open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Phloeophilus

***Phloeophilus*** er en slekt av biller som lever av sopp som vokser på død ved. 

## Utseende
Ganske små, brunlige soppsnutebiller.

## Levevis
Både larvene og de voksne billene ernærer seg for det meste av sopp, særlig sopp som vokser på død ved. De kan finnes både i svært hard og ganske morken ved, også under barken på døde trær, gjerne på kvister og smågreiner. Noen få arter lever på levende planter. Noen få arter er rovdyr, og noen lever på lav og frø. 

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Øst-Asia.

## Systematisk inndeling
Slekten må ikke forveksles med slekten *[[Phloiophilidae|Phloiophilus]]*, som tilhører en helt annen gruppe av billene.

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[soppsnutebiller]], [[Anthribidae]]** Billberg, 1820
****** Underfamilien soppsnutebiller, Anthribinae Billberg, 1820 – ca. 2650 arter
******* Stammen **[[Phloeophilini]]** Lacordaire, 1865
******** Slekten ***Phloeophilus*** Schönherr, 1833 - 14 arter
********* *[[Phloeophilus acutedentatus]]* Frieser, 2009
********* *[[Phloeophilus agrestis]]* Boheman, 1833
********* *[[Phloeophilus annulifer]]* Frieser, 2002
********* *[[Phloeophilus biplagiatus]]* (Jordan, 1897)
********* *[[Phloeophilus cinameus]]* Frieser, 2007
********* *[[Phloeophilus dorsovittis]]* Kolbe, 1894
********* *[[Phloeophilus gibbosus]]* (Guérin-Méneville, 1843)
********* *[[Phloeophilus mirabilis]]* (Frieser, 1996)
********* *[[Phloeophilus oculatus]]* (Jordan, 1904)
********* *[[Phloeophilus ovatus]]* Jordan, 1933
********* *[[Phloeophilus russus]]* Jordan, 1912
********* *[[Phloeophilus sugillatus]]* Fåhraeus, 1839
********* *[[Phloeophilus sulcifrons]]* Fåhraeus, 1839

## Referanser




## Eksterne lenker

*
Al Dorow

**Albert Richard Dorow** (født 15. november 1929 i Imlay City i Michigan, død 7. desember 2009 i Haslett i Michigan) var en quarterback i amerikansk fotball. Han spilte college football på Michigan State University og på profesjonelt nivå i National Football League (NFL), American Football League (AFL) og Canadian Football League (CFL).

## Liv og karriere
Quarterbacken Dorow spilte college football da han gikk på Michigan State University og ble utnevnt All-American i 1951. Han ble draftet i tredje runde av NFLs draft i 1952. Etter å ha tjent to år i militæret spilte Dorow for Washington Redskins i 1954, 1955 og 1956, og for Philadelphia Eagles i 1957. Etter å ha blitt kuttet av Eagles like før sesongstart 1958 tilbrakte Dorow to år i Canadian Football League, hvor han spilte for Saskatchewan, British Columbia og Toronto. Dorow gikk over til AFL for ligaens første sesong, hvor han da spilte for New York Titans (nå New York Jets) i 1960 og 1961, før han ble byttet til Buffalo Bills før 1962-sesongen. Dorow skadet armen i sesongens fjerde kamp, og spilte aldri fotball igjen.

Dorows utmerkelser inkluderer All-American for MSU i 1951. Han ledet også AFL i touchdownpasninger i 1960 med 26. Han deler rekorden for flest sacks i en kamp i CFL med syv.

Etter å ha lagt opp ble Dorow en backfield coach for Hillsdale College i Michigan i 1963 og 1964. Han ble deretter en assistenttrener under Duffy Daugherty på Michigan State fra 1965 og ut 1970-sesongen. Han ble deretter hovedtrener for Hamilton Tiger-Cats i 1971 og deler av 1972-sesongen.

Etter amerikansk fotball jobbet Dorow som selger og manager frem til han gikk av med pensjon i 1989.

Dorow døde av benvevskreft den 7. desember 2009.

## Referanser
Sieiddevárri

**Sieiddevárri** er et fjell i Kautokeino kommune i Finnmark. Det ligger i Anárjohka nasjonalpark, rundt 80 kilometer øst-sørøst for kommunesenteret Kautokeino, og 4 km nord for riksgrensa mot Finland. Høyeste punkt ligger 487 meter over havet. Mellom Sieiddevárri og riksgrensa ligger fjellet Sieiddečearru.

## Referanser
Stikkvannshytta

**Stikkvannshytta** ligger idyllisk til ved nordenden av Stikkvannet i hjertet av Hurummarka.

Med sin sentrale beliggenhet er Stikkvannshytta et populært turmål året rundt.

Hytta, som eies og drives av Hurum Turistforening, er åpen for servering hver helg i vinterhalvåret, samt ved arrangementer i regi av Hurum Turistforening. Dette er blant annet Stikkvannsrennet om vinteren, Stikkvannstrimmen om sommeren og Stikkvannsmarsjen på høsten.

Hytta sto ferdig i 1947.

Hytta er vanligvis åpen så lenge det er skiføre.

## Referanser
Cold War 2

***Cold War 2*** (originaltittel: *Hon zin 2*) er en hongkongkinesisk actionthriller fra 2016 regissert av Longman Leung og Sunny Luk. Handlingen i denne oppfølgeren til ''Cold War'' er lagt noen år etter den første filmen. Sean Lau er blitt forfremmet til en lederstilling. Ting tar imidlertid en brå vending når hans kone og datter blir kidnappet. Han ser seg tvunget til å søke hjelp fra en tidligere rival for å redde sin familie. De ledende rollene spilles av Aaron Kwok og Tony Leung Ka-fai, mens sentrale biroller spilles av Eddie Peng, Chow Yun Fat, Janice Man og Charlie Yeung.

*Cold War 2* ble den mest innbringende lokalproduserte filmen i Hongkong i 2016. Den ble kun slått av to utenlandske filmer; den amerikanske superheltfilmen ''Captain America: Civil War'' og den sørkoreanske zombiegrøsseren ''Train to Busan''. Globalt innbrakte den en sum tilsvarende USD 103,2 millioner, hvorav 102 millioner i Kina og  i Hong kong.

Filmen ble også utgitt i 3D-format.

