open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Internet

**Internet** on muailmanlajuine tiedoverko, kudai yhtistäy paikallizet tiedoverkot toine toizeh. Internet ei ole yksi tiedoverkolois, a nimitys tarkoittau kaikkien yhteh liitettylöin tiedoverkoloin kogonažuttu. Internet on avvonaine kaikile, ket tahtotah sih liittyö. Pidäy novvattua sen tehniellizii viestindysiändölöi libo protokoloi.

## Internetan kehitys

Internetan perustu oli luodu vie 1960-luvul Yhtysvallois.

1990-luvul Internet-palvelut oli siirretty firmoile. Jälles sidä se rubei terväh leviämäh rahvahan käyttöh.

## Tehnolougiet

TCP/IP perustuu sih ajatukseh, gu tiedoliikendeh verkos tapahtuu käyttäjen yhtenjyttymii tiedosähkielöi, IP-pakiettoi. Työndäjän da vastahottajan välile muvvostetut yhtevyöt vaikutetah vai piätehlaittehih, dai pakietoin syväindön tulkindu tapahtuu vaigu piätehlaittehis. Iče tiedoliikendehverko siirdäy vai tietyntyyppizii pakiettoi. Jogahizen pakietan käytettävy reitti voi olla erilaine.

## Internetan käyttötarkoitukset

### Yksityzet ristikanzat
Internetan käyttö viestilöin välittämizeh oli allus algajen suosittu. Vahnembii taboi ollah sähköpoštu, uutisjoukot sego sähkopoštan kauti käytettävät poštulistat. WWW-sivuloin kehittämizes roittih tavallizinnu chatat da keskustelualovehet. Nygöi Internetua käytetäh vie pikaviestindäh, Internet-soittoloih da videonevvotteluyhtevyksih.

Tiijon ečindän kannal Internetan kazvamine merkičči vallankumovustu.

Internetua käytetäh vie tiijostoloin jagamizeh. Nygöi tiijostojago tapahtuu tavan mugah WWW:n välityksel. Javos on ezimerkikse eriluadustu kirjutustu, muuzikkua, ohjelmistoloi da fil’moi. Tiijostoloi voi tallendua ičelleh libo andua tiijostoloi toizien tallendettavakse, ga autoranvalduzakonoin suojatun materjualan jagamine luvattah on zakonanvastastu.

### Firmat
Suuri vuitti tuottehien myöndäs on siirdynyh Internetah (verkolaukkoih). Monil tuottehii myöjil firmoil on oma verkolaukku. Suurimii Internetas ruadajii verkolaukoi ollah Amazon.com da eBay.

Verkorekluamu kazvoi terväh 1990- da 2000-luvul, da vuonnu 2013 rekluamah Internetas käytettih ezmästy kerdua Yhtysvallois enämbän d’engua migu tv-rekluamah. Rekluamah internetas käytettih 31 miljardua jevruo da tv-rekluamah 29 miljardua jevruo.

## Internetan probliemat
Internetan kuadumistu on toiči ennustettu vagavien tiedoteknillizien probliemoin täh (ezimerkikse toppupoštu, virusat, haittu- da špioninduohjelmat sego käytös olijoin ohjelmistoloin tiedoturvupuuttehet).

Argielokses Internet aiheuttau sotsiualistu riippuvuttu, kuduas realimuailman aktivitietat on korvattu virtualizel tovelližuol.

## Nimitys

Nimitys internet on roinnuh kahtes anglienkielizes sanas *inter* da *net*, kudualoin merkičys tarkoittau *verkoloin väline*.

## Kirjaližuttu suomekse
* Matikainen, Janne – Laaksonen, Salla – Tikka, Minttu (toim.): *Verkon ja sosiaalisen median tutkimusmenetelmät.* Vastapaino. 2013.

## Aihies muijal
* Internetan histouries. 
* Living Internet. 
* Internetan histouriedu ozuttai animacii. Youtube.
* DARPA's role in creating the Internet.

## Lähtehet
Irak

**Irak** (, sorani عێراق), virralline nimi - Irakan tazavaldu (, sorani کۆماری عێراق) – valdivo Lähizes Päivännouzus. Vuvven 2014 tiedoloin mugah rahavahan lugumiäry on 36 miljonua hengie , pinduala on 435  052 km². Rahvahan lugumiärän mugah Irak on 39. Kohtal muailmas, pindualan mugah on 57.kohtal.

Piälinnu on Bagdad. Virrallizet kielet ollah aruabien kieli da sorani.
Isaac Newton

**Isaac Newton** (25. talvikuudu 1642 Lincolnshire, Anglii – 20. kevätkuudu 1727 London) oli anglielaine fiizikku, matematikku, tiähtitiedoilii, filozoufu da alhimiekku. Häi oli tärgei figuuru XVII vuozisuan tiijollizes revol’ucies. Häi ozutteli omat painovoimu- da liikunduzakonat tevokses *Philosophiae Naturalis Principia Mathematica* vuvvennu 1687.

## Lähtehet
Islandien kieli

**Islandien kieli** libo **islandii** on skandinavienen kieli, kudai paistah ezipiäs Islandies.

Islandien lähisugukielet ollah ruočči, danii, norju da fiäri.

## Islandien kirjaimikko
* **A**, a - a
* **Á**, á - á
* **B**, b - bé
* **(C)**, (c) - sé
* **D**, d - dé
* **Ð**, ð - eð
* **E**, e - e
* **É**, é - é
* **F**, f - eff
* **G**, g - gé
* **H**, h - há
* **I**, i - i
* **Í**, í - í
* **J**, j - joð
* **K**, k - ká
* **L**, l - ell
* **M**, m - emm
* **N**, n - enn
* **O**, o - o
* **Ó**, ó - ó
* **P**, p - pé
* **(Q)**, (q) - kú
* **R**, r - err
* **S**, s - ess
* **T**, t - té
* **U**, u - u
* **Ú**, ú - ú
* **V**, v - vaff
* **(W)**, (w) - tvöfalt vaff
* **X**, x - ex
* **Y**, y - ufsilon y
* **Ý**, ý - ufsilon ý
* **(Z)**, (z) - seta
* **Þ**, þ - þorn
* **Æ**, æ - æ
* **Ö**, ö - ö
Islandii

**Islandii** (isl. Ísland on jiämua) on suarivaldivo, kudai sijoittuu Pohjas-Jevroupan päivänlaskus Atlantien valdumeren pohjazas ozas. Valdivon aloveheh kuulutah samannimine suari, kudaman pinduala on 103 tuh. km², da sen lähäl olijat pienet suaret.

Islandien piälinnu on Reikjavik. Muan rahvahan lugumiäry on 368 590 hengie (2021).
Ismo Alanko

**Ismo Kullervo Alanko** (12. kylmykuudu 1960 Helsinki, Suomi) on Jovensuus hänen lapsus- da nuorusaijan elänyh pajattai-pajonluadii. Alangon bändilöi ollah oldu mm. Hassisen Kone, Sielun Veljet da Ismo Alanko Säätiö.

## Diskogruafii

**Hassisen kone**
*Täältä tullaan Venäjä|1980|Poko Rekords
*Rumat sävelet|1981|Poko Rekords
*Harsoinen teräs|1982|Poko Rekords
*High Tension Wire|1982|Poko Rekords

**Sielun Veljet**
*Sielun Veljet||1983|live, Poko Rekords
*Hei soturit|1984|Poko Rekords
*L’amourha|1985|Poko Rekords
*Kuka teki huorin|1986|Poko Rekords
*L'amourder: Shit-Hot|1987|Poko Rekords
*Suomi – Finland|1988|Poko Rekords
*Softwood Music Under Slow Pillars|1989|Poko Rekords
*Musta laatikko|1991|musiikkiboksi, Seal on Velvet
*Otteita Tuomari Nurmion laulukirjasta|2007|tribuuttialbumi, Poko Rekords
*Kansan parissa 1|2008|live, Poko Rekords
*Kansan parissa 2|2008|live, Poko Rekords
*Kansan parissa 3|2009|live, Poko Rekords
*Kansan parissa 4|2009|live, Poko Rekords

**Ismo Alanko**
*Kun Suomi putos puusta|1990|Seal on Velvet
*Jäätyneitä lauluja|1993|Seal on Velvet
*Taiteilijaelämää|1995|Poko Rekords
*Irti|1996|Poko Rekords
*Maailmanlopun sushibaari|2013|Fullsteam Records
*Kolmannesvuosisata taiteilijaelämää/Live|2013|live, Fullsteam Records
*Ismo Kullervo Alanko|2015|Fullsteam Records
*Yksin Vanhalla|2017
*Minä halusin olla niin kuin Beethoven|2019
*Me olemme ihme|2023

