Frédéric Chopin

**Frédéric François Chopin** (enne nimel **Fryderyk Franciszek Chopin**; 1. kevätkuudu 1810 Żelazowa Wola Pol'ša – 17. ligakuudu 1849 Pariižu Francii) oli pol'šalaine säveldäi da pianovirtuoužu. Chopin omaksui francienkielizen nimen muuttajes Pariižah 20-vuodehizennu.

## Elos
Chopin rodiihes Żelazowa Wolan kyläs n. 50 kilometua Varsovas päivänlaskuh. Hänen tuattah oli Pol'šah vuonnu 1787 muuttanuh francielaine da muamo pol'šálaine. Chopinua allettih verrata Mozartah hänen muuzikallizen nerokkuon täh. 7-vuodizennu häi oli säveldänyh kaksi poloniezua. Vuozinnu 1816-1822 häi sai pianon opastustu viulistu Vojtěch Živnýspäi (1756-1842), kuni opastujan nerot ylitettih opastajan nerot. Tämän jälles händy opasti Varsovan yliopiston professor Wilhelm Würfel. Sygyzyl 1826 häi algoi opastuo mm. säveldysty da muuzikanteoriedu säveldäi Józef Elsneran (1769–1854) opastettunnu.

Vuvvennu 1829 Chopin meni Wienah da Dresdenah, kudualois sai hyvät arvostelut hänen ozuttelulois. Vuvvennu 1830 häi lähti myös Wienah da siepäi Münchenan kauti Pariižah, kus eli suuriman vuitin elostu.

Enziozuttelu Pariižas vuvvennu 1830 oli suuri menestys. Chopinas tuli terväh suozittu pianonopastai. Vuvvennu 1836 Chopin meni peitočči kihloih 17-vuodehizen pol'šalazen Maria Wodzińskan kel, no kihluandu peruttih terväh. Samannu vuvvennu säveldäi vastavui kirjailii Amandine-Aurore-Lucile Dupinan (1804–1876) kel, kudai parembi tunnetah peittonimel George Sand. Tavan mugah hyö vietettih talvet Pariižas da kezät Nohant-Vicas Keski-Francies, kus säveldäi sai valmehekse äijät hänen tevoksis. 

Frédéric Chopin da George Sand piettih yhty ainos vuodeh 1847 sah, konzu hyö erottih. Tervehyöntilan pahetes Chopin sai ykskai vie säveldiä. Jälgimäzen tevoksen häi sai valmehekse vuvvennu 1849. 

Chopin kuoli 17. ligakuudu vuvvennu 1849, da virrallizekse kuolinsyykse rodih tuberkuluožu. Runganavavukses lövvettih ližäkse merkilöi toizis kouhkoivoimattomuksis. Chopinal oli paha elävänny muahpannuokse rodiemizen foubii, da sendäh häi oli prižminyh hänen rungan avuandua, što se olis varmu ku häi toven oli kuolluh.

Chopin oli ližäkse toivonuh, ku hänen muanpaniezis ozutettas Wolfgang Amadeus Mozartan *[[Requiem (Mozart)|Requiem]]*. Muahpaniezet, kuduat huavattih pidiä Madeleinen kirikös Pariižas, hätkestyttih läs kaksi nedälii, ku kirikkö ei allukse hyväksynyh tevokseh pidäjii naispajattajii kirikön horah. Jälgimäi kirikkö suostui. Chopin pandih muah Père-Lachaisen kalmoimuale, no hänen syväin on pandu muah Varsovan Pyhän Ristan kirikön kolonkah.

Chopinan mugah on nimetty asteroidu 3784 Chopin, pol'šalaine viinu Chopin, pol'šalazii purjehlaivoi dai Frederic Chopinan kanzoinväline lendoazemu.

## Muuzikku

Chopin oli yksi harvois 1800-luvun säveldäjis, kudai ei ottanuh vaikuttehii Ludwig van Beethovenan muuzikas. Sen sijah hänen stiil'as nägyy Johann Sebastian Bachan vaikutus. Toizii hänen ezikuvii oldih Carl Maria von Weber, Johann Nepomuk Hummel, Jan Ladislav Dusík, John Field da Vincenzo Bellini. Ližäkse Chopin sai innoitustu pol'šalazes rahvahanmuuzikas.

## Aihies muijal
* Heikki Poroila: Yhtenäistetty Frédéric Chopin (kai säveldystuotando luvettelonnu)
* Juha Vyyryläinen: Chopin: pianon runous. Helsingin kaupunginkirjasto 19.4.2010.
* Fryderyk Chopin
* Classic Cat – Chopin mp3s
* Välläh käytettävis olijua Chopinan partituurua Mutopia Project

## Lähtehet
* Bourniquel, Camille | Nimekeh= Chopin | Seliteh=Suomentanut Tuomi Elmgren-Heinonen | Vuozi =1960 | Ilmahpiästetty=Helsinki | Ilmahpiästäi=Oy Fazerin Musiikkikauppa}}
* TDamschroder, David | Nimekeh= Harmony in Chopin | Ilmahpiästäi=Cambridge University Press | Ilmahpiästetty=Cambridge | Vuozi=2015 | Isbn=978-1-107-10857-8 }}