## Roller
(utvalg)

* Aaron Kwok – Sean Lau, Commissioner of Police
* Tony Leung Ka-fai – M.B. Lee, pensjonert Deputy Commissioner of Police
* Chow Yun-fat – Oswald Kan, eks-dommer
* Charlie Young – Phoenix Leung, Senior Assistant Commissioner of Police, Director of Management Services
* Janice Man – Isabel Au, skrankeadvokat ved Oswald Kan
* Eddie Peng – Joe Lee, tildigere politimann
* Aarif Rahman – Billy Cheung, ICAC Principal Investigator
* Tony Yang – Roy Ho, eks-Senior Police Constable
* Chang Kuo-chu – Peter Choi, tidligere Commissioner of Police 
* Wu Yue – Wu Tin-man, eks-Senior Inspector of Police
* Fan Zhibo – Rachel Ma, S.I.P. (VIP Protection Unit)
* Ma Yili – Michelle Lau, kona til Sean Lau
* Bibi Zhou – Alice Poon, skrankeadvokat (Bibi er også kjent som Zhou Bichang)
* Alex Tsui – Matthew Mak, ICAC operasjonsleder
* Frankie Lam – Alan Au, Deputy Commissioner of Police (Management)
* Kenny Wong – Stephen Han, Deputy Commissioner of Police (Operations)
* Ram Chiang – David Mok, Senior Assistant Commissioner of Police, Direktør for Crime & Security
* Waise Lee – Edward Lai,  Secretary of Justice
* King Kong Lam – Gary Fu, eks-Senior Inspector of Police
* Felix Lok – C.Y. Ma, medlem ved the Legislative Council / styreformann ved Security Panel
* Terence Yin – To Man, Chief Superintendent, Director of Information Technology

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Etter regn kommer solskinn

***Etter regn kommer solskinn*** (orig. *Till the Clouds Roll By*) er en amerikansk biografisk filmmusikal fra 1946 inspirert av livet til komponisten Jerome Kern.

## Skuespillere
* Robert Walker – Jerome Kern
* June Allyson – seg selv/Jane i *Leave It to Jane* 
* Lucille Bremer – Sally Hessler
* Judy Garland – Marilyn Miller
* Kathryn Grayson – Magnolia Hawks i *[[Teaterbåten]]*/seg selv
* Van Heflin – James I. Hessler
* Lena Horne – Julie LaVerne i *Teaterbåten*/seg selv
* Dorothy Patrick – Eva Kern
* Van Johnson – bandleder på Elite Club
* Tony Martin – Gaylord Ravenal i *Teaterbåten*/seg selv
* Dinah Shore – seg selv
* Frank Sinatra – seg selv
* Gower Champion – danser i *[[Roberta]]*
* Cyd Charisse – danser i *Roberta*
* Angela Lansbury – London specialty
* Ray McDonald – danser i *Oh, Boy!* og *Leave It to Jane*
* Virginia O'Brien – Ellie Mae i *Teaterbåten*/seg selv
* Joan Wells – Sally Hessler som ung
* Harry Hayden – Charles Frohman
* Paul Langton – Oscar Hammerstein II
* Paul Maxey – Victor Herbert
* Esther Williams – gjesterolle

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stikkvannet

**Stikkvannet** er en liten innsjø på Hurumlandet i Asker kommune. Den ligger 249 meter over havet, i den nordre del av Hurummarka. Vannet har utløp til Sætreelva, via Stikkvannsbekken og Mørkvannet. Stikkvannshytta ligger ved nordenden av vannet.

## Referanser


## Kilder
*
Lyrikkåret 1982

## Nye bøker
**Vinger, røtter* av Ketil Gjessing

|-
|April
|26. || Joanne Gobure ||  || poet || align=center| || align=center| || 
|}
## Dødsfall

## Referanser
Terrorangrepet mot svenske borgere i Brussel 2023

**Terrorangrepet mot svenske borgere i Brussel 2023** ble utført av den 45-årige tunisieren Abdesalem Lassoued. Gjerningsmannen skjøt og drepte to svenske fotballtilskuere som var på vei til Kong Baudouin stadion i Brussel, der det svenske og det belgiske fotballandslaget skulle spille EM-kvalifiseringskamp.

## Referanser
Volkspark Rehberge

**Volkspark Rehberge** er en en park i Berlin-Wedding i Tyskland. Parken ble i anlagt i perioden 1922–1929. Den ca. 78000 kvadratmeter store parken utgjør sammen med den tilgrensende Goethepark, til sammen omlag 115 000 kvadratmeter parkareal. I sørvest grenser den til Plötzensee.

Parken rommer blant annet en friluftsscene, Stadion Rehberge, Rathenau-minnesmerket og en viltinnhegning. Stadion er hjemmearena for BSC Rehberge 1945.
Fil:DE Berlin Wedding Volkspark.Rehberge Rathenau.Brunnen Vor.der.Einweihung 1987.jpg|Rathenau-minnesmerket innviet i 1987.
Fil:Volkspark Rehberge Stadion Rehberge 14.03.2016 16-52-20.jpg|Stadion.
Fil:Rehberge3.JPG|Möwensee.


## Referanser
Patricia Janečková

**Patricia Janečková** (1998–2023) var en tsjekkisk sanger (sopran) og barnestjerne av slovakisk familiebakgrunn. 

## Liv og familie
Patricia Janečková ble født i Münchberg ved Hof i Bayern av slovakiske foreldre. Hun vokste opp i Ostrava i Tsjekkia dit familien flyttet mens hun var lite barn. 

Hun giftet seg i juni 2023 med skuespilleren Vlastimil Burda. Hun døde den 1. oktober 2023 av brystkreft etter å ha fått diagnosen i februar 2022. Hun fortalte åpent om diagnosen i offentligheten. Hun lot seg avbilde hårløs og med operasjonssåret i brystet synlig.

## Virke

### Barneopptredender
Hun begynte å synge som barn, etter audition fikk hun ti år gammel opptre med Janáček symfoniorkester. Hun begynte å studere sang ved et konservatorium i Ostrava da hun var i tenårene.

Hun vant den tsjekkisk/slovakiske talentkonkurransen *Talentmania* (på TV-kanalene Nova og Markiza) i november 2010 (tolv år gammel), hun fikk én million stemmer, og ble internasjonalt kjent gjennom CNN kort tid etter.  

Hun ga ut sitt debutalbum i 2011, da hun var 13 år gammel. I 2014 vant hun den internasjonale konkurransen Concorso Internazionale Musica Sacra i Italia. I 2016 ble hun tildelt tre priser ved Antonin Dvorak-konkurransen i Karlovy Vary.