**Ismo Alanko Säätiö**
*Pulu|1998|Poko Rekords
*Luonnossa|1999|live, Poko Rekords
*Sisäinen solarium|2000|Poko Rekords
*Hallanvaara|2002|Poko Rekords
*Elävää musiikkia|2003|live, Poko Rekords
*Minä ja pojat|2004|Poko Rekords
*Ruuhkainen taivas|2006|Poko Rekords

**Ismo Alanko Teholla**
*Blanco Spirituals|2008|Fullsteam Records
*Onnellisuus|2010|Fullsteam Records

## Kirjat
* Alanko, Ismo. Rakkaus on ruma sana: Valitut laulutekstit. Johnny Kniga, Helsinki 2004. ISBN 951-0-28972-8
* Alanko, Ismo. Sanat. Kaikkien laulujen tekstit. WSOY, Helsinki 2011. ISBN 978-951-0-37161-9

## Lähtehet
Ispanien kieli

**Ispanien kieli** (español libo castellano) polvevuu latinan kieles. Neče on yksi suurimis muailmas paistulois kielis. Sidä pagizou nenga 470 miljounua ristikanzua Ispuanies da Suvi- da Keski-Amerikas.
Itualii

**Itualii** () on Suvi-Jevroupan valdivo, Välimeren keskiozas. Virralline nimi on Itualien Tazavaldu ().

Luodehes mua rajoittuu Frantsienke (rajan pitkevys on 488 km), pohjazes – Šveitsarienke (740 km) da Avstrienke (430 km), koillizes – Slovenienke (232 km). Itualii ymbäröiččöy kahtu valdivuo: Vatikanua (3,2 km) da San-Marinuo (39 km).

Mua sijoittuu Apennien niemimual, Balkanan niemimual (pienes ozas), Padanan tazangol, Al’poin suvipuoles, Sitsilien da Sardinien suariloil da moniloil pienilöil suariloil.

Itualien piälinnu on Riimu. Muan pinduala on 301 340 km², rahvahan pinduala on 60 359 546 hengie (2018).
Itä-Suomen yliopisto

**Itä-Suomen yliopisto, UEF** (), Päivännouzu-Suomen yliopisto on Jovensuus, Kuopios ja Savonlinnas toimii yliopisto. Yliopisto rubei ruadamah 1. pakkaskuudu 2010, konzu Kuopion da Joensuun yliopistot yhtistettih. Yliopistos on läs 15 000 opastujua da 2 800 ruadajua, mi luadiu sit yhten Suomen suurimbis yliopistolois. Opastustu on 13 koulutusala da läs suas piäainehes libo koulutusohjelmas.
Ivan Rokačču

**Ivan Rokačču** (läs vuvvennu 1560, Mujejärven piiri, Tiikši-kylä — läs 1615, Tiikši-kylä) - on karjalaine muanruadai, partizuanoin joukkoloin johtai, kudai oli ruoččilazien vastah XVI—XVII vuozisuan rajal. Vie häi oli  Pohjois Karjalan okkupatsien vastah.

## Eloskerdu
Lopskoin pogostoin vuvven 1597 dozornoin kniigas on kirjutettu Rukajärven "voulostin parahis eläjäs" moskvalazes kirikön ruadajois Dmitrii Al'abjevas da Grigorii Kobelevas. Niilöin joukos oli kirjutettugi pogostan eläjäs Ivan Stepanov Rogačas. Sie on kirjutettu, ku Ivan Rogač eläy omas pihas Tiikši-kyläs.

Ivan Rokačču on pannuh muah kodoilumuas Tiikši-kyläs. Hänen kalmu on säilynnyh, sih kävväh matkustajat. Mändy, kudai kazvoi Ivanan kalmal, piettih pyhänny da sen rungoh riputettih kirjondettua käzipaikkua.

Vuvvennu 1950 A. Linevskii tutki Rokačun kalman. Sie oli löydetty miehen luurango, sego kaksi naizien da kaksi lapsien luuranguo, kuduadu tapetettih.
Kuulužu atropoulogu M. Gerasimov piäkul'l'ukan mugah luadi Rokačun ulgonägö. Hänen rinduvestos on Karjalan kanzallizes muzeis.
Ivan Savin

**Ivan Stepanovič Savin** on karjalaine kirjuttai da runoilii.

## Biogruafies
Ivan Savin on roinnuhes vuvvennu 1940 Siämärven kyläs. Hänen lapsestusaigu meni Anuksen Nurmoilas. Armies häi oli pohjazen merilaivastos. Savin opastui Piiterin meččyakadiemies, loppi Siktivkaran tsellulouzu- da bumuaguluajindutehnikuman, ruadoi Läskeläs, avvutti nostua Taškentua muanjärähtyksen jälles. Jälgimäzet 20 vuottu Savin oli toimes Petroskoin sähkölämbökeskukses.

## Kirjalline tuotando
Livvinkielisty runuo Ivan Savin rubei kirjuttamah algajen vuvves 1989. Hänen runoloi on painettu ”Oma mua” da ”Olonia” -lehtis, ”Carelia” da ”Mokša” -žurnualois, kerävökniigois ”Volni trav”, Petrozavodsk, 1998, (ven’akse runot kiändi Armas Mišin) da ”Omil pordahil”, Petroskoi, 1999, sego antolougies ”Karjalan pagin”, Petroskoi, ”Periodika”, 2003.
Monii vuozii Iivan-poigu pajatti da tansii ”Oma pajo”-horas, ruadoi yhteiskunnallistu ruaduo Karjalan rahvahan liitos.
Kyläs kazvanuh da monis kohtis ruadanuh Suavan Iivan hyvin tiedäy karjalazen rahvahan elaijan, sydämeči kuulou da suvaiččou Karjalan luonduo.
Muamankieli, oman rahvahan vahingot da ihalmot, luondoymbäristö ollah hänen runoloin piäteemannu. Se nägyy jo runoloin nimis: ”Karjalan kieli”, ”Minun Karjal”, ”Oma Mua”, ”Syvysehty”, ”Luonnon helmas”...
Vuvvennu 2005 piäzi ilmah Ivan Savinan runokniigu ”Roindurandu”. Lugii löydäy täs kniigas kaunistu, mieleviä, nerokastu, sydämen lämmittäjiä runuo da rivii. Nuorile tämä runokniigu roih ku rikas aittu, kuduas löydyy tarkua sanua, puhtastu karjalankielisty sanankiändöluaduu, viizahuttu.
Izrail

**Izrail** (ivr. יִשְׂרָאֵל, arab. إسرائيل‎‎), virralline nimi on Izrailan valdukundu (ivr.  ‏מְדִינַת יִשְׂרָאֵל‏‎‎‎,  arab. دولة اسرائيل‎)  —  valdukundu Lounas-Azies. Rahvahan lugumiäry on 8,90 miljonua hengie (v. 2010). Muan pinduala on 22 072 km². Piälinnu on  Ierusalimu. 

Virrallizet kielet ollah ivritu, arabien kieli. Izrail on unituarine valdivo, demokruattine parluemantutazavaldu. 

Izrail sijaiččou Lähizes Päivännouzus Välimeren päivännouzupuolizel rannal. Pohjazes se rajoittuu Livananke, luodehes Sirienke, päivännouzus Jordanienke da Päivänlaskurannanke, lounuas Jegiptanke da Gazan sektoranke.
Ižoran kieli

**Ižoran kieli** (ižoran kieleh *ižor(k)an keeli/kiili, maakeeli*) on uralilazen kieliperehen suomelas-ugrilazeh kielijoukkoh kuului baltiekku-suomelaine kieli. ižorakse pagizou 120-260 hengie. i*žora on karjalan lähin sugukieli da karjalaine malttau ellendie äijän ižoruo.*
Ispuanii

**Ispuanii** () on valdivo Lounas-Jevroupas da ozittain Afriekas. Virralline nimi on Ispuanien kuningaskundu (). Se on Jevroupan liiton da NATO:n ozanottai. Ispuanii täyttäy Pirenei-niemimuan suuriman ozan (80%), Kanarien da Balearien suaret. Muan pinduala on 505 944 km², se on nelländekse suurin Jevroupan mua (Ven’an, Ukrainan da Frantsien jälles).

