh Vuokinjogeh. Vuokinjogi laskeh Venehjogeh. Venehjogi laskeh Ylä-Kuittijärveh.
Vongajärvi (Kostamuksen linnupiiri)

**Vongajärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan  alovehele. 

Järven pinduala on 2,9 km², vezibasseinan ala on 223 km². Korgevus meren pinnaspäi on 151,2 metrii. 

Järves läbi virduau Vongajogi, kudai laskeh Nogeusjogeh. Tämä jogi laskeh Nuokkijärveh, kuduaspäi lähtöy Rastasjogi. Se laskeh Čirkakemijogeh. Järvespäi vezi virduau Pirttijärveh.
Kivijärvi (järvi)

**Kivijärvi** on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan da Suomen Suomussalmen alovehele. 

Järven pinduala on  95,5 km², vezibasseinan ala on  572 km². Korgevus meren pinnaspäi on 195,1 metrii. 

Järveh laskeh Lyttäjoki, kudai tuou vetty Lyttäjärves da Hukkajärvespäi. Järvespäi lähtöy Kivijogi. 

Järves löydyy riäpöidy, siigua, ahvendu, särgii da kiiškoidu.
Krasnodar

**Krasnodar** () on Ven'an Suven suurin linnu, kudai sijaiččou Kuban-jovel, ei ole muga kaukannu Mustal- da Azovanmerilöis. Täs eläy piäle 1,2 miljounua hengie. Linnu perustettih vuonnu 1793 da alguperäine nimi oli **Jekaterinodar** (). Nygöi se on tärgei tevolližus-, kauppu- da kul'tuurukeskus kogo muas, da sidä kučutah puaksuh Ven'an Suven piälinnakse.

## Kuulužat ristikanzat
* Anna Netrebko, ouperan pajattai.

## Kuvat

Krasnodar, Russia, near natural colors, Sentinel-2 satellite image 2018-SEP-18.jpg
2023-10-22. Краснодар DSC 7534.jpg
Медакадемия Краснодар Russia.JPG
View of Krasnodar taken from Kozhevennaya street, 24 2020-04-18-5.jpg
Здание гостиницы централь 03.JPG
Karasunskiy okrug, Krasnodar, Krasnodarskiy kray, Russia - panoramio (27).jpg
2022. Краснодар DSC 9475.jpg
Екатерина Великая. Монумент.JPG


## Linkit
* Город Краснодар
Kontokkijärvi

**Kontokkijärvi** on järvi, kudai  on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on  5,2 km², vezibasseinan ala on  26,1 km². Korgevus meren pinnaspäi on 201,8 metrii. 

Järves läbi virduau Kontokkijogi, kudai laskeh Luvajärveh. Täs järves läbi virduau Nogeusjoki, kudai laskeh Nuokkijärveh. Nuokkijärvespäi lähtöy Rastasjogi, kudai laskeh Čirkakemijogeh. 

Järves löydyy siigua, riäpöidy, haugii, särgii, lahnua da ahvendu. 

Järven rannoile on sijoitunnuh Kostamuksen linnu.
Kormusjärvi

**Kormusjärvi** on suolatoivezine järvi, kudai  on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on  1 km². Korgevus meren pinnaspäi on 134,3 metrii. 

Järvespäi vezi virduau Nuokkijärveh. Täs järvespäi lähtöy Rastasjogi, kudai laskeh Čirkakemijogeh.
Korpanginjärvi

**Korpanginjärvi** on suolatoivezine järvi, kudai  on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on  3 km², vezibasseinan ala on  224 km². Korgevus meren pinnaspäi on 170,8 metrii. 

Järvespäi lähtöy Korpanginjoki, kudai laskeh Kentojogeh. Tämä jogi laskeh Yläjärveh. Yläjärvespäi vezi virduau Alajärveh. Alajärvespäi vezi virduau Keski-Kuittijärveh. 

Järven lähäl matkuau   -avtodorogu (Vuonnine – Vuokkiniemi - Kostamus)
Levijärvi

**Levijärvi** on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 3,7 km², vezibasseinan ala on 44,4 km². Korgevus meren pinnaspäi on 229 metrii. 