### Større roller
I november 2017 hadde hun sin første betydelige rolle som Galatea i Georg Friedrich Händels *[[Acis and Galatea]]*. Ved Det mährisk-slesiske nasjonalteater (*Národní divadlo moravskoslezské*) i Ostrava sang og spilte hun rollen som Julie i en tsjekkisk musicalversjon av *[[Romeo og Julie]]* (2017), og Esmeralda i Bedřich Smetanas *[[Die verkaufte Braut|Den kjøpte brud]]* (2018), og Pamela og Natasha i musicalen *Flowers for Mrs Harris* (2020) og Maria i *[[West Side Story]]* (2021).

Under sin sykdom hadde hun et samarbeide med den tsjekkiske oboisten Vilém Veverka om et julealbum i 2022.

## Diskografi
* *Patricia Janečková* (Bellevoice Produktion, 2011)
* *Christmas Album* – med Vilém Veverka (Supraphon, 2022)

## Referanser

## Eksterne lenker
* 
**[[Flaggermusen]]* av Johann Strauss via YouTube
Al-Ahli Arabi-sykehuset

**Al-Ahli Arabi-sykehuset** (arabisk: المستشفى الأهلي العربي) er et sykehus i Gaza. Det ligger i nabolaget Zeitoun sør i byen, og drives av den episkopale kirke i Jerusalem. Det ble grunnlagt i 1882 og anses som et av de eldste sykehusene i Gaza. Navnet betyr «Det arabiske folks sykehus».
## Historie
Sykehuset har vært i drift siden 1882, da det ble grunnlagt av *Church Mission Society of the [[Church of England]]*. Senere ble sykehuset drevet mellom 1954 og 1982 av *Medical Mission of the [[Southern Baptist Convention|Southern Baptist Church]]*, og var da kjent som **Baptist Hospital** (arabisk: المستشفى المعمداني). Siden 1980 er det blitt drevet av *Den episkopale kirke i Jerusalem*. Det støttes av internasjonal veldedighetsorganisasjoner som Embrace the Middle East.

## Israel–Hamas-krigen i 2023
Den 10. oktober 2023 meldte *American Friends of the Episcopal Diocese of Jerusalem* at tre medarbeidere ved sykehuset hadde mistet sine hjem i Rimalnabolaget under bombarderingsangrep,  blant annet hjemmet til sykehusets medisinske direktør, dr. Maher Ayyad.

Den 14. okober 2023 kl. 19.30 ble sykehusets *Diagnostic Cancer Treatment Centre* skadet av raketter. Fire av hospitalets folk ble såret, og to av de øverste etasjene ble sterkt beskadiget, noe som særlig gikk ut over mammografi- og ultralyd-avdelingene.

Tre dager etter, om kvelden den 17. oktober, fant det sted en eksplosjon direkte utenfor, på en plass der tusener hadde søkt tilflukt. Denne eksplosjonen førte til 200 til 300 palestineres død, og mer enn 600 andre sårede, ifølge foreløpige overslag fra Det palestinske helseministerium.

## Referanser

## Eksterne lenker
*
Gustavo Dezotti

**Gustavo Abel Dezotti** (født 1964) er en argentinsk tidligere fotballspiller som gjorde seg mest bemerket som spiss for den italienske klubben  og for det  i VM i 1990.

Gustavo Dezotti startet karrieren hos . Dezotti var del Argentinas lag som var tapende finalist i Ungdoms-VM i 1983. Han spilte to kamper som innbytter, og var bare i startoppstillingen i finaletapet for Brasil.

I 1988 ble han hentet til italiensk fotball av , som fylte kvoten av utenlandske spillere med Dezotti og de nyinnkjøpte uruguayanerne Nelson Gutiérrez og Rubén Sosa. Dezotti slo aldri til i Lazio. Det ble med én sesong hos Lazio, før han skiftet beite i 1989 til nyopprykkede . For Cremonese finner han umiddelbart veien til nettmaskene. Hans 13 scorede mål i 1989/90-sesongen er likevel ikke nok til å forhindre klubben fra nedrykk. Innsatsen sikrer ham imidlertid en plass i Argentinas tropp til VM-sluttspillet i 1990. Med Diego Maradona og Claudio Caniggia foretrukket i angrep, ble Dezotti henvist til en plass på benken. Han fikk innhopp mot  i gruppespillet og  i kvartfinalen. I straffesparkkonkurransen mot Jugoslavia scoret han det avgjørende straffesparket som sendte Argentina videre til semifinalen. I finalen var Caniggia en av fire spillere som måtte sone suspensjon, hvilket ga Dezotti plass i startoppstillingen. I finaletapet mot  gjorde Dezotti seg mest bemerket ved å bli utvist, drøye tyve minutter etter at lagkamerat Pedro Monzón ble den første spilleren til å bli utvist i en VM-finale. Dezotti spilte aldri for landslaget igjen.

Med sine 11 seriemål i 1990/91-sesongen, hjalp han Cremonese rykke direkte tilbake opp til Serie A. Sammen med Andrea Tentoni formet Dezotti et velfungerende spisspar for laget. Dezotti var en sentral spiller for Cremonese 
fram til han forlot klubben i 1994.

Fra italiensk fotball gikk ferden videre til Mexico, hvor han spilte fire år for  og , før han avrundet karrieren i 1998 med  i uruguayansk fotball.

## VM-medaljer
* 1990  Italia -  **Sølv** i fotball 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zeitoun (Gaza)

**Zeitoun** (arabisk: الزيتون, betyr *oliven*) er et nabolag sør i byen Gaza.

Det ble bygd i 1930- og 1940-årene da Gaza bredte seg utover fra sin bykjerne. Mye av den tidlige byggevirksomheten kan attribueres til utenlandske institusjoner, som blant annet misjonssykehus. Etter den arabisk-israelske krig i 1948 vokste Zeitoun ved at det tilkom mange palestinske flyktninger. Ahmed Yassins familie slo seg ned i nabolaget i 1950-årene.

Under Gazakrigen 2008–2009 rykket Israel Defense Forces (IDF) inn og okkuperte nabolaget. I denne perioden ble 48 palestinere, de fleste fra tre familier, drept. I tillegg ble 27 hjem, en rekke gårdsbruk og en moské ødelagt.

## Referanser


## Litteratur
*
*
Tromsø domkirke prestegjeld

**Tromsø domkirke prestegjeld**, også benevnt **Domkirken prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Tromsø domprosti. Det omfattet sogn i Tromsø kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Tromsø domkirke. 

Tromsøs kirkesogn er nå en del av Tromsø kirkelige fellesråd, og underlagt Tromsø domprosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Trumsar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra Håkon Håkonssons tid. Tromsø prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 omfattet det vidløftige *Trumsøe Præstegjeld* åtte kirker og ble betjent av fire prester. Sognepresten hadde hovedkirken hvori *skall skie tieniste fire hellige dage effter huer andre og den femti vdi Melwijg [kircke].* Torsuog og Helligøe hadde en residerende kapellan, så også hadde kirkene Kalsøø, Vannvog og Huittnesz, og Skierfføen hadde en egen residerende kapellan.