Ispuanii rajoittuu viijenke muanke: Pirinei-niemimuan päivänlaskus – Portugalienke, Pirenei-niemimuan suves – Britanien Gibraltaranke, Pohjas-Afriekas – Marokkonke, pohjazes – Frantsienke da Andorranke.

Pohjazes da päivänlaskus se rajoittuu Atlantien valdumerenke, suves da päivännouzus – Välimerenke.

Ispuanies on äijy mägilöi. Sen piälinnu on Madridu. Rahvahan lugumiäry on 46 934 600 hengie (2019).
Nygöine piäministeri on Pedro Sánchez.


Lleida-04-Seu Vella-Portal-1983-gje.jpg|Lleida
Montserrat-02-Kadett-1983-gje.jpg|Montserrat
Eunate-14-Santa Maria-Bogen-2001-gje.jpg|Eunate
Lastres-02-Hafen-Stadt-1996-gje.jpg|Lastres
Segovia-114-Kathedrale-Vierung-Chor-1983-gje.jpg|Segovia
Segovia-124-romanische Kirche-1983-gje.jpg|Segovia
Granada-162-Alhambra-Park-Brunnen-1983-gje.jpg|Granada
Granada-158-Alhambra-Fenster-1983-gje.jpg|Granada
Mirador de Ezaro-02-Meerblick-1996-gje.jpg|Mirador de Ezaro
Istanbul

**Istanbul** () on Turtsien suurin linnu, valdivon kauppu-, tevolližus- da kul’tuurukeskus, piäportu. Se sijaiččou Bosforan lahten rannoil, kudai jagau linnan jevrouppalazeh (libo piäozah) da aazieh ozah. Net ozat yhtistetäh sillat da metro. Rahvahien lugumiärän mugah Istanbul on enzimäzel kohtal Jevroupas (laskietah molembien linnan ozien eläjät). Se on endine Riiman, Vizantien, Latinan da Osmanskoin imperilöin piälinnu.
Istanbul sjaiččou mättähikkähäs kohtas Turtsien luodehizes mollembien Bosforan rannoil da suves Mramoran merel. Linnan suurin oza sijaiččou Jevroupas, pienin – Aazies. Jevrouppalaize n ozan jagau kahtekse Kuldaine Sarvi –nimine lahti.Linnan pinduala on 5 343 km².

Istanbul sijaiččou subtroppizen ilmastoalovehen reunal, ga sih vaikutetah kovat tuulet pohjozespäi.
Vuvves 2008 algajen Istambulan muakundah kuuluu 39 linnanalovehtu, kuduat perustetah Suuri Istanbul. Sen rahvahien lugumiäry on 13 483 052 hengie (vuvven 2011 tiedoloin mugah). 

Istanbul on ylen popul’arnoi kohtu turistil. Turizman ala terväh kehittäy. Istanbulan piäturistukohatat sijoitetah linnan jevrouppalazes ozas. Täsgi on läs 90 % kaikis hotelilois. Linnas on äijy muzieloi, dvorčii, kirikkölöi da äijy muinastu nähtävysty.
Jalal ad-Din Muhammad Balkhi-Rumi

**Jalal ad-Din Muhammad Rumi** (30. syvyskuudu 1207 – 17. talvikuudu 1273) oli persielaine runoilii. Häi on tundiettu nimel Rumi da Mevlana.

Jalal ad-Din Muhammad rodivui Balkhin-linnas nygyzes Afganistuanas. Jalalan tuatto oli opastunnuh Baha’addin Valad, kudai piätti muuttua perehenke Konyan linnah nygyzen Turtsien alovehel. Sie Jalal eli läs kogo elaijan da kirjoitti runoloi modernil persien kielel. Sego afganistalazet da turtsielazet, sego iranilazet pietäh händy kanzallizennu runoilijannu.

Jalal ad-Din Muhammad sai hyvän opastuksen. Häi opastui kui teologiedu da oigevustieduo, muga i tarkoi tiedoloi. Häi ylen hyvin maltoi arabien da persien kieldy, tiezi Koranua da sen selittamizii.

Konyanas Jalal ad-Din Muhammad tuttavui Faridaddin Attaran ruadoh da hänes kazvoi sufilaine mystikko. Hänet mustetah suvaičuksen da rauhan työndäjänny pyörijän dervišilöin liikkehen perustajannu. Jalal ad-Din Muhhammadan elaijan jyrky muutos oli tuttavumine mystikko Shams-I Tabrizah vuonnu 1244. Rumis rodih askiettu da häi rubei kirjoittamah runokogomuksen Divan-I Shams-I Tabrizi kuvuamah suvaičustu Shams-ih da gor’ah hänen kuolendas vuonnu 1248.

Rumin mavzolei Konyas on nähtävyys da pyhäkohtu. Joga vuottu sih kävyy läs kaksi miljonua ristikanzua.
Jalgumiäččy

**Jalgumiäččy** on joukkosportan laji. Sen tarkoitus on ajua miäččy toizih vorotoih jalloil libo toizil rungan ozil (paiči käzii) puaksumbah migu vastustai. Nygöi jalgumiäččy on muailman tundietuin sportulaji. 

## Kižan siännöt

Jogahizes joukos on ei enämbiä 11 kižuajua (ilmai varakižuajua), yksi niilöis on vratari. Ei virrallizien kilbailuloin siändölöin mugah voi vähendiä kižuajoin lugumiäry seiččemeh kižuajah. Vratari on ainavo kižuaju, kudai voi kižata käyttäjen käzii, gu häi luadie sidä štruafualan rajois omien vorotoin vieres. 

Erilline jalgupallon kiža on mačču, kudai kestäy kaksi 45 minuutan piduhuttu puoliaigua. Enzimäzen da toizen puoliaijan välis on 15 minuutan taugo, kuduan aigua kižuajat levätäh da sit vaihtetah vorotat.

Kižan tarkoitus on ajua miäčyn toizen joukon vorotoih puaksumbah, migu vastustai da ei andua ajua miäččyy omih vorotoih. Kižas voittau se joukko, kudai ajau enämbän miäččyy. 
 
Gu toizen puoliajan aigua joukot ajettih yhtenjyttyzen miäčyn lugumiärän, miärätäh tazakiža libo miärätäh voittajua mačun regluamentan mugah. Täs tapahtukses voi miärätä liža-aigua – vie kaksi 15 minuutan  piduhuttu puoliaigua. Tavan mugah piä- da liža-aijan välis annetah taugo. Ližapuoliaijoin välis annetah aigua vaigu vaihtuamah čurat. Gu liža-ajan aigua ei sua miärätä voittajua, mačun jälles pietäh penaltisarjua. Erilazet kižuajat luajitah 5 potkua varustajan vorotoih 11 metrispäi. Gu luajitun penaltin lugumiäry on yhtenjyttyine, luajitah vie 2 penaltie, kuni voittai ei ole miärätty. 

## Kenty

Mačču pietäh kentylöil luonnollizen libo keinolluajitun peitienke. Virrallizien siändölöin mugah keinolluajittu peite on vihandu. Kenty on kohtikulmikon muvvos. Laidučeri on pitkembi vorotoin čerii.
Jamaika

**Jamaika** () on suarivaldivo Britanien Yhtymäs Vest-Indies.
Luodehes on meriraja Kubanke. Suari kuuluu Antilian suurien suarien joukkoh Kariban meres.
Muan pinduala on 10 991 km². Rahvahan lugumiäry on 2 930 050 hengie (v.2014). Piälinnu on Kingston. Viralline kieli on anglien.
James Cook

**James Cook** (7. kylmykuudu 1728, Marton, Jorkšir, Anglii - 14. tuhukuudu 1779, suari Gavaii) - anglien merimies.
Japounienmeri

**Japounienmeri** on Tyynenmeren reunumeri, kudai eruou sit Japounien suaril sego Sahalinan suarel. Japounienmeren randumuat ollah: Ven'a, Japounii, Korein Tazavaldu sego Korein demokruatilline kanzantazavaldu. Meren suvipuoleh piiäzöy Kurosivo- nimine lämmy virdu.
Pinduala on 1062 tuhattu km². Suurin syvys on 3742 m (41°20′ p.l. 137°42′ pn.p.). Talvel meren pohjaine oza jiädyy.