Järves läbi virduau Venehjogi, kudai laskeh Ylä-Kuittijärveh. Järven lahteh laskeh oja.
Luvajärvi

**Luvajärvi** on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan da Mujehjärven piirin Liedmajärven kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 13,4 km², vezibasseinan ala on 1230 km². Korgevus meren pinnaspäi on 148,8 metrii. 

Järves läbi virduau Nogeusjoki, kudai laskeh Nuokkijärveh. Täs järvespäi lahtöy Rastasjogi, kudai laskeh Čirkakemijogeh. Järveh laskietahes Kontokkijogi da Maksimjogi. 

Järves löydyy lohtu, siigua, riäpöidy, haugii, särgii, lahnua, ahvendu, kiiškoidu.
Luuhijärvi

**Luuhijärvi** on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,6 km². Korgevus meren pinnaspäi on 149,1 metrii. 

Järvespäi lähtöy Luppusjoki (ylävirras joven nimi on Luuhijoki), kudai virduau Nautehjärves läbi da laskeh Kiimasjärveh. Järveh laskeh kaksi ojua. Järven liidehrandua pitkin menöy raududorogu Liedmajärvi – Kostamus - Kivijärvi.
Ala-Lapukkajärvi

**Ala-Lapukkajärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 12 km², vezibasseinan ala on 135 km². Korgevus meren pinnaspäi on 225 metrii. 

Järvespäi lähtöy Pirtajogi, kudai laskeh Vuokinjogeh. Tämä jogi laskeh Venehjogeh, kudai laskeh Ylä-Kuittijärveh. Järveh tulou vetty Ylä-Lapukkajärvespäi. Ylä-Lapukkajärveh laskeh Viččajogi, kudai tulou Viččajärvespäi. 

Järven lähäl on Ven'an da Suomen raja. Sissäh on kaksi kilometrii.
Ala-Ladvujärvi

**Ala-Ladvujärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,3 km², vezibasseinan ala on 26 km². Korgevus meren pinnaspäi on 224 metrii. 

Järves läbi virduau Ladvujogi, kudai laskeh Pirtajogeh. Tämä jogi laskeh Vuokinjogeh. Vuokinjogi laskeh Venehjogeh, kudai laskeh Ylä-Kuittijärveh. 

Järven rannale on sijoitunnuh Ladvujärven kylä. Järven lähäl on Ven'an da Suomen raja. Sissäh on kolme puolenke kilometrii.
Niskajärvi

**Niskajärvi** on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,2 km², vezibasseinan ala on 143 km². Korgevus meren pinnaspäi on 227,1 metrii. 

Järves läbi virduau Tollojoki, kudai laskeh Ylä-Kuittijärveh. Lähäl kohtua, kus Tollojoki lähtöy Niskajärvespäi, on Muasellänjoven suu.
Poppalijärvi

**Poppalijärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,6 km², vezibasseinan ala on 128 km². Korgevus meren pinnaspäi on 164 metrii.

Järves läbi virduau Kentojogi, kudai laskeh Yläjärveh. Yläjärvespäi vezi virduau Alajärveh. Alajärvespäi vezi virduau Keski-Kuittijärveh. 

Järves löydyy riäpöidy, siigua, haugii, särgii, matikkua, ahvendu da kiiškoidu.
Nautehjärvi

**Nautehjärvi** on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,9 km². Korgevus meren pinnaspäi on 141,3 metrii. 

Järves läbi virduau Luppusjoki, kudai tulou Luuhijärvespäi da laskeh Kimasjärveh. Kimasjärves läbi virduau Nogeusjoki, kudai laskeh Nuokkijärveh. Täs järvespäi lähtöy Rastasjogi, kudai laskeh Čirkakemijogeh. 