Ved kgl.res. av 18. januar 1776 *blev [Kaldet] delt således at [[Karlsøy prestegjeld|Karlsø]], [[Lyngen prestegjeld|Lyngen]] og [[Skjervøy prestegjeld|Skjervø]] bleve egne Sognekald, og [[Helgøy kirke|Helgø]] Annexsogn, som indtil havde hørt til Tromsø [sogn], skulde [..] tillæges Karlsø [i] 1781. Præstegjeldet udgjorde fra denne Tid eet Sogn med een Kirke.*

Tromsøe prestegjeld dannet grunnlaget for Tromsøe Landdistrict formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Hålogaland bispedømme ble opprettet 6. januar 1804, men først ved kgl.res. av 14. juni 1844 ble Nord-Norge formelt organisert som eget stift ved navnet Tromsø stift, og det er rimelig å anta at Tromsø prestegjeld fra denne dato ble omtalt som *Tromsø domkirke prestegjeld* og at sognepresten i Tromsø prestegjeld også var stiftsprost.

Ved kgl.res. av 2. februar 1852 ble Balsfjord og Malangen utskilt som egne kirkesogn, og ved kgl.res. av 18. oktober 1856 *er bestemt, [at disse sogn] adskilles fra Tromsø Præstegjeld, for at udgjøre et eget [[Balsfjord prestegjeld|Sognekald]] med Balsfjorden [..] som Hovedsogn, og [..] den [..] Deel af [..] Sognekald[ets] [til]hørende Landdistrikt[et] skal adskilles [..] og overgaa til et eget [..] [[Tromsøysund prestegjeld|Tromsøsundets Præstegjeld]].* Delingen av prestegjeldet ble iverksatt ved kgl.res. av 10. november 1860. Tromsøysund som eget prestegjeld ble lagt under Troms prosti, mens Tromsø by fortsatte som eget stiftsprosti. I 1963 ble Trømsøysund tilbakeført fra Troms prosti til Tromsø domprosti, sammen med Kvaløya og Tromsdalen.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Domkirken

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Karlsøy prestegjeld

**Karlsøy prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Tromsø domprosti. Det omfattet sogn i Karlsøy kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Karlsøy kirke. 

Karlsøys kirkesogn er nå en del av Karlsøy kirkelige fellesråd, og underlagt Tromsø domprosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Karlsey sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Karlsøy antas å være lagt under Tromsø i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Reformatsen 1589 omfattet det vidløftige *Trumsøe Præstegjeld* åtte kirker og ble betjent av fire prester. Kirkene Kalsøø, Vannvog og Huittnesz hadde en residerende kapellan. Ved kgl.res. av 18. januar 1776 *blev [Kaldet] delt således at Karlsø, [[Lyngen prestegjeld|Lyngen]] og [[Skjervøy prestegjeld|Skjervø]] bleve egne Sognekald, og [[Helgøy kirke|Helgø]] Annexsogn, som indtil havde hørt til Tromsø [sogn], skulde [..] tillæges Karlsø [i] 1781.*

Karlsøe prestegjeld dannet grunnlaget for Karlsøe formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Karlsøy prestegjeld besto av to sogn, Karlsøy og Helgøy, inntil kgl.res. av 11. juli 1860, da Karlsøy ble delt i Karlsøy hovedsogn og Sørfjord annekssogn. Allerede ved kgl.res. av 8. juli 1865 ble hele Sørfjord sogn overført fra Karlsøy til Lyngen prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1867. Flere av beboerne i det senere Sørfjord kirkesogn hadde da alt søkt Lyngen kirke i flere tiår, ref. kgl.res. av 3. desember 1813. I brev av 10. januar 1979 godkjente departementet at Karlsøy prestegjeld ble overført fra Troms prosti til Tromsø domprosti, gjeldende fra 1. januar 1979.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Karlsøy
* Helgøy

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Lyngen prestegjeld

**Lyngen prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Troms prosti. Det omfattet sogn i Lyngen kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Lyngen kirke. 

Lyngens kirkesogn er nå en del av Lyngen kirkelige fellesråd, og underlagt Nord-Troms prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Fra 1728 hadde Lyngenområdet vært et såkalt "missionariat" eller misjonsmark under Karlsøy kapellani i Tromsø prestegjeld. Den første kirken i Lyngen ble oppført i 1731 på Karnes, som allerede i 1740 ble flyttet til Lyngseidet hvor dagens kirke er oppført. Ved kgl.res. av 18. januar 1776 *blev [Kaldet] delt således at [[Karlsøy prestegjeld|Karlsø]], Lyngen og [[Skjervøy prestegjeld|Skjervø]] bleve egne Sognekald.*

Lyngen prestegjeld dannet grunnlaget for Lyngen formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 8. juli 1865 ble Sørfjord sogn overført fra Karlsøy prestegjeld til Lyngen, gjeldende fra 1. januar 1867, dermed hadde prestegjeldet to sogn. Flere av beboerne i det senere Sørfjord kirkesogn hadde da alt søkt Lyngen kirke i flere tiår, ref. kgl.res. av 3. desember 1813. Ved kgl.res. av 15. august 1911 ble Hateng skolehus tillatt vigslet til kapell for Storfjord distrikt. Ved kgl.res. av 21. juni 1929 ble Lyngen hovedsogn delt i tre: Kåfjord, Storfjord og Lyngen. Til prestegjeldet hørte også fortsatt Sørfjord sogn, som fra 16. juli 1937 fikk navnet Ullsfjord. Skibotn bedehus i Storfjord sogn ble innviet 5. mars 1930. Ved kgl.res. av 24. juni 1966 ble Ullsfjord sogn overført til Tromsøysund prestegjeld. Ved kgl.res. av 2. juni 1978 ble Kåfjord sogn utskilt fra Lyngen som eget Kåfjord prestegjeld, gjeldende fra 1. august 1978.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Lyngen
* Storfjord

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Skjervøy prestegjeld

**Skjervøy prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Troms prosti. Det omfattet sogn i Skjervøy kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Skjervøy kirke. 