## Kalastus

Merespäi suahah meriruakkua, merikalbassua, veziheiniä, merinieglikkuo, kazvatetah sugamol'l'uskua.
Japounii

**Japounii** ( *Nihon* libo *Nippon*, virallizesti 日本国, *Nihon koku* libo *Nippon koku*) on suarivaldivo Tyynesmeres Päivännouzupuolizes Aazies. Se sijaiččou Kitain, Korean niemimuan, Japounienmeren da Ven'an päivännouzupuolel, ulottujen pohjazes Ohotanmerelpäi suveh Päivännouzu-Kitain merele. Muan nimes olijat kirjutusmerkit tarkoitetah ”päiväzen juurdu” libo ”päiväzen nouzemua”, sendäh Japouniedu kučutah toiči ”nouzijan päiväzen muakse”. Japounien piälinnu da suurin azutuskeskus on Tokio. Japounien keisari on Naruhito.

Japounieh kuuluu yli 3000 suardu, kudamis suurembat ollah Honshū, Hokkaidō, Kyūshū da Shikoku. Suurin oza suaris on vuoristosuardu da äijät vie tuliperäzii; ezimerkikse Japunien korgevin vuorenhuippu Fuji on tulivuori. Muan eläimiäry on muailman kymmenennekse suurin, piäle 127 miljonua hengie. Suur-Tokion aloveh on muailman suurin metropoliialoveh piäl 30 miljounan hengen. Japounies paistah japounien kieldy.

## Lähtehet
James Joyce

**James Augustine Aloysius Joyce** (2. tuhukuudu 1882 Dublin, Irlandii – 13. pakkakuudu 1941 Zürich, Šveicaarii) oli irlandielaine kirjuttai da runoilii. Händy pietäh erähänny XIX vuozisuan tärgevimis kirjuttajis. Joycen tunnetuimbii tevoksii ollah kirjutuskogomus *Dubliners* (1914) sego romuanat *A Portrait of the Artist as a Young Man* (1916), *Ulysses* (1922) da *Finnegans Wake* (1939).
Jan van Eyck

**Jan van Eyck** (1390, Maaseik — 1441, Brugge) oli flaamilaine taidehmualuaju, kudai eli Flanderis, nygöizes Belgies. Häi kehitti äijäl omassah ajan mualavustehniekkua. Hänen tevoksii ollah ezimerkikse *[[Arnolfinin pereh|Arnolfinin pereh]]* (1434), *Gentin alttari* (1432) da *Rolinin madonna* (1433-1434).
Jemen

**Jemen** (), virralline nimi on Jemenan tazavaldu () – valdivo Lounas-Azies, kudai sijaiččou Arabien niemimual. Vuvven 2011 tiediloin mugah muan rahvahan lugumiäry on 25 miljonua hengie. Muan pinduala on 527 970 km². Piälinnu on Sana.

Virralline kieli on aruabien kieli. Jemen on unituarine valdivo, prezidentan tazavaldu. Jemen sijaiččou Arabien niemimuan suves, Merel se rajoituu Indien valdumeren Ruskien da Arabien merilöinke. Mual Jemen rajoittuu Omananke da Saudi-Arabienke.
Jegiptu

**Jegiptu**, virrallizesti **Arabien Jegiptan Tazavaldu** on valdivo Pohjois-Afriekas da Azien Sinain niemimuas. Koillizes se rajoittuu Izrailanke da Gazan sektoranke, suves Sudananke, päivänlaskus Livienke, pohjazes Välimerenke, päivännouzus Ruskien merenke. Virralline kieli on aruabien kieli. Piälinnu on Kairo. Suurimat linnat ollah Kairo, Aleksandria, Giza, Šubra-El-Heima, Port-Said da Suets. Muan pinduala on 1 001 450 km². Rahvahan lugumiäry on 85 294 388 hengie.
Jeroilu

**Jeroilu** on Karjalan tazavallan Anuksen kanzallizen piirin kylä, kudai kuuluu Alavozen kyläkundah.

## Jeroilan rahvahan lugumiäry
 

## Nähtävykset

* Kirikkö (). Se rakendettih läs v. 1750. Nevvostovallan aigua se salvattih, sit kirikkö levii. Nygöi sidä pannah endizeh kundah, se jo ruadau.
* Vuonnu 2007 kyläs časounan kohtal lövvettih muinazen pravosluavnoin ristan.
* Ruskien armien saldatan kalmu
Jevroupan meriahvenet

**Jevroupan meriahvenet** () ollah meriahvenien heimoh kuului kalasugu.

## Lajit

* Meriahven ()
* Pilkkumeriahven ()
Jevrouppu

**Jevrouppu** on muanoza pohjazes Muan puoliskos. Pohjazes se rajoittu Pohjazen jiävaldumeren merilöih da päivänlaskupuolel Atlantičeskoin valdumeren merilöih. Jevroupan pinduala on 10 miljounua nelivökilometrii da eläjiä on läs 740 miljounua hengie (läs 10 % kogo muailman eläjis). Yhtes Aazienke Jevrouppu muvvostau manderehen Evraazien. 27 Jevroupan muadu muovostavat Jevroupan unionin.

## Linkit
* Euratlas, Jevroupan histouriallisii kartoi
* Herfried Münkler: Европа как политическая идея (ven'akse)
Jiäkur'oi

**Jiäkur’oi** libo **hokkei** on talvisportukiža.

## Jiäkur'oin histouries
Sanotah, ku Kanuadan rahvas enzimäzet ruvettih kižuamah jiäkur'oih. Jiäkur’oi on kuulužu kiža Pohjas-Amerikas: Kanuadas da Yhtysvallois. Ei jällele jiä Jevrouppugi. Hyvät jiäkižuajien joukkovehet ollah ruoččilazil, suomelazil, čeehielazil, no Ven'an joukkoveh on enin kilbua voittanuh. Enzi kerdua sillozen Nevvostoliiton joukkoveh – voitettih Muailman jiäkur’oih kižuajien kilvat vuvvennu 1954. Net oldih Ruočin piälinnas Stokgol’mas.

## Siännöt
Hokkeih libo jiäkur’oih kižatah avvonazel jiäl libo luistelikol. Hokkeih kižatah kahtel joukkovehel, kuuzin kižuajin joga joukkovehes. Kižuajil pidäy jiäkur’oipualikoil lykätä jiäkur’oi toizen joukkovehen hokkeivorottoih. Yksi kižuaju joga joukkovehes puolištau omii vorottoi. Hänel pidäy tavata jiäkur’oi, ei laskie omih vorottoih. Voittau se joukkoveh, kudai lykkiäy toižien vorottoih enämbän jiäkur’oidu, a omih vorottoih ei anna lykätä.
Jiäkuikku

**Jiäkuikku** libo **jiäguikku** (*Gavia adamsii*) on suurin kuikkien heimoh kuului lindu.

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 77-90 cm
**Siibien agjuväli:** 135-150 cm
**Paino:** 5,8 kg

## Pezoitundu

Jiäkuikku muniu muniu kaksi jäiččiä. Uročču da emäččy havvotah jäiččii yhtes nelli nedälii. Poigazet opastutah lendämäh kudakui 70 päivän ijäs.

## Aloveh

Euraazien alovehel jiäkuikku pezoittuu enimyölleh Pohjas-Sibiris. Pohjas-Amerikas se pezoittuu Pohjas-Kanuadas da Pohjas-Al'askas. Suomes voibi nähtä muan läbi muuttujii jiäkuikkii eritengi keviäl da harvembah sygyzylgi.

## Lähtiet
Johann Sebastian Bach

**Johann Sebastian Bach** (31. kevätkuudu 1685, Eisenach — 28. heinykuudu 1750, Leipzig) oli germuanielaine kirikkömuzikantu da säveldäi. Händy pietäh yhtenny suurimbis barokkumuuzikan säveldäjis.
Johann Wolfgang von Goethe

**Johann Wolfgang von Goethe** (28. elokuudu 1749 Frankfurt am Main - 22. kevätkuudu 1832 Weimar) on germuanilaine yleisnero: runoilii, romuanukirjuttai, gumanistu, tutkii, taidoilii da kymmenen vuvven aijan valdivon piäministru. Goethe pietäh germuanienkielizen kaunehliteratuuran vaikutusvaldazennu ristikanzannu.