Järven koillisrandua pitkin menöy  -nimine dorogu (Kočkoma - Kostamus) da raududorogu (Liedmajärvi – Kostamus - Kivijärvi) .
2026

## Midä rodih sinä vuon

## Ken rodihes sinä vuon

## Ken kuoli sinä vuon
* 19. kevätkuudu **[[Chuck Norris]]** *(tovelline nimi Carlos Ray Norris Jr)* — amierikkalaine kinoartistu
Kanzantappamine

**Kanzantappamine** (oigevustiedos joukkotuhondu) on kanzallizen, etnillizen, religioznoin, libo rodullizen ryhmän tarkoitukselline hävittämine, kogonah libo ozittain eri keinoloil:

# Ryhmän ozanottajoin tappamine
# Rungullizen, libo hengizen vahingon ruadamine ryhmän ozanottajoile 
# Lapsensuamizen estiämine ryhmän ozanottajoile
# Ryhmän lapsien pakolline siirdämine

Kanzantappmizen miäritelmän keksii pol’šalaine Rafael Lemkin, ken andoi sille nimen “*genocide*” (griekan *genos* “kanza” da latinan -*cide* “tappamine”). Allus kanzantappamine vihjasi armenielazten kanzantappamizeh da juudalazten kanzantappamizeh, libo holokaustih. Kanzantappamine on kanzoinvälizen zakonan vastaistu.

Kanzantappamizii ollah esimerkikse:

* Gazan kanzantappamine (2023-)
* Uiguirien kanzantappamine (2016-)
* Ukrainalazten kanzantappamine Ukrainan voinus (2014-)
* Ruandan kanzantappamine (1994)
* Holokausti (1941-1945)
* Holodomor (1932-1933)
* Karjalazten kanzantappamine (1919-1949)
* Armenielazten kanzantappamine (1915-1917)

## Lähtehet
Pakkosiirdo

Pakkosiirdo on rahvahan vägizin siirdämine vastoin rahvahan tahtuo muas, libo valdivos. Pakkosiirdo, evakujiiruindi da pakkomuutto ollah eri dieloloi. Ezimerkikse Nevvostoliitto on raudanuh pakkosiirdoloi.

## Lähtehet
Venehjärvi (järvi)

**Venehjärvi** on suolatoivezine järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Kostamuksen linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 13,6 km², vezibasseinan ala on 358 km². Korgevus meren pinnaspäi on 106,9 metrii. 

Järves läbi virduau Venehjogi, kudai laskeh Ylä-Kuittijärveh. 

Järves löydyy siigua, riäpöidy, kuor'oidu, haugii, särgii, matikkua, ahvendu da kiiškoidu.
Ven'an-Ukrainan voinu

**Ven'an-Ukrainan voinu** algoi tuhukuus 2014 da on vie tapahtumas. Ukrainan revol'utsien jälgeh Ven'a täytti Krimin niemimuan miehistöl da otti sen Ukrainas. Vuvves 2014-2022 Ven'a pani ambumisvehkehii da sodavehkehii Ven'alazile separatisteile päivännouzu-Ukrainan Donetsin basseinas (Donbas). Tuhukuus 2022, Ven'a rubei kogo Ukrainan valloittamizen, kudama on nygyäh suurin voinu Jevroupas toizen muailmunvoinun jälgeh. Vuvven 2014 allus, Euromaidan protestoit suatettih Ukrainan "omanarvontunnon" revol'utsih, kus Ukrainan Ven'amieline prezidentu Viktor Janukovič menetti vallan.

## Lähtehet
Iso Iijärvi

**Iso Iijärvi** on suuri järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin luodeheh, lähäl on Ven'an da Suomen raja. 

Järven pinduala on 8,5 km². Suurin syvys on 25 metrii, keskimäine syvys on kuuzi metrii. Korgevus meren pinnaspäi on 86 metrii. Vezibasseinan ala on 75,6 km². 

Järveh laskeh Reposalmenjoki. Vie järveh tulou kymmene ojua. Net tuvvah vetty lähilammispäi. Järvespäi lähtöy Iijoki, kudai laskeh Luadogah.
Ihojärvi

**Ihojärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Kurgijoven kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 0,6 km². Korgevus meren pinnaspäi on 10,2 metrii. 