Skjervøys kirkesogn er nå en del av Skjervøy kirkelige fellesråd, og underlagt Nord-Troms prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Skerfey sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Skjervøy antas å være lagt under Tromsø i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 omfattet det vidløftige *Trumsøe Præstegjeld* åtte kirker og ble betjent av fire prester. Skierfføen hadde en egen residerende kapellan. Ved kgl.res. av 18. januar 1776 *blev [Tromsø Kaldet] delt således at [[Karlsøy prestegjeld|Karlsø]], [[Lyngen prestegjeld|Lyngen]] og Skjervø bleve egne Sognekald.*

Skjervøe prestegjeld dannet grunnlaget for Skjervøe formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 10. september 1862 ble Skjervøy prestegjeld delt i tre sogn; Skjervøy hovedsogn, Reisen og Kvænangen annekssogn. Kgl.res. av 9. januar 1920 gav tillatelse til å bygge Rotsund kapell. Ved kgl.res. av 11. februar 1972 ble Kvænangen sogn utskilt som eget Kvænangen prestegjeld. Videre ved kgl.res. av 22. april 1977 ble Nordreisa sogn utskilt som eget Nordreisa prestegjeld, og Skjervøy residerende kapellanembete nedlagt fra samme tid.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Skjervøy

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Trondenes prestegjeld

**Trondenes prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Trondenes prosti. Det omfattet sogn i Harstad kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Trondenes kirke. 

Trondenes' kirkesogn er nå en del av Harstad kirkelige fellesråd, og underlagt Trondenes prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Þrándarnes sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Trondenes prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. Ifølge Diplomatarium Norvegicum var det prest på Trondenes i 1321. I Reformatsen 1589 omfattet det vidløftige *Trundenes Præstegjeld* hele Søndre og Midtre Troms, med fjorten kirker og kapeller, som ble betjent av ni prester. Sognepresten hadde hovedkirken som skulle betjenes *huer helligdag*, mens Quedfiord, Sand og Hylleszøø hadde hver sin residerende kapellan. Astafjord, Traneøen, Diurøen og Lendvig skulle betjenes av to prester. Øefiord og Balstad kirker, Megefiords og Berge kirker, samt Gryllefiords og Thorsken kirker av hver sine residerende kapellaner.

Ved kgl.res. av 28. desember 1731 *blev af Throndenæs' forskjellige sogne oprettet syv frie Sognekald, nemlig [[Hillesøy prestegjeld|Hillesø]], [[Ibestad prestegjeld|Ibbestad]], herunder [[Dyrøy kirke|Dyrø]], [[Lenvik kirke|Lenvig]] og [[Tranøy kirke|Tranø Sogne]] hørte, [[Mefjord prestegjeld|Midfjord]], [[Kvæfjord prestegjeld|Qvedfjord]], [[Bjarkøy prestegjeld|Sand]], Throndenæs og [[Torsken prestegjeld|Thorsken]]. Sands Præstegjeld blev ved [kgl.res. av] 29. oktober 1813 [atter] forenet med Throndenæs.*

Throndenæs prestegjeld dannet grunnlaget for Throndenæs formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 19. juni 1875 ble igjen Sand utskilt som selvstendig sognekall, gjeldende fra 1. oktober 1875. Ved kgl.res. av 14. mai 1926 ble Trondenes delt i tre sogn; Trondenes hovedsogn (med Harstad), Skånland og Sandtorg annekssogn. Sørvik forsamlingshus ble vigslet til kirke for Sandtorg etter kgl.res. av 8. januar 1932. Tovik kapell ble bygget etter kgl.res. av 20. februar 1904. Ved kgl.res. av 11. september 1953 ble Harstad ladested utskilt ut fra Trondenes som et eget Harstad prestegjeld og kirkesogn, gjeldende fra 1. januar 1954. Ved kgl.res. av 16. januar 1970 ble Bjarkøy og Sandøy sogneprestembete igjen lagt under Trondenes, gjeldende fra 1. mai 1970.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Trondenes
* Lundenes
* Grøtavær
* Sandsøy
* Bjarkøy

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Hillesøy prestegjeld

**Hillesøy prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Trondenes prosti, og hovedkirken var Hillesøy kirke. 

Hillesøy prestegjeld inngikk i Lenvik prestegjeld ved et kallsbrev av 5. januar 1759.

## Historikk

*Helliseyjar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Hillesøy antas å være lagt under Trondenes i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Reformatsen 1589 omfattet det vidløftige *Trundenes Præstegjeld* hele Sør- og Midt-Troms, med fjorten kirker og kapeller, som ble betjent av ni prester. Av disse hadde Hylleszøø en residerende kapellan. *Ved [[kgl.res.]] av 28. desember 1731 blev af Throndenæs' forskjellige sogne oprettet syv frie Sognekald, nemlig Hillesø, [[Ibestad prestegjeld|Ibbestad]], herunder [[Dyrøy kirke|Dyrø]], [[Lenvik kirke|Lenvig]] og [[Tranøy kirke|Tranø Sogne]] hørte, [[Mefjord prestegjeld|Midfjord]], [[Kvæfjord|Qvedfjord]], [[Bjarkøy prestegjeld|Sand]], [[Trondenes prestegjeld|Throndenæs]] og [[Torsken prestegjeld|Thorsken]].* Ved et kallsbrev av 5. januar 1759 ble Tranøy og Dyrøy skilt ut fra Ibestad som eget Tranøy prestegjeld, og samtidig ble Lenvik slått sammen med Hillesøy til et nytt Lenvik prestegjeld.

Den 1. januar 1855 ble Hillesøy prestegjeld formelt opprettet som eget prestegjeld, utskilt fra Lenvig prestegjeld.

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Berg prestegjeld (Troms)

**Berg prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Senja prosti. Det omfattet sogn i Berg kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Berg kirke. 

Bergs kirkesogn er nå en del av Senja kirkelige fellesråd, og underlagt Senja prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

I Reformatsen 1589 lå Torsken og Mefjord under det vidløftige Trondenes prestegjeld. Ved kgl.res. av 28. desember 1731 *blev af Throndenæs' forskjellige sogne oprettet syv frie Sognekald, nemlig [[Hillesøy prestegjeld|Hillesø]], [[Ibestad prestegjeld|Ibbestad]], herunder [[Dyrøy kirke|Dyrø]], [[Lenvik kirke|Lenvig]] og [[Tranøy kirke|Tranø Sogne]] hørte, [[Mefjord prestegjeld|Midfjord]], [[Kvæfjord prestegjeld|Qvedfjord]], [[Bjarkøy prestegjeld|Sand]], [[Trondenes prestegjeld|Throndenæs]] og Thorsken.* Ved kgl.res. av 10. oktober 1810 ble Mefjord og Torsken slått sammen til *Berg prestegjeld*, med Berg kirke som hovedsogn i det nye prestegjeldet. Det var da allerede blitt bestemt, ved kgl.res. av 13. januar 1809, at Mefjord kirke skulle nedlegges og et forsamlingshus oppføres i stedet.

