Interrobang

**Interrobang** (/ɪnˈtɛrəbæŋ/), også kjent som **interabang** ‽ (ofte skrevet som **?!**, **!?**, **?!?**, **?!!**, **!??** eller **!?!**), er et utradisjonelt tegnsettingstegn som er ment å kombinere funksjonene til spørsmålstegnet (også kjent som det interrogative punktum) og utropstegnet (som i fagterminologi blant trykkere og programmerere også kalles en «bang»). Tegnet er en ligatur av disse to tegnene, og ble først foreslått i 1962 av .

## Bruk
En setning som avsluttes med et interrobang uttrykker et spørsmål på en opphisset måte, formidler begeistring, vantro eller forvirring i form av et spørsmål, eller stiller et retorisk spørsmål.
For eksempel:
* Kaller du det en hatt‽
* Er du helt fra vettet‽
* Hunden din spiste hva‽
* Er du dum‽
Forfattere som skriver i en uformell stil kan bruke flere vekslende spørsmålstegn og utropstegn for enda sterkere uttrykk. Dette regnes imidlertid som dårlig stil i formell skriving.

## Historie
### Historisk bruk
Forfattere har historisk brukt flere påfølgende tegnsettingstegn for å avslutte en setning som uttrykker både overraskelse og et spørsmål.

### Oppfinnelse
Amerikaneren Martin K. Speckter (1915–1988) lanserte ideen om interrobang i 1962. Som leder for et reklamebyrå mente Speckter at annonser ville se bedre ut dersom tekstforfattere kunne uttrykke overraskede retoriske spørsmål med ett enkelt tegn. Han presenterte konseptet med et nytt tegnsettingssymbol i en artikkel i magasinet *TYPEtalks*. 
Speckter inviterte leserne til å foreslå navn for det nye tegnet. Blant forslagene var *exclamaquest* og *exclarotive*, men han landet til slutt på *interrobang*. Navnet henviser til de to tegnene som inspirerte det: *interrogatio* er latin for «retorisk spørsmål» eller «kryssforhør», mens *bang* er slang blant trykkere for utropstegn. Grafiske forslag til utformingen av det nye tegnet ble også sendt inn som svar på artikkelen.
### Tidlig interesse
I 1965 designet Richard Isbell skrifttypen Americana for American Type Founders, og inkluderte interrobang som ett av tegnene. I 1968 var det mulig å få interrobang-tast på enkelte skrivemaskiner fra Remington. På 1970-tallet kunne man kjøpe utskiftbare taster og skrifttyper med interrobang til enkelte Smith-Corona skrivemaskiner. Interrobang var på moten gjennom store deler av 1960-tallet; ordet *interrobang* kom med i enkelte ordbøker, og tegnet ble brukt i både magasiner og avisartikler.

### Videre bruk
De fleste skrifttyper inkluderer ikke interrobang, men tegnet har ikke forsvunnet. Lucida Grande, som var standardfont for mange brukergrensesnittelementer i eldre versjoner av Apples OS X, inkluderer interrobang. Microsoft tilbyr flere varianter av tegnet i Wingdings 2-tegnsettet (på høyre hakeparentes og tilde-tasten på amerikanske tastaturoppsett), som følger med Microsoft Office.
Tegnet ble godkjent i Unicode og er inkludert i flere skrifttyper, blant annet Lucida Sans Unicode, Arial Unicode MS og Calibri – standardfonten i Office 2007, 2010 og 2013.

## Opp-ned interrobang
En opp-ned interrobang (en kombinasjon av ¿ og ¡, Unicode-tegn: ⸘), som er egnet for å starte setninger på spansk, galisisk og asturisk – språk som bruker omvendte spørsmålstegn og utropstegn – kalles en invertert interrobang, eller mer sjelden en gnaborretni (interrobang stavet baklengs).
I dagens praksis uttrykkes interrobang-lignende ettertrykkelig tvetydighet i spansk- og galisiskspråklig tekst vanligvis ved å inkludere begge tegnsettene, det ene inni det andre, for eksempel:
*¿¡De verdad!?* eller *¡¿De verdad?!* (*Virkelig!?*)
Eldre bruk – fortsatt offisiell, men lite utbredt – anbefalte å blande tegnene, som i:
*¡Verdad?* eller *¿Verdad!*

## Koding

Symbolet er kodet i Unicode-blokken «General Punctuation» på kodepunkt `U+203D ‽ interrobang`.

Unicode har også kodet følgende varianter:
* `U+2048 ⁈ spørsmålstegn-utropstegn`
* `U+2049 ⁉ utropstegn-spørsmålstegn`
** `⁉️ med en emoji-variantvelger`
* `U+1F679 🙹 tung interrobang-ornament`
* `U+1F67A 🙺 [[sans serif]] interrobang-ornament`
* `U+1F67B 🙻 tung sans serif interrobang-ornament`

## Eksempler på bruk
State Library of New South Wales i Australia bruker en interrobang som sitt logo-symbol, og det samme gjør det pedagogiske forlaget Pearson, som med det ønsker å formidle «gleden og spenningen ved læring».

Logoen til National Endowment for the Humanities inneholder åtte utropstegn og åtte spørsmålstegn; selv om hovedstrekene er atskilte, deler de alle det samme punktumet – slik noen varianter av interrobang også gjør.

Dommer Frank H. Easterbrook brukte en interrobang i en dom fra 2012 i USAs syvende kretsrett: *Robert F. Booth Trust v. Crowley*.

Australsk føderalrettsdommer Michael Wigney brukte en interrobang i første avsnitt av sin dom i *Faruqi v Latham [2018] FCA 1328* – en injuriesak mellom tidligere opposisjonsleder Mark Latham og politisk aktivist og skribent Osman Faruqi.

I sjakk brukes interrobang for å representere et tvilsomt trekk – et som er spørsmålverdig, men kanskje har noen kvaliteter.

## Se også
* Ironitegn (⸮)

## Referanser


## Eksterne lenker