Järveh laskeh Ihojoki. Järvespäi lähtöy Tervunjoki, kudai laskeh Luadogah. Järven lähäle on sijoitunnuh Ihojärvenkylä. Siepäi järvessäh vedäy kylädorogu.
Lönnrotan Pedäi

**«Lönnrotan Pedäi»** on mustomerki, kudai on luajittu vuozisuan pedäjän rungos, kuduan al legendan mugah vuozinnu 1830:t Uhtas Elias Lönnrot kirjutti runoloi, pidoloin pajoloi da starinoi, kuduat jällespäi pandih Kalevala-eepossan pohjakse. Se kuuluu alovehellizen histourien mustomerkilöin luvetteluh. 

## Ezitys
Mustomerki on nostettu Kalevalas Väinämöizen uuličal Keski-Kuittijärven rannal. Mustomerkin pohjas on kuivettu silei pedäjan rungo ladvattah karzittuloin oksienke. Rungo on kummallizesti viäry. Rungon poliruičendu da kerduandu ollah luonnollizet, tuulien pitkyaigazen vaikutuksen periä. Rungo on lujendettu cementualužimel. Rungon ymbäri pienil kivyzil on luajittu kenty. Kentän rinnal on puulauččaine.

## Histourii
Perindölöin mugah Uhtan (Kalevalan) erähäl niemel, kuduas oli äijy pedäjiä, kerävyttih vahnat da pajatettih omii runoloi, saneltih starinoi. Juuri vahnemban pedäjän al kirjuttigi nämmä runot E. Lönnrot omis kävymizis Uhtah vuozinnu 1834, 1835 da 1836. Plotinan nostandan periä vuvvennu 1956 vezi rubei uuttamah niemen hiekkurandua da uutti tämän pedäjän juurii. Vuozissah 1960:t pedäi kuivi.

Silloin piätettih muuttua tämä vahnu pedäi mustomerkikse. Leningruadan da Karjalan spetsialistoin avul puu oli kohendettu, siirretty pos'olkan keskukseh da pystytetty paikallizen Kul'tuurutaloin rinnal. Jällespäi se oli siirretty vie kerran — Väinämöizen uuličale, järven rannale.

Vuvves 1970 «Lönnrotan Pedäjän» kuva oli Karjala-painamon logotipas.

## Viittehet
Alasjärvi

**Alasjärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan lounazeh. 

Järven pinduala on 1,2 km², vezibasseinan ala on 33,3 km². 

Järvespäi lähtöy nimetöi oja, kudai laskeh Ilmeenjogeh. Järveh tulou vetty Hiitolanjärvespäi. Hiitolanjärveh tulou vetty Raivattalanlammespäi. 

Järven lounasrandua pitkin menöy raududorogu Viipuri – Hiitola. Järven pohjasrannale on sijoitunnuh Kujansuon kylä.
Veijalanjärvi

**Veijalanjärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Hiitolan linnukunnan alovehele. 

Järven pinduala on 2,3 km². Korgevus meren pinnaspäi on 13 metrii. 

Järveh laskeh Kokkolanjoki. Järvespäi lähtöy Asilanjoki, kudai laskeh Luadogah. Järven lähäl matkuau  -avtodorogu Sordavalassah.
Kortelanjärvi

**Kortelanjärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 2,2 km². Korgevus meren pinnaspäi on 11,0 metrii. 

Järvespäi vezi virduau Luadogah. Järven pohjasrandua pitkin menöy  -avtodorogu. Sen tyves on Kortelan kylä.
Kostamojärvi (järvi)

**Kostamojärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Elisenvuaran  kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 0,7 km². Korgevus meren pinnaspäi on 78 metrii. 

Järvespäi vezi virduau Soskuanjogeh. Järven lounasrannale on sijoitunnuh Kostamojärven kylä. Sen kauti menöy  -avtodorogu (Välimäki – Kostamojärvi).
Kurkelanjärvi

**Kurkelanjärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan  kyläkunnan da Suomen Etelä-Karjalan muakunnan Parikkalan kunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,8 km². Korgevus meren pinnaspäi on 91 metrii. 