## Eloskerdu
Goethe roinnuhes vahnas germuanilazes laukkulinnas Frankfurt am Main bohattu byrgeru Johann Kaspar Ghoeten (1710-1782) perehes. Wolfgangan tuatto oli imperuatoran nevvoi da endine advokuattu. Muamo, Katarina Elizabet Ghoete (endizel sugunimel Textor, 1713-1808) oli linnan piälikön tytär.
Goethen kois oli bohattu bibliotiekku, kuduas Wolfgang lugi äijän kniigua. Wolfgang sai kodiopastundan. Paiči germuanien kieldy häi maltoi frantsien, latinan, griekan da italien kieldy. Vuvvennu 1765 Goethe lähti opastumah Leiptsigan yliopistoh da loppi opastundan Strasburgan yliopistos vuvvennu 1770. Hänes tuli oigevuksen tiedodouhtori, ga häi ei ole kiinnostunnuh oigevustiedoh.

Leiptsigas Wolfgang mieldyi tyttöh da algoi kirjoittua runoloi. Paiči runoloi Goethe kirjoitti i tostu tevostu. Muutos luomisruavos tapahtui, konzu häi vastai Gerderan, kudai kerdoi hänele omis mielis poeezies da kul’tuuras. Strasburgas Wolfgang tunnisti iččiedy runoilijannu.

## Luomisruado
Goethen luomisruavon alguetuapan enzimäine merkičči tevos on druama «Gottfried von Berlichingen» (1773), kudai äijäl vaikutti yhtenaigalazih. Tämän tevoksen avul Goethe piäzi germunilazen literatuuran enzimäzih rivilöih. Kuulužin tevos on «Faust»-tragedii, kuduadu Goethe kirjoitti kogo elaijan. Wolfgang kirjoitti ”Faust”-tevostu läs 60 vuottu da se kuvailou kirjuttajan luomisruavon kaikkie etuapoi. Ga Goethen yhtenaigalazet piettih «Die Leiden des jungen Werther»-tevostu parahannu tevoksennu.

## Tevokset
* *Clavigo*, 1774
* *Die Leiden des jungen Werthers*, 1774
* *Iphigenie auf Tauris*, 1779—1788
* *Torquato Tasso*, 1780-1789
* *Der Erlkönig*, 1782
* *Die Metamorphose der Pflanzen*, 1790
* *Hermann und Dorothea*, 1794
* *Faust*, 1774—1832
* *Zur Farbenlehre*, 1810
* *West-östlicher Divan*, 1819
Johannes Brahms

**Johannes Brahms** (7. oraskuudu 1833 Hamburg – 3. sulakuudu 1897 Wien) oli germuanilaine klassillizen muuzikan säveldäi, kuduan stiil'annu oli romantiekku. Händy pietäh yhtenny suurimbis säveldäjis; "kolme suurdu B:dy" ollah Bach, Brahms da Beethoven.

## Muuzikkunäyteh
* Herbert von Karajan johtau Brahmsan 1. sinfounien finualua (palaine lopus)
* Brahmsan sobevutettu Vengrieläine tansu noumer 5

## Aihies muijal
* Yhtenäistetty Johannes Brahms (kai säveldystuotando luvettelonnu)
* Johannes Brahms -linkilöi
* Brahms All Music Guides
* Brahmsan elokseh näh da MP3-failua
* Pianosociety.org - MP3-failua
* Classic Cat - Brahms mp3s
* Välläh käytettävis olijua Brahmsan partituurua Mutopia Project

## Lähtehet
Johannes Kepler

**Johannes Kepler** (27. talvikuudu 1571 – 15. kylmykuudu 1630) oli germuanielaine tiähtitiedoilii, kudai luadi planiettoin lekundoi koskijoi teorieloi. Händy kučutah dai erähičči "enzimäzekse teoriettizekse astrofiziekakse", hosgi Carl Sagan kuvai händy sežo jälgimäzekse tiijollizekse astrologikse.

Kepler oli Grazan yliopiston matemuatiekan professor, tsuari Rudolf II:n hovimatematikku, da generualu Albrecht von Wallensteinan hoviastrologu. Omassah uran allus Kepler oli Tyko Brahen assistentu.

## Tevokset

* *Mysterium cosmographicum* (1596)
* *Astronomiae Pars Optica* (1604)
* *De Stella nova in pede Serpentarii* (1604)
* *[[Astronomia nova]]* (1609)
* *Dioptrice* (1611)
* *Epitome astronomiae Copernicanae* (piäzi ilmah kolmes vuitis 1618 - 1621)
* *[[Harmonices Mundi]]* (1619)
* *Tabulae Rudolphinae* (1627)
* *Somnium* (1634)

## Lähtehet
Johannes Vermeer

**Jan Vermeer** libo **Johannes Vermeer van Delft** (1632 Delft - 1675 Delft) oli hollandielaine taidehmualuaju. Häi on Rembrandtan kel tundietuimbii Hollandien kuldukavven mualuajis. Vermeeran kuulužin tevos on *[[T'urbuanupiähine tyttö]]*.

## Aihies muijal
* Jan Vermeerin elämä Archive.org
* Essential Vermeer
* Jan Vermeer van Delft
* Johannesvermeer.info
* Vermeer at Olga's Gallery
* Meegeren versus Vermeer

## Lähtehet
* cite book|last=Schneider|first=Norbert|title=Vermeer, a festői életmű|year=1999|publisher=Taschen, Vince Kiadó|location=Budapest|isbn=978-3-8228-3364-3
* cite book|last=Descargues|first=Pierre|editor=Aradi Nóra|title=Vermeer van Delft. In: A barokk, A művészet története|year=1987|publisher=Corvina Könyvkiadó|location=Budapest|isbn=963-13-2393-5
* cite book|last=Guarnieri|first=Luigi|title=Vermeer kettős élete|year=2008|publisher=Geopen Könyvkiadó|location=Budapest|isbn=978-963-9765-36-8
* Wilhelm von Bode: Rembrandt és a XVII. századi holland mesterek (szerk.: Eisler, János). Tóth Könyvkereskedés és Kiadó Kft., Debrecen. ISBN 978 963 5965 71 7,
Johnny Ramone

**Johnny Ramone** (oigiel nimel **John William Cummings**; 8. ligakuudu 1948 Long Island, New York – 15. syvyskuudu 2004 Los Angeles, Kalifornii) oli punk rock -joukkoveh Ramonesan gituaristu. 

Johnny Ramone soitti bändilöis jo 1960-luvul, ezimerkikse Tangerine Puppetsas, kudamas oli tulijois Ramones-jäzenis sežo Tommy Ramone (**Thomas Erdelyi**). 

Muuzikallizen uran ližäkse Johnny Ramone ozutteli monis fil'mois da televideniiprogrammois (mm. Simpsonois). 

Johnny vallittih Rolling Stone -žurnualan kaikkien aijoin gituaristu -iänenannos sijale 16.

## Lähtehet
Joey Ramone

**Joey Ramone** (oigiel nimel **Jeffrey Ross Hyman**, 19. oraskuudu 1951 New York, New York – 15. sulakuudu 2001 New York, New York) oli punk-bändi Ramonesan pajattai.

13-vuodehizennu Joey aloitti barabuanoin soiton da häi oligi Ramonesan alguperäine barabuanistu. Joey oli äijien mieles joukkovehen "syväin da sielu" da hänen mielipajoloi oldihgi balladat da suvaičuspajot. C. J. Ramone kuččui Joey'e ”bändin hipikse”. Häi oli 196 cm korgei. 

 Vuvvennu 2002 piäzi ilmah hänen ainavo souloal'bom, *Don't Worry About Me*, kudamah häi luadi pajoloi voimattomannu, enne kuolendua. Al'bomaspäi nouzi hitikse hänen versii pajos ”What a Wonderful World”. Vuvvennu 2003 New Yorkas nimitettih piha Joey Ramonen mugah, ”Joey Ramone Place”.

## Diskogruafii
Soulotuotando
* What a Wonderful World (single, 2002)
* ”Christmas Spirit... In My House” (EP, 2002)
* Don't Worry About Me (al'bom, 2002)
* ...Ya Know? (al'bom, 2012)

Tunnetuloi Joeyn Ramonesale luajittuloi pajoloi
*”Sheena Is a Punk Rocker” (1977)
*”I Wanna Be Sedated” (1978)
*”Rock ’n’ Roll High School” (1979)
*”Danny Says” (1980)
*”The KKK Took My Baby Away” (1981)
*”Censorshit” (1992)

## Kirjalližuttu
*McNeil, Legs & Leigh, Mickey: Veljeni Joey Ramone. Suomekse kiändänyh Ilkka Salmenpohja. Like, 2011. ISBN 978-952-01-0551-8
*Laitio-Ramone, Jari-Pekka: Heaven Needed A Lead Singer: Fans Remember Joey Ramone. Tmi Ramoniac, 2002. ISBN 951-98965-0-3.
*Laitio-Ramone, Jari-Pekka: Rock In Peace Dee Dee And Joey Ramone -kirja. Tmi Ramoniac, 2004. ISBN  951-98965-1-1.

