Helene Flood Aakvaag

**Helene Flood Aakvaag** (født 1982) er en norsk psykolog, voldsforsker og krimforfatter. Hun er forsker II ved Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS). Hun forsker på vold og traumerelatert skyld og skam.

## Forskerkarriere
Aakvaag er utdannet psykolog ved Universitetet i Oslo (UiO) og ble i 2012 ansatt som forsker III (tilsvarende universitetslektor) og deretter som stipendiat ved det UiO-eide forskningsinstituttet Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress (NKVTS), plassert på Oslo universitetssykehus. Som stipendiat ved NKVTS tok hun doktorgraden i psykologi ved UiO i 2016 med avhandlingen *Violence, revictimization and trauma-related shame and guilt*; hennes veiledere var psykolog Siri Thoresen og psykiater Grete Dyb, begge ved NKVTS/UiO. Fra 2016 er hun forsker II (tilsvarende førsteamanuensis) ved NKVTS.

## Forfattervirksomhet
Ved siden av forskning har hun utgitt to romaner og en populærvitenskapelig bok. Debutromanen *Heis med Houdini* kom på Gyldendal Norsk Forlag i 2008. Romanen *Terapeuten* som kom i 2019 under pseudonymet Helene Flood er solgt til 28 land og skal filmatiseres. Hun har brukt det fulle navnet Helene Flood Aakvaag i alle vitenskapelige arbeider og i sine to første bøker, men *Terapeuten* kom under navnet Helene Flood.

## Skjønnlitteratur og populærvitenskap
**Heis med Houdini* (2008). Gyldendal Norsk Forlag (ungdomsroman).
**Hei, skam* (2018). Cappelen Damm (populærvitenskap).
**Terapeuten* (2019) Aschehoug (krimroman; under pseudonymet Helene Flood).
**Elskeren* (2021). Aschehoug (krimroman; under pseudonymet Helene Flood)
**Enken* (2023. Aschehoug (krimroman; under pseudonymet Helene Flood).
**Øya som glitrer i sølv* (2023). Aschehoug (barnebok) Serie: Sofie og søskenbarna 1.
**Huset som hvisker i natten* (2024). Aschehoug (barnebok) Serie: Sofie og søskenbarna 2.

## Vitenskapelige publikasjoner
*Birkeland, M. S., Aakvaag, H. F., Strøm, I. F., & Thoresen, S. (2019). Sosiale relasjoner som konsekvens og risikofaktor. I H. F. Aakvaag & I. F. Strøm (Red.) Vold i oppveksten: Varige spor? En longitudinell undersøkelse av reviktimisering, helse, rus og sosiale relasjoner hos unge utsatt for vold i barndommen (s. 111–131). Oslo: Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress.
*Strøm, I. F., Birkeland, M. S., Aakvaag, H. F., & Thoresen, S. (2019). Trajectories of Alcohol Use and Alcohol Intoxication in Young Adults Exposed to Childhood Violence and Later Problematic Drinking Behavior. Journal of Family Violence. 
*Strøm, I. F., Aakvaag, H. F., & Wentzel-Larsen, T. (2019). Characteristics of Different Types of Childhood Violence and the Risk of Revictimization. Violence against Women, 25(14), 1696–1716. 
*Strøm, I. F., Aakvaag, H. F., Birkeland, M. S., & Thoresen, S.Felix, E. (2018). The mediating role of shame in the relationship between childhood bullying victimization and adult psychosocial adjustment. [El papel mediador de la verguenza en la relacion entre la victimizacion por acoso en la infancia y el ajuste psicosocial de los adultos]. European Journal of Psychotraumatology, 9(1). 
*Thoresen, S., Aakvaag, H. F., Strøm, I. F., Wentzel-Larsen, T., & Birkeland, M. S. (2018). Loneliness as a mediator of the relationship between shame and health problems in young people exposed to childhood violence. Social Science and Medicine, 211, 183–189. 
*Aakvaag, H. F., Strøm, I. F., & Thoresen, S. (2018). But were you drunk? Intoxication during sexual assault in Norway. European Journal of Psychotraumatology, 9. 
*Aakvaag, H. F., Thoresen, S., Strøm, I. F., Myhre, M. C., & Hjemdal, O. K. (2018). Shame predicts revictimization in victims of childhood violence. A prospective study of a general Norwegian population sample. Psychological Trauma, 11(1), 43–50. 
*Schnyder, U., Schäfer, I., Aakvaag, H. F., Adjukovic, D., Bakker, A., Bisson, J. I., Brewer, D., Cloitre, M., Dyb, G., Frewen, P., Lanza, J., Le Brocque, R., Lueger-Schuster, B., Mwiti, G. K., Oe, M., Rosner, R., Schellong, J., Shigemura, J., Wu, K., & Olff, M. (2017). The global collaboration on traumatic stress. European Journal of Psychotraumatology, 8. 
*Aakvaag, H. F., Thoresen, S., Wentzel-Larsen, T., & Dyb, G. (2017). Adult victimization in female survivors of childhood violence and abuse: the contribution of multiple types of violence. Violence against Women, 23(13), 1601–1619. 
*Aakvaag, H. F., Thoresen, S., & Øverlien, C. (2016). Vold og overgrep mot barn og unge – definisjoner og typologisering. I C. Øverlien, M. I. Hauge & J. H. Schultz (Red.) Barn, vold og traumer. Møter med unge i utsatte livssituasjoner. (s. 265–280). Universitetsforlaget.
*Aakvaag, H. F., Thoresen, S., Wentzel-Larsen, T., Dyb, G., Røysamb, E., & Olff, M. (2016). Broken and guilty since it happened: A population study of trauma-related shame and guilt after violence and sexual abuse. Journal of Affective Disorders, 204, 16–23. 
*Thoresen, S., Myhre, M. C., Wentzel-Larsen, T., Aakvaag, H. F., & Hjemdal, O. K. (2015). Violence against children, later victimisation, and mental health: a cross-sectional study of the general Norwegian population. European Journal of Psychotraumatology, 6, 1–12. 
*Aakvaag, H. F., Thoresen, S., Wentzel-Larsen, T., Røysamb, E., & Dyb, G. (2014). Shame and guilt in the aftermath of terror: the Utøya Island study. Journal of Traumatic Stress, 27(5), 618–621. 
*Thoresen, S., Aakvaag, H. F., Wentzel-Larsen, T., Dyb, G., & Hjemdal, O. K. (2012). The day Norway cried: Proximity and distress in Norwegian citizens following the 22nd July 2011 terrorist attacks in Oslo and on Utøya Island. European Journal of Psychotraumatology, 3. 
*Stensland, S., & Aakvaag, H. F. (2011). Inndeling og forekomst av belastende hendelser. PAIDOS, 29(2), 67–67.
*Stensland, S., Aakvaag, H. F., & Ormhaug, S. M. (2011). Posttraumatiske reaksjoner hos barn og ungdom: Hvordan kan barnelegen møte barn og ungdommer som har opplevd traumatiske hendelser. PAIDOS, 29(2), 60–63.
*Knudsen, A. K., Øverland, S., Aakvaag, H. F., Harvey, S. B., Hotopf, M., & Mykletun, A. (2010). Common mental disorders and disability pension award: Seven year follow-up of the HUSK study. Journal of Psychosomatic Research, 69(1), 59–67. 

## Referanser