Järven kauti menöy Ven'an da Suomen raja. Soikulanlahteh laskeh nimetöi oja, kudai tuou vetty Lonkalammes, Rumpalinlammes, Petäjäjärves, Joutsenlammes da Soikulanlammespäi. Järvespäi lähtöy nimetöi oja, kudai laskeh Nivanjogeh (alavirras se on Iijoki), kudai laskeh Pieneh Iijärveh.
Lieväjärvi

**Lieväjärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan  kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 2,5 km², vezibasseinan ala on 7,88 km². Korgevus meren pinnaspäi on 101 metrii. 

Järvespäi lähtöy Suurijoki, kudai virduau Umpilammes läbi da laskeh Pyhähjärveh. Vezi täs järvespäi virduau Suomen puolele Baltiekkumeressäh. Järven lähäl menöy  -dorogu (Elisenvuaru – valdivonraja).
Matrijärvi

**Matrijärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan  kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 3,7 km². Korgevus meren pinnaspäi on 98 metrii. 

Pohjazes järveh laskeh nimetöi oja, kudai tulou Mutalammes da Matrilammespäi. Suves järveh laskeh nimetöi oja, kudai tulou vetty Sikopohjanlahtes, Parikanjärves da Sompalammespäi. 

Päivänlaskus järvespäi lähtöy Nivanjoki, kudai virduau Pienes Iijärves läbi da laskeh Isoh Iijärveh.
Ezihistourii

Ezihistourii tarkoittau ristikanzan histouriin aiguvälii enne kirjutustaijon käyttöönottoa.

Ezihistourii javotah kivikauteh, bronzukauteh, vaskikauteh da raudakauteh.
Korpijärvi (järvi, Lahdenpohjan piiri)

**Korpijärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan kyläkunnan da Suomen Etelä-Karjalan muakunnan Parikkalan kunnan alovehele. 

Järven pinduala on 2,6 km², vezibasseinan ala on 16,6 km². Korgevus meren pinnaspäi on 100,5 metrii. 

Järvespäi vezi virduau Pyhäjärveh da siepäi Saimaah. 

Ven'an da Suomen raja jagau järven kahtekse. 

Ven'an puolel lähevin eländykohtu on Sikopohjan kylä. Sissäh on kaheksa kilometrii.
Nijasjärvi

**Nijasjärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan  kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 0,3 km². Korgevus meren pinnaspäi on 92,4 metrii. 

Järvespäi lähtöy Kylmäoja, kudai laskeh Kalajogeh. Kalajogi laskeh Iijogeh. 

Järvespäi päivänlaskuh päi menöy  -muadorogu (Elisenvuaru - valdivonraja).
Parikanjärvi

**Parikanjärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan Lahdenpohjan piirin Miinalan  kyläkunnan alovehele. 

Järven pinduala on 1,7 km², vezibasseinan ala on 6,42 km². Korgevus meren pinnaspäi on 100 metrii. 

Järveh laskeh nimetöi oja, kudai tulou Sompalammespäi. Järvespäi lähtöy nimetöi oja. Se laskeh Sikonpohjanlahteh da siepäi Matrijärveh. Matrijärvespäi vezi virduau monis järvilöis läbi da tulou Iijogeh. 

Järven lähäl menöy  -muadorogu (Elisenvuaru-valdivonraja). Järven lähäle on sijoitunnuh Sikopohjan kylä.
Paikjärvi

**Paikjärvi** on järvi, kudai on sijoitunnuh Karjalan tazavallan lounazeh. 

Järven pinduala on 2,0 km², vezibasseinan ala on 18,2 km². 

Järvespäi lähtöy Kummunjoki, kudai laskeh Miinalanjogeh. 

Järves löydyy lohtu, haugii, särgii, lahnua, matikkua, ahvendu da kiiškoidu. 

Järven randua pitkin menöy Piiteri - Sordavala – raudutiedorogu. Järven suvirannal on Huuhanmäki.