## Toizii nettusivuloi
* Joeyramone.com
* Ramones-saitu (Jari-Pekka Laitio-Ramone)
* Joey Ramone -mustosaitu http://www.ramonesheaven.com/members/joeygree.html

## Lähtehet
Jonathan Swift

**Jonathan Swift** (30. kylmykuudu 1667 - 19. ligakuudu 1745) oli anglo-irlantilaine kirjuttai, filousofu, runoilii da yhteiskunnalline vaikuttai. Enne kaikkie häi on tundiettu satiirizes allegories "Gulliveran matkat" (1726). Häi on kirjutannuh läs 150 prouzutevostu da 280 runuo.
Jordanii

**Jordanan hašemitoin kuningaskundu** () libo Jordanii () – arabilaine valdivo Lähizes Päivännouzus. Jordanii rajoittuu Sirienke pohjazes, Irakanke koillizes, Saudi-Arabienke päivännouzus da Izrailanke da Palestinanke päivänlaskus. Jordanii rajoittuu Izrailinke da Palistinanke Mustumeren rannoil, Izrailanke, Saudi-Aravienke da Egiptanke Akaba-lahtes. Muan pinduala on 92  300 km². 90 % muadu on hiekkumua. Piälinnu on Amman. Rahvahan lugumiäry on 6  259  932 hengie.
Jorge Luis Borges

**Jorge Francisco Isidoro Luis Borges Acevedo** ( audio [hɔrhɛ bɔrhɛs]) (24. elokuudu 1899, Buenos-Aires, Argentiinu – 14. kezäkuudu 1986, Geneve, Šveitsarii), kudai lyhendi kirjailijannu omassah nimen muodoh **Jorge Luis Borges**, oli Argentiinan kuulužin nygykirjailii. Häi oli kirjastonhoidai, kirjalližuskriitiekku dai runoilii.

Borgesan ruadamine kirjastonhoidajannu nägyy hyvin hänen tevoksis: net ollah tävvet viittavuksii tovellizih da keksittylöih lähtehtevoksih da auktoritietoih, da net kyzelläh tavan mugah älyllizii, kirjalližustiijollizii libo teolougiellizii kyzymyksii kaunehkirjallizes formuatas. Borgesan novellois on äijy juumorua.
Josif Stalin

**Josif Vissarionovič Stalin**, tovvelline sugunimi – **Džugašvili** () (9. (21.) talvikuudu 1879 Gori,Tiflisan gubernii, Ven’an imperii – 5. kevätkuudu 1953 Volinskoje, Moskovan aloveh, Ven’an SFNT, Nevvostoliitto) oli ven’alaine vallankumovusmies, nevvostolaine valdivomies, poliitiekku, generalissimus. Stalin oli Nevvostoliiton kommunistizen partien enzimäine piäsekretari (1922-1953) da Vladimir Leninan jatkai Nevvostoliiton johtol. Stalinal oli rajatoi valdu.

Roinduperiä myöte Stalin oli gruuzielaine da hänen muaman kieli oli gruuzii. Nuorennu häi tuttavui marksilaižuoh, sendäh hänet eroitettih školas. Hänes rodih aktiivine kommunistu. Häi toimi Ven’an syväinvoinan aigua sego poliittizennu sego vojennoinnu komandirannu. Nevvostoliiton enzimäzen johtajan Leninan kuolduu algavui valdutora, kuduan Stalin voitti.

Stalinan aigua Nevvostoliitos oli ičevaldu. Valdivo kovah tarkasti yhteiskunnan elaijan kaikkii puolii. Sil aigua rikottih ristikanzoin oigevuksii da vällii, muaspäi työnnettih kanzat. Monet ristikanzat työnnettih tyrmäh da pakkoruadoh. Oli perustettu gulag-järjestelmy. Monet ristikanzat kuoltih nälgäh vuozinnu 1932-1933 da repressielöih.
Stalin pidi tevvollistamizen da muatalovuon kollektivoičemizen. Suuren kodimualazen voinan jälgeh Nevvostoliitos rodih Yhtysvaltoin rinnal muailman vedäi supervaldu, mi vei kylmäh voinah.

## Lähtehet
Jouhelo

**Jouhelo** (*Anas acuta*) on sorzien heimoh kuului lindu.

## Muut nimet

Lindu tunnetah karjalan paginluadulois nämmil nimil:

* Jouhelo (Salmis da Siämärves)
* Jouhišorža (Tunguol)
* Kilkkuna (Suistamol)
* Broakkan (Suistamol)

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 51-62 cm
**Siibien agjuväli:** 79-87 cm
**Paino:** 0,9-1,1 kg

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Suomen lintuatlas (suomekse)

## Lähtiet
Jean Sibelius

**Jean Sibelius**, oigiel nimel **Johan Julius Christian Sibelius** (8. talvikuudu 1865, Hämeenlinna, Suomen velikokni'ažestva, Ven'a — 20. syvyskuudu 1957, Järvenpää, Suomi) oli suomelaine säveldäi, kudamua pietäh Suomen kanzallissäveldäjänny. Hänen stiil'annu oli kanzallisromantiekku. Häi säveldi seiččie sinfouniedu da muun mugah sinfounizii runoloi.
Jouhikko

**Jouhikko**  on vahnu jouzisoitin. Jouhikos on olluh perindöllizesti kahtes nelläh kieldy, da sen iäni on aiga hil'l'aine. Se viritetäh tavan mugah kui viulu (g, d1. a1. e2). Altojouhikko on viritetty tavallistu jouhikkuo oktaavin madalembale.

Kai jouhikot ollah tavan mugah oldu soittajien ičen luajittuloi, mugai net ollah oldu eri kogozet da muodoizet. Piduhuttu on olluh 40-80 cm, levevytty 14-19 cm da sangevuttu 4-9 cm. Materjualoinnu on olluh koivu, leppy, pedäi da kuuzi. Jouhikkolois on käytetty jouhi-, jiändeh-, plastiekku- da metallukielii. Harakternoin jouhikon šuhizijan iänen suau hevon händyjouhis azuttuloil kielil. 

## Lähtehet
Joučen

**Joučen** () on sorzien heimoh kuului suuri valgei lindu. Jouččenii ei sua mečästiä, ili tulou riähky.

## Kogo da nägö

**Piduhus:** 140-160 cm
**Siibien agjuväli:** 220-240 cm
**Paino:** 6,5-11,5 kg

## Teemas muijal

* Luontoportti (suomekse)
* Suomen lintuatlas (suomekse)
Juablokku

**Juablokku** on juablokkupuun andin.

Juablokku on tervehelline syömine. Kypsänny sit on B1-, B2-, B6-, C- da E-vitamiinua sego, sanommo, kalsiumua, magnesiumua, kaliumua, pektiinua, ravindokuiduloi da flavonoidoi.

Juablokan mužavundua voi estiä limonan mehul.
Jovensuu

**Jovensuu** () on linnu Suomen Pohjas-Karjalas. Linnas eläy läs 75 000 hengie. Jovensuun susiedat ollah Ilomanči, Kontiolahti, Lieksa, Riäkkylä da Tohmajärvi. Linnu joven suuh rodihes v 1848, aigazembah linnua Pielisjoven iäreh jo rištikanzua azettavui. 1500-luvul Valamo monasterin azukkahat venehel jogie myö souvettih Luadogalpäi da pravoslavien časounu da monasteri nostettih Kuhasaloh.

Jovensuus on Päivännouzu-Suomen yliopisto, Karelia-ammattikorgeiškola da ammattiškola, muuzikkua opastetah Konservatorios da muuzikkaškolas. Jovensuu on ylen kul’turalline linnu, karjalastu pruazniekkua da muudu tapahtumua on kezäl da talvel. Jovensuu sijaiččou Pyhäselkä-järven rannal, kunne laskii Pielisjogi jagau linnan kahteh ozah.

Jovensuun linnanjohtajakse on vuvvennu 2010 vallittu Kari Karjalainen.