Berg prestegjeld dannet grunnlaget for Berg formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Etter kgl.res. av 1. juni 1876 ble det bygget kapell på Senjens Nikkelverk.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Berg
* Torsken

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Skånland prestegjeld

**Skånland prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Trondenes prosti. Det omfattet sogn i Skånland kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Skånland kirke. 

Skånlands kirkesogn er nå en del av Tjeldsund kirkelige fellesråd, og underlagt Trondenes prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Skånland sognet "fra gammel av" til Trondenes sogn og kirkesogn, uten å ha egen kirke. Den første Skånland kirke, som opprinnelig var gamle Saltdal kirke oppført i 1776 og erstattet med ny kirke. Dette nedrevne kirkebygget ble flyttet til Evenskjær og vigslet den 23. oktober 1868 på.

Ved kgl.res. av 14. mai 1926 ble Trondenes delt i tre sogn; Trondenes hovedsogn (med Harstad), Skånland og Sandtorg annekssogn. Ved kronprinsreg.res. av 29. juni 1956 ble Sandtorg og Skånland sogn utskilt ut fra Trondenes prestegjeld som egne, respektive Sandtorg og *Skånland prestegjeld*, gjeldende fra 10. september 1957. Som en følge av kommunesammenslutningen av de tidligere kommunene Skånland og Astafjord fra 1. januar 1964, ble samtidig Astafjord sogn overført fra Ibestad prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Skånland
* Astafjord
* Tovik

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Torsken prestegjeld

**Torsken prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Senja prosti. Det omfattet sogn i Berg kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Torsken kirke.

Torsken prestegjeld opphørte og inngikk fra 1810 i Berg, sammen med Mefjord prestegjeld.

## Historikk

*Þorskar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Torsken antas å være lagt under Trondenes i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Reformatsen 1589 omfattet det vidløftige *Trundenes Præstegjeld* hele Sør- og Midt-Troms, med fjorten kirker og kapeller, som ble betjent av ni prester. Av disse var Thorsken et residerende kapellani. *Ved [[kgl.res.]] av 28. desember 1731 blev af Throndenæs' forskjellige sogne oprettet syv frie Sognekald, nemlig [[Hillesøy prestegjeld|Hillesø]], [[Ibestad prestegjeld|Ibbestad]], herunder [[Dyrøy kirke|Dyrø]], [[Lenvik kirke|Lenvig]] og [[Tranøy kirke|Tranø Sogne]] hørte, [[Mefjord prestegjeld|Midfjord]], [[Kvæfjord prestegjeld|Qvedfjord]], [[Bjarkøy prestegjeld|Sand]], [[Trondenes prestegjeld|Throndenæs]] og Thorsken.*

Ved kgl.res. av 10. oktober 1810 ble Mefjord og Torsken slått sammen til Berg prestegjeld, med Berg kirke som hovedsogn i det nye prestegjeldet.

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
The Counter Jumper

***The Counter Jumper*** er en amerikansk stumfilm fra 1922 regissert av Larry Semon.

## Skuespillere
* Larry Semon som Larry
* Lucille Carlisle som Glorietta Hope
* Oliver Hardy som Gaston Gilligan
* Curtis McHenry
* Eva Thatcher
* Jack Duffy

## Referanser


## Eksterne lenker
*
The Country Flapper

***The Country Flapper*** er en amerikansk stumfilm fra 1922 regissert av F. Richard Jones.

## Handling
Jolanda strekker seg langt for å sikre et forhold til Nathaniel Huggins, sønnen til byens farmasøyt. Ezra Huggins, faren hans, godkjenner imidlertid ikke forholdet deres. Til hennes hell overhører Jolanda tilfeldigvis en samtale hvor hun oppdager at Ezra ulovlig produserer alkohol på låven hans. Jolanda bruker dette for å utpresse Ezra, og få hans samtykke til at hun får lov til å være sammen med sønnen hans.

I håp om å kvitte seg med Jolandas makt over ham, brenner Ezra ned låven hans, for å ødelegge bevisene som Jolanda har mot ham. Jolanda blir imidlertid fanget i brannen, før hun blir reddet av Lemuell Philpotts - den sjenerte unge mannen som hadde vært forelsket i henne hele tiden. Jolanda mister til slutt Nathaniel til sin konkurrent, Marguerite; imidlertid ender hun opp sammen med Nathaniel - som virkelig bryr seg om henne.

## Skuespillere
* Dorothy Gish som Jolanda Whiple
* Glenn Hunter som Nathaniel Huggins
* Tom Douglas som Lemuell Philpotts
* Raymond Hackett som Shipp Jumpp 
* Albert Hackett som Hopp Jumpp 
* Kathleen Collins

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Piesocorynus

***Piesocorynus*** er en slekt av biller som lever av sopp som vokser på død ved. 

## Utseende
Middelsstore, sylindriske, mørkt gråbrune soppsnutebiller med lange, kraftige antenner som ender i en klubbe.

## Levevis
Både larvene og de voksne billene ernærer seg for det meste av sopp, særlig sopp som vokser på død ved. De kan finnes både i svært hard og ganske morken ved, også under barken på døde trær, gjerne på kvister og smågreiner. Noen få arter lever på levende planter. Noen få arter er rovdyr, og noen lever på lav og frø. 

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den Nye verden, fra det østlige USA i nord til Brasil i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[soppsnutebiller]], [[Anthribidae]]** Billberg, 1820
****** Underfamilien soppsnutebiller, Anthribinae Billberg, 1820 – ca. 2650 arter
******* Stammen **[[Piesocorynini]]** Valentine, 1960
******** Slekten ***Piesocorynus*** Dejean, 1834 - 33 arter
### Liste over artene

