Pranciškus Karevičius

**Pranciskus Karevičius**, M.I.C. (polsk navneform: **Franciszek Karewicz**; født 30. september 1861 i Giršinai ved Skuodas i guvernementet Kovno i den litauiske del av Det russiske rike, død 30. mai 1945 i Marijampole i Litauiske SSR) var et litauisk katolsk ordensmedlem som ble professor og så biskop i Litauen.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Han gjennomførte den grunnleggende skolegang i Mosėdė og deretter i Parupė (i Latvia). Så begynte han på seminar i Sankt Petersburg. Etter å man hadde lagt merke til den unge mannens talenter, ble han sendt til Det geistlige akademi, der han tok mastergrad i teologi.

### Prest
Den 17. mai 1886 ble han presteviet og utnevnt til professor i moralteologi og liturgi ved Det keiserlige romersk-katolske teologiske akademi i Sankt Petersburg der han virket fra 1893 til 1910.

Siden 1888 var han sjelesørger for katolikkene i guvernementet Samaras fem fylker, etablerte et tysk sogn, to kapeller med skoler og et kapell for litauere. I St. Petersburg forsvarte han i tillegg til sjelesorg og undervisning på morsmålet, også litauernes og latviernes rett til å benytte sine egne språl i kirkelig sammenheng. Han deltok i det litauiske sosiale liv, og fikk inn for selvhjelps- og veldedighetsarbeide.

Den 28. juli 1911 ble han medlem av Det litauiske vitenskapsakademi.

### Biskop av Žemaicai
Den 27. februar 1914 utnevnt til biskop av Žemaicai. Etter tiltredelsen forordnet han bruken av det litauiske språk i katedralen, i biskopens palass, ved offentlige møter med prester, og bekreftet dette for menighetenes del også. I løpet av de 12 årene da han styrte bispedømmet Žemaicai, innviet han 39 nye kirker. I tillegg til omsoprgen for ordenslivet  tok han seg spesielt av utdanning, presse, samfunn, avholdsarbeide, enhetlig sang, og han innførte en felles katekisme. Han ga sine inntekter til veldedighet. I 1918 gjorde han seg diplomatiosk fortjent ved sin deltakelse i seneferden til Tyskland der det ble forhandlet med landets fremste militære og sivile myndigheter, Paul von Hindenburg, Erich Ludendorff og Matthias Erzberger. Det munnet ut i at Tyskland den 23. mars samme år anerkjente Litauen som selvstendig stat.

I 1918, før erklæringen som gjenopprettet Litauens uavhengighet, innviet han fanene for de første regimentene i den litauiske hær. Han deltok ved åpningen av den konstituerende Seimas i Litauen i 1920, og støttet landreformen som fulgte de neste par årene.

### Fratreden
Den 22. februar 1926, etter delingen av Žemaičiai bispedømme og opprettelsen av tre etterfølgerbispedømmer i stedet for det ene, overlot han bispetronen for Kaunas' erkebiskop til en yngre biskop, hans assistent Juozas Skvireckas. 

Pavestolen opphøyde ham deretter til titulærerkebiskop av *Skythopolis*. Biskop Karevičius sluttet seg til marianerne og slo seg ned i Marijampole.

Han bidro med artikler til publikasjonene «Draugija», «Vadovas», «Sargyba», «Shaltinis» og «Tiesos kelias».

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Biskop Claudio Rangoni (1559-1621) *1593
*Erkebiskop Wawrzyniec Gembicki (1559-1624) *1601
*Erkebiskop Jan Wężyk (1575-1638) *1620
*Biskop Piotr Gembicki (1585-1657) *1637
*Biskop Jan Gembicki (1602-1675) *1653
*Biskop Bonawentura Dobrogost Madaliński (1623-1691) *1672
*Biskop Jan Małachowski (1623-1699) *1677
*Erkebiskop Stanisław Szembek (1651-1721) *1690
*Biskop Felicjan Konstanty Szaniawski (1668-1732) *1707
*Biskop Andrzej Stanisław Załuski (1695-1758) *1724
*Erkebiskop Adam Ignacy Komorowski (1699-1759) *1749
*Erkebiskop Władysław Aleksander Łubieński (1703-1767) *1758
*Biskop Andrzej Mikołaj Stanisław Kostka Młodziejewski (1717-1780) *1767
*Biskop Kasper Kazimierz Kolumna Cieciszowski (1745-1831) *1775
*Biskop Franciszek Borgiasz Mackiewicz (1756-1842) *1817
*Biskop Michał Piwnicki (1771-1855) *1827
*Erkebiskop Ignacy Ludwik Pawłowski (1776-1842) *1829
*Erkebiskop Kazimierz Roch Dmochowski (1780-1851) *1841
*Erkebiskop Wacław Żyliński (1803-1863) *1848
*Biskop Aleksander Kazimierz Bereśniewicz (1823-1907) *1859
*Biskop Szymon Marcin Kozłowski (1829-1899) *1883
*Biskop Mieczyslaw Leonard Pallulon (1834-1908) *1883
*Biskop Kasper Felicjan Cyrtowt (1841-1913) *1897
*Erkebiskop Wincenty Kluczynski (1847-1917) *1910
*Erkebiskop *Pranciškus Karevičius (Karewicz)* M.I.C. (1861-1945) *1914

## Litteratur
* Pranciškus Karevičius. Mano gyvenimo ir atsiminimų bruožai. Parengė prof. Aldona Gaigalaitė, Algimantas Katilius, Vilnius, 2006 m.
## Referanser