Jovensuu sai uvven flagun vuvvennu 2008, Leea Wasenius pluajiruinnu.

## Histourii

Ammuin jo kivikavvel Nygy-Jovensuun alovehel elettih ristikanzat. 1500-luvul pravoslaunoit nostettih Kuhasaloh Valamon monasterin skiitta, min ruoččilazet hävitettih 25-vuodizen voinan dai pitkän toruannan aigah. Jovensuu-hieru rodihes Ruočin vallan aigah kartoih, sih aigah Kontiolahten ker rippui. Cuari Nikolai I nosti hierun kohtah Jovensuu-linnua vuvvennu 1848.

Luterilaine da pravoslavnoi piäkirikkö seizotah piäkkäh Jovensuun keskustua katkuavan Kirkkokaduloin päis da samal kerdua keskustua eli ruudukuavua vastazil puolil. Päivännouzun da päivänlaskun kiriköt kačotah toine toizeh ylähäkkäl linnua. Kirkkokavun lounapiäs seizou luterilaine piäkirikkö, Jovensuun kirikkö, se on pluaniruitu uvven gotiikan stiil’ah. Keskustan alovehel on vie 4 muudu luterilastu kirikkyö: Pielisensuu Niinivuaral, Noljakka, Rantakylän kirikkö da Utran puukirikkö. Kirkkokavun pohjoispiäs on pienel mäel Jovensuun pravoslavnoin piäkirikkö, Pyhän Nikolaoksen kirikkö. Se on perindehelline pohjois-venäläne pravoslavnoi kirikkö, mis on ylen äijäl puudu nossettu da se  roinnuhes vuvvennu 1887. Jovensuus on toinegi pravoslaunoi kirikkö. se on Pyhän Johannes Teologin kirikkö pravoslaunoin seminuaran lähil, vizantielaine arkitektuura. Ližäkse näidy seizou Jovensuun linnas uuzien alovehien sizäl nenga kymmene suurdu luterilasten libo pravoslaunoiloin kirikkyö, ližäkse mečetti.

Jovensuus ollah Kaupunginorkesteri, Kaupunginteatteri da nygyaigane vuvvennu 2005 avattu kino Tapio.

## Ystävyslinnat
Jovensuul ollah neljä ystävyslinnua:
* Linköping, Ruočči
* Tönsberg, Norviegii
* Hof, Germuanii
* Vilna, Litvu

Ližäkse yhtehisruadosobimus tulijoin linnoinker: Petroskoi, Sortaval da Suojärvi Ven’al.

## Lähtehet
* Väestörekisterikeskus
 
## Tieduo toizil sivuloil
* Jovensuun linnan nettusaitu
Juankoski

**Juankoski** () oli Suomen linnu, kudai sijaičči Pohjas-Savos. Juankosken susiedat olih Juuka, Kaavi, Kuopio, Rautavaara da Tuusniemi. Se yhtistettih vuvven 2017 allus Kuopion linnah.
Julgine ala

**Julgine ala** libo **julgine sektor** tarkoittau kanzantalohuon vuittii, kudai on valdivoloin libo munitsipaliettoin omistukses. Julgizeh sektorah lugietah valdivoloin da munitsipaliettoin varzinazen toimindan ližäkse mm. julgizet fondat da valdivonyhtivöt. Julgizen sektoran varat tullah enimyölleh nalogois. Läs kaikkiel muailmas julgine sektor nähtäh parahakse tavakse todevuttua järjestys da turvalližus, muga kui oigevuslaitos, politsii da armii. Tavan mugah julgizeh sektorah kuuluu äijy toiziigi ruadoloi: vuitti opastukses, tervehyönhuollos da ymbäristönvardoičukses, daže tevollizuos, semmite puolistustevollizuttu sego tiijoitus-, aijanvietto- da liikendehtoimindua. 

## Lähtehet
Jumal

**Jumal**, **Jumalus** libo **Jumalolendo** on käziteh, kudai tavan mugah tarkoittau yliluonnollizii olendoloi, kudamien uskotah halliččijan mm. luonnonvägie da ristikanzoin ozua. Uskondot voi jagua sen mugah, kui äijy jumalua libo jumalatardu net palvotah. Monoteistazet uskondot käzitetäh tavan mugah vaiku yhten jumalan olemasolon, ku politeistazet uskondot uskotah monih jumalih. 

## Sanan alguperä

Sanal jumal on vastinehii baltiekkumerensuomelazis kielis, sežo mordvas jon- (jondol 'tulenišku, jumalan tuli) da marin kieles jumo 'taivas, ylijumal'. Duumaijah, ku sanan tagan ollus sanskritan sana dyumān (merkiččöy 'kirkas, valgei, taivahalline'), kudai oli yksi ammuzen hindien jumalan nimi. Tämä sana olis tulluh suomiugrilazih kielih eräs tuhat vuottu tagaperin konzu rahvas oldih kosketuksis Azies eläjien indoeuroppalazienke. Sanotah, ku vahnin kirjalline tiedo täs baltiekkumerensuomelazes sanas on muinasnorveegielazes matkukuvavukses vuvvel 1026. Sit sanotah, ku bjarmien libo karjalazien muas oli pyhäs kohtas Jómalin pačas.

## Jumalkäzitykset

Teismu libo *jumalusko* on käzitys kudaman mugah on olemas persounalline, vaikuttai jumal. Politeismu libo *monijumalallizus* on käzitys, kudaman mugah jumalii on moni. Monoteisman libo *yksijumalallizuon* mugah on vaiku yksi jumal. Deismu on käzitys, kudaman mugah jumal ei kaikkevuon luajittuu ole puutunuh sen kehitykseh libo käzitys, kudaman mugah jumal on kaiken algusyy. Panteismu libo *kaijumalallizus* samastau jumalan muailmankaikkevuon kel.

Sanua ateismu libo *jumalattomus* käytetäh libo viittuamah nägemyksih, kudamien mugah jumalua libo jumalia ei ole olemas libo käzityksih, kudamis ei ole käzitysty jumalan olemasolos. Agnostisizmakse kučutah nägemysty, kudaman mugah ei voi sanuo, ongo jumalua libo jumalia olemas.

## Lähtehet
Junokertuli

**Junokertuli** (*Dendroica striata*) on lindu. Se tavattih Suomes ezmästy kerdua 23.10.2008 Korppoon Utös.

## Karjalankieline nimi

Linnun karjalankieline täs artikkelis käytetty nimi on kiännetty suomenkielizes nimespäi *viirukerttuli*. Suomen kielen sanan *viiru* voibi kiändiä karjalakse *juno* libo *juro*.

## Lähtiet
Juonduvezi

**Juonduvezi** tarkoittau vetty, kuduadu voibi käyttiä juomizeh. Juonduvezi on talovusvetty. Juonduvetty valmistetah enimyölleh magies vies libo pohjuvies, jogi- libo järvivies.

Magei vezi on luonnonvara. YK arvion mugah magien vien kulutus on kuuzinkerdustunuh jälgimäzen vuosisuan aigua. 884 miljonal ristikanzal ei ole käytös puhtastu juonduvetty. YK:n yleiskogovus miäräi heinykuus 2010, gu puhtas vezi on ihmisoigevus.

## Lähtehet
Juhani Aho

**Juhani Aho**, vuodeh 1907 sah **Johannes Brofeldt**, (11. syvyskuudu 1861 Lapinlahti — 8. elokuudu 1921 Helsinki) oli suomelaine kirjailii. Häi oli sada vuottu tagaperin Suomen kaikis enimäl lugiettu kirjailii, da händy piettih silloi "rahvahallizennu kirjailijannu". Vuvvennu 1911 ilmah piässyh *Juha* on Ahon piätevos da enimäl počitoittu romuanu. Intriigan puoles druamalline tevos sijoittuu päivännouzupuolizeh Suomen (Kainuh?) da Ven'an Karjalah nenga 1600-1700 aigoile. Kerdomus pohjavuu legendah naizes, kudai kadoi Ven'an puolele da tuli järilleh siepäi taloin lehmienke. *Juhas* on luajittu kaksi ouperua, moni ozutelmuversiedy da kolme fil'mua. Romuanan kiändi karjalakse Ljudmila Markianova. 