* *[[Piesocorynus alternans]]* Jordan, 1904
* *[[Piesocorynus aspis]]* (Erichson, 1847)
* *[[Piesocorynus basalis]]* Jordan, 1904
* *[[Piesocorynus brevis]]* (Jordan, 1904)
* *[[Piesocorynus compar]]* Jordan, 1904
* *[[Piesocorynus gracilicornis]]* (Jekel, 1855)
* *[[Piesocorynus imperfectus]]* R.Frieser, 1978
* *[[Piesocorynus inops]]* R.Frieser, 1978
* *[[Piesocorynus lateralis]]* Jordan, 1906
* *[[Piesocorynus mixtus]]* LeConte, 1876
* *[[Piesocorynus moestus]]* (J. E. LeConte, 1824)
* *[[Piesocorynus nigritulus]]* R.Frieser, 1978
* *[[Piesocorynus obliquus]]* R.Frieser, 1978
* *[[Piesocorynus ovatus]]* R.Frieser, 1959
* *[[Piesocorynus plagifer]]* Jordan, 1904
* *[[Piesocorynus rectus]]* (LeConte, 1876)
* *[[Piesocorynus scutellaris]]* R.Frieser, 1978
* *[[Piesocorynus sellatus]]* Jordan, 1906
* *[[Piesocorynus simplex]]* (Jordan, 1906)
* *[[Piesocorynus tesselatus]]* Schaeffer, 1906
* *[[Piesocorynus triangulus]]* R.Frieser, 1978
* †*[[Piesocorynus bibullus]]* Poinar & Legalov, 2016 
* †*[[Piesocorynus brevitectus]]*  Poinar & Legalov, 2016
* †*[[Piesocorynus elongatus]]*  Poinar & Legalov, 2016
* †*[[Piesocorynus hamus]]*  Poinar & Legalov, 2016
* †*[[Piesocorynus parategus]]*  Poinar & Legalov, 2016
* †*[[Piesocorynus parvocorpus]]*  Poinar & Legalov, 2016
* †*[[Piesocorynus tribullus]]*  Poinar & Legalov, 2016
* †*[[Piesocorynus unibullus]]*  Poinar & Legalov, 2016
* †*[[Piesocorynus villosus]]*  Poinar & Legalov, 2016

## Referanser




## Eksterne lenker

*
Platyrhinus

***Platyrhinus*** er en slekt av biller som lever av sopp som vokser på død ved. 

## Utseende
Middelsstore, sylindriske, mørke soppsnutebiller med lyse tegninger, ligner gjerne på bark med lav som vokser på den. Snuten er ganske kort.

## Levevis
Både larvene og de voksne billene ernærer seg for det meste av sopp, særlig sopp som vokser på død ved. De kan finnes både i svært hard og ganske morken ved, også under barken på døde trær, gjerne på kvister og smågreiner. Noen få arter lever på levende planter. Noen få arter er rovdyr, og noen lever på lav og frø. 

## Utbredelse
I Norge er *Platyrhinus resinosus* utbredt på Østlandet og i Møre og Romsdal . Forøvrig finnes gruppen i de fleste verdensdeler.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[soppsnutebiller]], [[Anthribidae]]** Billberg, 1820
****** Underfamilien soppsnutebiller, Anthribinae Billberg, 1820 – ca. 2650 arter
******* Stammen Platyrhinini Bedel, 1882
******** Slekten ***Platyrhinus*** Clairville & Schellenberg, 1798 
********* *[[Platyrhinus aculeatus]]* Schönherr, 1839
********* *[[Platyrhinus albinus]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus albirostris]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus asper]]* Dejean, 1835
********* *[[Platyrhinus clairvillei]]* Gistel, 1848
********* *[[Platyrhinus dorsalis]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus griseus]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus incanus]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus latirostris]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus longirostris]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus maculatus]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus niveorostris]]* Billberg, 1820
********* *[[Platyrhinus resinosus]]* (Scopoli, 1763) - finnes i Sør-Norge
********* *[[Platyrhinus spiculosus]]* Gyllenhal, 1833

## Referanser




## Eksterne lenker

*
Platystomos

***Platystomos*** er en slekt av soppsnutebiller. Det forekommer én art fra denne slekten i Norge.

## Utseende
Middelsstore, sylindriske soppsnutebiller med lange antenner. Snuten er ganske kort. De spraglete fargene etterligner lavbevokste greiner.

## Levevis
Både larvene og de voksne billene ernærer seg for det meste av sopp, særlig sopp som vokser på død ved. De kan finnes både i svært hard og ganske morken ved, også under barken på døde trær, gjerne på kvister og smågreiner. Noen få arter lever på levende planter. Noen få arter er rovdyr, og noen lever på lav og frø. 

## Utbredelse
I Norge er *[[Platystomos albinus]]* utbredt over det meste av landet . Forøvrig er gruppen utbredt i alle verdensdeler bortsett fra Afrika og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[soppsnutebiller]], [[Anthribidae]]** Billberg, 1820
****** Underfamilien soppsnutebiller, Anthribinae Billberg, 1820 – ca. 2650 arter
******* Stammen **[[Platystomini]]** Pierce, 1916
******** Slekten ***Platystomos*** Schneider, 1791 - 22 arter, holarktisk. I Norge:
********* *[[Platystomos albinus]]* (Linnaeus, 1758) (=*Anthribus albinus*) - utbredt over det meste av Norge
********* *[[Platystomos albisignatus]]* Senoh, 1996
********* *[[Platystomos andamanensis]]* (Jordan, 1913)
********* *[[Platystomos bogenbergeri]]* (Frieser, 1985)
********* *[[Platystomos cillius]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos daimio]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos desertus]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos frontalis]]* (Jordan, 1904)
********* *[[Platystomos haplosoma]]* (Jordan, 1914)
********* *[[Platystomos macrocerus]]* (Jordan, 1904)
********* *[[Platystomos malaicus]]* (Jordan, 1904)
********* *[[Platystomos ornaticollis]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos philippinensis]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos pilicornis]]* (Frieser, 1993)
********* *[[Platystomos planatus]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos sellatus]]* (Roleofs, 1879)
********* *[[Platystomos subpenicillatus]]* (J. Thomson, 1858)
********* *[[Platystomos tenuicornis]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos thai]]* Rheinheimer, 2004
********* *[[Platystomos thierriati]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos uniformis]]* Wolfrum, 1953
********* *[[Platystomos wallacei]]* (Pascoe, 1860)

## Referanser




## Eksterne lenker

*
Tel al-Hawa

**Tel al-Hawa** (arabisk: تل الهوا, «vindhøyden») er et nabolag i den palestinske byen Gaza. Den ble anlagt av Palestinian National Authority sent i 1990-årene, og er et av de mer velstående områder i byen. Her ligger Det islamske universitet i Gaza og den palestinske myndighets innenriksministerium. 

I Tel al-Hawa lå tidligere hovedkvarteret til Preventive Security Service, frem til makten over Gazastripen ble overtatt av Hamas i 2007. Siden har bygningebn vært en politistasjon. Etter å ha tatt kontrollen i nabolaget, endret Hamas-militsen dets navn til **Tel al-Islam**. Familien Doghmush holdt journalisten Alan Johnston fangen i Tel al-Hawa inntil Hamas fikk han sluppet fri.

