Kong Olav (oratorium)

***Kong Olav*** er et oratorium av Arne Eggen, komponert for soli, guttekor, blandet kor, orgel og orkester. Oratoriet ble skrevet som bidrag i en konkurranse om Olavsoratoriet foran Olavsjubileet i 1930. Olavsjubileet var 900-årsmarkeringen av helgenkongen Olavs død og kristendommens innføring i Norge.

Komposisjonen ble innlevert til konkurransen under navnet *Tre prosesjoner,* og førte til at Eggen fikk andrepremien. Vinner ble Ludvig Irgens-Jensen for hans komposisjon *[[Heimferd]].* Eggens *Tre prosesjoner* ble etter konkurransen omdøpt til *Kong Olav.* Dette oratoriet ble urfremført 30. mars 1933 av Cæciliaforeningen i Vår Frelsers kirke i Oslo. Verket er stemplet «Cæciliaforeningen, Oslo».

## Verkomtale
Kantatekomiteen uttalte om *Kong Olav* blant annet at

Også musikktidsskriftet *[[Tonekunst]]* mente at komposisjonen hadde en helt norsk grunntone. Den var dessuten mer homofont anlagt enn oratoriet *Heimferd*. *Tonekunst* mente at Eggens verk var preget av lyrisk fantasi utover det alminnelige. Det ble ansett som lett tilgjengelig, rytmisk og melodisk. *Kong Olav* inneholdt en mengde mektige sangtemaer, og skildringen av tekstens billedrikdom ble vurdert som levende og karakteristisk.

## Konkurransene i 1930
Kirkedepartementet utlyste i 1928 en konkurranse om teksten til en kantate i anledning Olavsjubileet i 1930. Ved fristens utløp i mars 1929 var det innkommet 56 utkast. Olav Gullvågs utkast *Gloria in excelsis deo* ble tildelt førstepremie, mens Heming R. Skres (1887–1943) fikk andrepremie for *Eyvind*. Skre var organist, journalist og motstandsmann. Han døde i 1943, trolig henrettet i Kiel.

Komponistene fikk deretter velge hvilken tekst de ønsket å komponere til, Gullvågs eller Skres. Men komiteen ville på ellers like vilkår, velge en komposisjon som var skrevet til Skres kantate. Denne kantaten var nemlig formulert som et kvad om kristendommens kamp og seier i Norge, og dermed religiøst-kirkelig oppbygd. Gullvågs tekst var mer episk og dramatisk enn kirkelig.

Innen fristen i april 1930, innkom fire verker til Gullvågs tekst og tre til den Skre hadde skrevet. Ingen av bidragene til Skres tekst ble imidlertid funnet verdifulle nok. Valget sto derfor mellom de komposisjoner som gikk på Gullvågs tekst.

Ludvig Irgens-Jensen vant konkurransen med sin komposisjon Heimferd*.* Verket er også omtalt som Olavsoratoriet*.* Eggens komposisjon *Tre prosesjoner* fikk andrepremien. Den fikk senere navnet *Kong Olav*.

## Kantatestriden
Straks etter at tekstkonkurransen var ferdig, ble det fremsatt kritikk mot at begge vinnertekstene var på nynorsk. Kritikken blir satt sammen med den aktuelle striden om navnet på den daværende byen *Trondhjem*. En folkeavstemning holdt byen i 1928 hadde vist at 92 % var for å beholde navnet Trondhjem. I juni 1929 vedtok Stortinget likevel med virkning fra 1. januar 1930 at Trondhjem skulle få navnet *[[Nidaros]]*. Diskusjonen stilnet imidlertid ikke, og med virkning fra 1. mars 1931 ble bynavnet ved et kompromiss endret til *Trondheim*.

Gullvåg bidro til striden med sitt innlegg i Dagbladet 22. april 1930, skrevet fra hans oppholdssted i Italia. Han hadde gått inn for Nidaros som det historisk korrekte navnet på byen, og tok nå til orde for å avlyse hele jubileet. Han hevde at i striden sto nå

Striden førte til at ingen av byens kor ønsket å delta i oppføringen av verket. Det skyldtes ifølge overlærer Erik Saltnesstrand som dirigerte koret Samklang, ikke motvilje mot selve verket. Men koret fryktet motviljen i byens befolkning. Koret kunne komme til å miste anseelse, med store økonomiske konsekvenser til følge.

Våren 1930 bøyde Stiftsdireksjonen seg for den uvilje som var reist mot fremføringen i Trondheim. Det ble riktignok stilt spørsmål om verket kunne bli fremført på Stiklestad. Irgens-Jensen var positiv til dette, men de praktiske problemene var for store. På grunn av språkstriden ble derfor hverken Heimferd eller Kong Olav oppført i Trondheim under selve Olavsjubileet.

## Referanser

## Litteratur
* Kolsrud, Olav: *Nidaros og Stiklestad : Olavs-jubileet 1930 *: minneskrift, i Norvegia Sacra X, 1937.
* Vollsnes, A.O.: *Modernisme på norsk : komponisten Ludvig Irgens-Jensen*,