Toizii Ahon tevoksii ollah:
# *Siihen aikaan kun isä lampun osti*, 1883
# *Rautatie*, 1884
# *Papin tytär*, 1885
# *Lastuja: kertomuksia ja kuvauksia*, 1891
# *Uusia lastuja : kertomuksia ja kuvauksia*, 1892
# *Papin rouva*, 1893

## Pereh

Ahon vahnembat oldih protopappi Henrik Gustaf Theodor Brofeldt da Karolina Fredrika Emelie Snellman, kudamil oli kaikkiedah kymmene lastu. Johannes libo Juhani oli lapsis vahnin. Eräs Juhanin pieni velli oli kirjuttai da rektoru Kaarlo Brofeldt.


File:Juhani Aho.jpg|

## Lähtehet
Juice Leskinen

**Juhani Juice Leskinen** (vuodeh 2006 **Pauli Matti Juhani ”Juice” Leskinen**, 'sanotah [Juise]', 19. tuhukuudu 1950 Juankoski, Suomi – 24. kylmykuudu 2006 Tampere, Suomi) oli suomelaine pajattai-pajonluadii, runoilii da kanzantaidoilii. Häi ruadoi dai kiändäjänny da kolumnistannu. Händy on kučuttu ”suomelazen rock-muuzikan tuattohuahmokse”.

Leskizen kaikkii tunnetuimat pajot ollah mm. ”Marilyn”, ”Syksyn sävel”, ”Viidestoista yö”, ”Musta aurinko nousee” da ”Norjalainen villapaita”.

Leskizen kirjallizes tuotandos oli runuo, lapsienkirjalližuttu, hengilöhistouriedu, suomendostu da monenjyttymiä  kirjutustu eri lehtilöis da antolougielois. Kaikkiedah häi piästi ilmah kaksitostu runokogomustu, nelli lapsienkirjua da nelli muudu tevostu. Vuvvennu 1994 ilmahpiästetty *[[Äeti|Äeti]]* ("Muamo") oli enzimäine kriitiekoloigi mielyttänyh runotevos, da sežo *[[Kosket (kirju)|Kosket]]* otettih hyvin vastah.

 Juice Leskizen tuatto oli Juankoskel roinnuh Pauli Heikki Leskinen da muamo Imbilahtel roinnuh Eini Annikki Mikkonen.

## Lähtehet
Jurmalu

**Jurmalu** on suurin Latvien kurortu-linnu, se on Riigaspäi 25 (kahtenkymmenen viijen) kilometrin piäs. Jurmalas linnan ozat (Priedaine, Lielupe, Bulduri, Dzitari, Majori, Dubulti, Jaundubulti, Pumpuri, Melluži, Asari, Vaivari, Sloka, Kauguri, Kemeri) sijoituttih toine toizele jälles Baltiekkumeren randua myöte. Kogo linnu on 32 (kolmiekymmendy kahtu) kilometrii piduhuttu da 3 (kolmie) kilometrii levevytty. Kaikkien linnan ozien kauti menöy raudutie, ajellah autobusat, menöy merenrandua myö čoma kävelystie. Jurmalah rahvastu muanittau meren valgei hiekkurandu, pedäikangahan veres ilmu da minerualuvien dai minerualulijan nouzemat. Ennevahnas sil merirannal oldih kalastajien eländykohtat. Jällespäi nygözen Dubultin kohtah ruvettih nostamah kezämökkilöi da luadimah kezoituskohtii. Kemerin minerualuvien nouzeman rinnal avavui ven’an kurortu. Nygöi Jurmalu on čoma nygyaigaine linnu. Kaikin tietäh Dzintarin kontsertuzualan, kuduas pietäh muuzikku-da juumorufestivualiloi.
Juusto

**Juusto** on syömine, kudai on luajittu hapannuon fermentoin da hapanmajon bakteerieloin avul hapatetus maijos libo eriluaduzien maidoeinehien sulattamine sulattamizien suolien avul.

## Syömisarvo
Juustos on korgei miäry proteinua (läs 25%), maidorazvua on (läs 60%) da minerualuainehii on (läs 3,5% paiči suolua). Juuston proteinat sulatetah parembi migu maijon proteinat. Juuston ekstraktuainehet hyvin vaikutetah syömizensulattamizien rauhnoih, kiihtetäh syöndyhimuo.

Syömiseinehet, kuduat ollah juustos, sulatah organizmal pošti kogonah (98-99%). Juustos ollah vitamiinua A, D, E, B1, B12, PP, C, pantotenoin happameh da muudu.

Juusto on kui vägevynnyh maido: sie ollah proteinua, razvat, minerualuainehet samas miäräs, kuigi maijos. Juustos on korgei miäry kaltsijua da fosforua, kuduat ollah hyvis välilöis.

## Lajittelu

### Sičužnoit juustot

Luadimizen tehnolougien mugah juustot ollah kovat, pehmiet, rassalizet da sulatut.
 
Sičužnoi fermentu (renninu, himozinu) on syömizensulattamizen fermentu, kudai on kui ristikanzas, mugagi žiivatois. Sičužnoi fermentu käytetäh, ku luajita maijos ruahtuo.

Vuvvekse 1999 läs 60% kovua juustuo Yhdysvallois da läs 80% juustuo muailmas luajittih jo renninan avul.

### Kovat juustot

* Parmedžanu on kuulužin muailmas italialaine kova juusto, kuduan razvumiäry on 32%;

* Gollandian kaldaine juusto - on pyöryžy, sie ollah pienet loukkozet, tämä juusto on muigiehko. Razvumiäry on 45% (Kostroman, Jaroslavl'an da Gollandian juustot).;
* Čedderan kaldaine juusto on silindraine, loukkostu ei ole, on pehmei. Sen razvumiäry on 50%.

* Ven'an kaldaine juusto - silindraine muodo, hieno. Sen juuston razvumiäry on 50%;

* Savustetut juustot - razvumiäry on 55%, niilöis on savustettu magu;

* Puolikovat juustot - loukkottomat juustot, niilöin razvumiäry on 20, 30, 45% (Latvian, Litvan Kaunasskan juustot);

### Pehmiet

* Kamamberan kaldaine - silindranmuvvoine juustu, kuduan paino on 130 grammua. Juuston pinnal on homehen valgei kalvo, razvumiäry on 60%. Juustol on hyvä šampin'onoin magu (Ven'an kamambet);

* Smolenskan kaldaine on silindrumuvvoine juusto, kuduan paino on 0,8 - 1,2 kiluo, razvumiäry on 45% (Mečästäjän, Smolenskan, Algusyömizen juustot);

* Rokforan kaldaine - on juusto sinizenvihandanke homehenke, silindrumuvvoine juusto, kuduan paino on 2 - 3,5 kiluo, razvumiäry on 60% (Rokfor).

### Rassalizet juustot

Nämä juustot kypsetäh da säilytetäh rassalis. Niilöil ei ole kuordu, loukkozet ollah pienet, juuston taigin on rapakko, razvumiäry on 40-45%, suolua - 7% (Osetian juusto, suluguni, brinza da muudu).

Rassalizet juustot ollah pahmiet da kovat. Jevropas suvaijah gretsien Feta-juustuo, kuduas razvumiäry on 50% da enämbi. Nämmii juustoloi luajitah kozan maijos.

### Sulatut juustot

Sulatut juustot ollah magiet, pastanmoizet, galbassuzet, konservoitetut, grigriboinke, laukanke, lohenke, gretsien oriehoinke.
Jyrgil

**Jyrgil** () on vahnu karjalaine kylä, kudai on Vieljärven poselenies Priäžän kanzallizes piiris Karjalan tazavallas.

## Tiijot
Kylä sijaiččou Vieljärvi-järven pohjasrannikol, P21-dorogan varres. 

## Eläjät
Vuonnu 2013 Jyrgilän kyläs on virallizesti elänyh 37 hengie. 

## Kačo vie
* Sinine dorogu, Norvegies, Ruočis, Suomes da Ven'al kulgii matkailudorogu- da reitti.

## Linkit
* Jyrgil Vieljärven poselenien sivuloil
Jyrksuari

**Jyrksuari** () on kylä Kondupohjan piiris Karjalan tazavallas Ven'al.

Se kuuluu Hirvaksen kyläkundah. Se on histourien mustomerki.

Kylä sijoittuu Petroskoi–Hirvas – dorogal.

## Jyrksuaren rahvahan lugumiäry
Jyrgil (Anus)

**Jyrgil** () on Karjalan tazavallan Anuksen kanzallizen piirin kylä, kudai kuuluu Mägriän kyläkundah.

Se sijoittuu Mägriänjoven rannal.

## Jyrgilän rahvahan lugumiäry