Nabolaget ble sterkt skadet under Gazakrigen (2008-09), med kodenavnet «Operation Cast Lead» av Israel. Det var åsted for noen av de heftigste kamphandlingene under krigen. Dusinvis fra  Hamas-styrkene ble dreft eller såret, og flere IDF-soldater ble også såret. Tolv sivile ble drept.

## Referanser
Ibestad prestegjeld

**Ibestad prestegjeld**, også benevnt **Astafjord prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Trondenes prosti. Det omfattet sogn i Ibestad kommune i Troms fylke, og hovedkirken var Ibestad kirke. 

Ibestads kirkesogn er nå en del av Ibestad kirkelige fellesråd, og underlagt Trondenes prosti i Nord-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Ívarsstaðir sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Ibestad antas å være lagt under Trondenes i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 omfattet det vidløftige *Trundenes Præstegjeld* hele Søndre og Midtre Troms, med fjorten kirker og kapeller, som ble betjent av ni prester. *[[Astafjord kirke|Astefiord]], [[Tranøy kirke|Traneøen]], [[Dyrøy kirke|Diurøyen]], och [[Lenvik kirke|Lengeuijg]] [..] betienes aff tvende prester.*

I Titus Bülches manntall fra 1665 er Astafjord oppført som residerende kapellani under Throndenæs, men dette dreier seg formodentlig om Ibestad kirke. Ved kgl.res. av 28. desember 1731 *blev af Throndenæs' forskjellige sogne oprettet syv frie Sognekald, nemlig [[Hillesøy prestegjeld|Hillesø]], Ibbestad, herunder [[Dyrøy kirke|Dyrø]], [[Lenvik kirke|Lenvig]] og [[Tranøy kirke|Tranø Sogne]] hørte, [[Mefjord prestegjeld|Midfjord]], [[Kvæfjord|Qvedfjord]], [[Bjarkøy prestegjeld|Sand]], [[Trondenes prestegjeld|Throndenæs]] og [[Torsken prestegjeld|Thorsken]].* Ved et kallsbrev av 5. januar 1759 ble Tranøy med Dyrøy skilt ut fra Ibestad som eget Tranøy prestegjeld, og samtidig ble Lenvik slått sammen med Hillesøy til et nytt Lenvik prestegjeld.

Ibbestad prestegjeld dannet grunnlaget for Ibbestad formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl. res. av 22. februar 1853 ble Bardu sogn utskilt og slått sammen med Målselv til et nytt Målselv prestegjeld. Ved kgl. res. av 24. mai 1862 ble Salangen annekskirke tillatt bygget og ved kronprinsreg. res. av 21. april 1888 ble det tillatt beboerne i Lavangen å bygge en kapellkirke. Salangen og Lavangen kapelldistrikt ble gjort om til annekssogn ved kgl. res. av 18. september 1906, og ved kgl.res. av 17. juni 1907 ble eget Salangen prestegjeld, gjeldende fra 1. juli 1907. Kgl. res. av 28. juni 1913 gav tillatelse til å oppføre Andørja kapell. Ved kgl. res. av 21. mai 1926 ble Ibestad prestegjeld delt i sognene Ibestad, Andørja, Gratangen og Astafjord. Som en følge av kommunesammenslutningen av de tidligere kommunene Skånland og Astafjord fra 1. januar 1964, ble samtidig Astafjord sogn overført til Skånland prestegjeld. Gratangen sogn ble utskilt som eget Gratangen prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1999.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Ibestad
* Andørja

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Ptychoderes

***Ptychoderes*** er en slekt av soppsnutebiller som lever av sopp som vokser på død ved. 

## Utseende
Middelsstore til nokså store, avlange, gråbrune soppsnutebiller med nokså lange antenner. Snuten er litt lengre enn resten av hodet, nokså bred og flat.

## Levevis
Både larvene og de voksne billene ernærer seg for det meste av sopp, særlig sopp som vokser på død ved. De kan finnes både i svært hard og ganske morken ved, også under barken på døde trær, gjerne på kvister og smågreiner. Noen få arter lever på levende planter. Noen få arter er rovdyr, og noen lever på lav og frø. 

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i varme områder over hele Jorda.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[soppsnutebiller]], [[Anthribidae]]** Billberg, 1820
****** Underfamilien soppsnutebiller, Anthribinae Billberg, 1820 – ca. 2650 arter
******* Stammen **[[Ptychoderini]]** Jekel, 1855
******** Slekten ***Ptychoderes*** Schönherr, 1823 - 29 arter, neotropisk
### Liste over artene

* *[[Ptychoderes affinis]]* Jordan, 1894
* *[[Ptychoderes angulatus]]* Suffrian, 1870
* *[[Ptychoderes anthriboides]]* (Panzer, 1798)
* *[[Ptychoderes antiquus]]* Jekel, 1855
* *[[Ptychoderes bicallosus]]* Blanchard, 1846
* *[[Ptychoderes bivittatus]]* Jordan, 1894
* *[[Ptychoderes brevis]]* Jordan, 1894
* *[[Ptychoderes callosus]]* Jekel, 1855
* *[[Ptychoderes cinereus]]* Schönherr, 1833
* *[[Ptychoderes columbianus]]* Jekel, 1855
* *[[Ptychoderes crustatus]]* Frieser, 1988
* *[[Ptychoderes depressus]]* Jekel, 1855
* *[[Ptychoderes elongatus]]* Lacordaire, 1830
* *[[Ptychoderes insularis]]* Hope
* *[[Ptychoderes jekeli]]* Mermudes & Napp, 2004
* *[[Ptychoderes jordani]]* Frieser, 1959
* *[[Ptychoderes longicollis]]* Jordan, 1894
* *[[Ptychoderes magnus]]* Mermudes & Napp, 2004
* *[[Ptychoderes mixtus]]* Jekel, 1855
* *[[Ptychoderes nanus]]* Jekel, 1855
* *[[Ptychoderes nebulosus]]* (Olivier, 1795)
* *[[Ptychoderes obsoletus]]* Jekel, 1855
* *[[Ptychoderes ochraceus]]* Frieser, 1979
* *[[Ptychoderes pustulatus]]* Dejean, 1835
* *[[Ptychoderes rugicollis]]* Jordan, 1895
* *[[Ptychoderes subfasciatus]]* Hope
* *[[Ptychoderes tricostifrons]]* Fåhraeus, 1839
* *[[Ptychoderes variegatus]]* Schönherr, 1833
* *[[Ptychoderes virgatus]]* Fåhraeus, 1839
* *[[Ptychoderes viridanus]]* Boheman, 1833
* *[[Ptychoderes vittatus]]* Jordan, 1895

## Referanser




## Eksterne lenker

*