Bråtengata 8 (Moss)

**Bråtengata 8** er et hus som ligger på Jeløy i Moss. Byggets historie strekker seg helt til slutten av 1800-tallet. I dag er huset vernet etter Plan- og Bygningsloven (PBL). Vernedatoen er 16. februar 2018. Bråtengata 8 har tidligere hatt navnet Braatengaden 23. Huset har 2 etasjer og har vært et bosted for flere familier samtidig i mange år. I 1904 bodde 37 mennesker i Bråtengata 8 (Braatengaden 23) . 

## Historie
Bråtengata 8 ligger som nevnt i et gammelt industriområde på Jeløy. Området ble ført opp for å huse industriarbeidere på slutten av 1800-tallet, spesielt for de som arbeidet på Moss glassverk. Moss glassverk var grunnlagt i 1898 og en norsk produsent av glass og emballasje. De lagde blant annet drikkeflasker og hermetikkglass. Senere lagde de produkter av plast, som for eksempel flasker, bokser og begre.

Huset har hatt mange endringer i navn gjennom ulike epoker i norsk historie. Før 1882 hadde Bråtengata navnet Søndre Jeløgade. Etter 1882 ble Søndre Jeløgade omdøpt til Braatengaden. Gata ble omdøpt til Braatengaden, fordi gaten var veien inn til gården Braaten. Huset het Braatengaden 23 etter 1882. I 1919 hadde huset navnet Braatengaden 8. 17 år senere i 1936, hadde huset navnet Bråtengaten 8. På denne tiden hadde skrivemåten «Aa/aa» blitt avløst av «Å/å».

Som nevnt, var Bråtengata veien inn til gården Braaten. Gården var et tidligere soren-skriverbolig, og nevnes i flere dokumenter fra 1885. Før 1885, hadde gården navnet Torbjørnsrød. Det var på slutten av 1700-tallet at gården fikk navnet Braaten. Braaten var en prektig gård, men jorden ble litt etter litt spist opp av den voksende byen i løpet av 1900-tallet.Hovedbygningen fra 1885 står fortsatt i dag, men den er bygget ut som en del av Jeløy Kurbad.

Eieren av Bråtengata 8 (Braatengade 23) i 1897 var Jacob Hansen. 22 år senere i 1919 var eieren av huset Oskar Hansen. Da Jacob Hansen og Oskar Hansen var eierne av Bråtengata 8 (Braatengade 23), var huset som nevnt en arbeiderbolig. På denne tiden var arbeidsvilkårene dårlige. Arbeiderne jobbet ofte 10 til 14 timer per dag, 6 dager i uka. Arbeidet var ofte farlig og maskinene som ble brukt var dårlig sikret. De arbeiderne som var syke eller skadet var i fare for å miste jobbene sine. Menn, kvinner og barn jobbet på denne tiden. På slutten av 1907 var det ansatt 64 glassblåsere, 40 hytte- og dagarbeidere og omtrent 60 assistenter som var både jenter og gutter. Barna hadde på denne tiden lite eller ingen skolegang. Barna tjente penger til familien i tidlig alder, fordi det var mye fattigdom på denne tiden. De små barna fikk for eksempel oppgaven å rengjøre vanskelige tilgjengelige steder i maskiner. De guttene som var litt eldre, hadde andre oppgaver, som for eksempel å bære ferdigblåste flasker inn på et kjølerom. De eldre guttene fikk kallenavnet "Innbærsgutter". Spesielt i Bråtengata, var det mye alkoholisme blant arbeiderne på grunn av arbeidsvilkårene. 

Bråtengata 8 har hatt en bakgård som het Hansagården. I denne bakgården ble det tidligere drevet et bakeri og bryggeri. I dag er det en bod og garasje i hagen.

På grunn av sin bakgrunn som arbeiderbolig, så står Bråtengata 8 som et viktig symbol på både arbeiderklassens historie og den industrielle revolusjonen i Moss. 

## Byggestil
Som nevnt så ble Bråtengata 8 bygd på slutten av 1800-tallet. Bilde fra weblager (se kilde) viser en tegning av huset i 1934. Fra tegningen kan vi se at huset hadde spor fra den klassisistiske- og empire byggestil. En av kjennetegnene av klassisistisk byggestil er rektangulær bygningskropp, noe som Bråtengata 8 hadde. At huset hadde en enkel geometrisk dekor og lite detaljer på fasaden, indikerer at huset hadde spor fra byggestilen Empire. I dag har Bråtengata 8 blitt bygget om og har derfor noen forskjeller fra huset i 1934. 

#### Bygging
Siden 1800-tallet har Bråtengata 8 som nevnt endret seg mye. I 2009 fikk eieren av Bråtengata tillatelse til å innføre tilbygg til hovedhuset og ny garasje, inkludert boder. I dag er Bråtengata 8 regulert for bevaring på grunn av sin kulturhistoriske verdi som arbeiderstrøk fra 1800-tallet.

## Referanser