Astronautopptaket i ESA 2021/2022

**Astronautopptaket i ESA 2021/2022** var ESA (European Space Agency) sitt første opptak av europeiske astronauter siden 2008/09. 

Med nesten 23.000 søkere og halvannet års varighet var opptaket historiens mest omfattende astronautseleksjon. Norge bidro med 319 søkere, hvorav to nordmenn var blant de 2 promillene (ca. 40 av 23.000) av alle søkere som kvalifiserte seg gjennom å bestå samtlige testfaser. Ingen nordmenn ble likevel valgt i den siste fasen av opptaket, der også politikk var en sentral faktor.

Den svenske testpiloten Marcus Wandt ble tatt opp som den andre ESA-astronauten fra Sverige, og selv om han bærer det svenske flagget på armen har han også norsk statsborgerskap via sin norske mor. Han er imidlertid født og oppvokst i Sverige, og har over 20 års erfaring fra det svenske luftforsvaret. Den tidligere svenske astronauten Christer Fuglesang hadde – i likhet med Marcus Wandt – også norsk familie, men faren endret sitt statsborgerskap til svensk rett før Christer ble født. 

## Norsk statsborgerskap og astronautopptak
Det er påkrevd med amerikansk statsborgerskap for å kunne søke på astronautopptak hos NASA. Likeledes krever Roskosmos at man har russisk statsborgerskap for å kunne bli kosmonaut. For nordmenn som kun innehar norsk statsborgerskap vil derfor den eneste muligheten for å bli yrkesastronaut være gjennom norsk medlemskap i ESA (European Space Agency), der Norge har vært medlem siden 1987.

Astronautopptak gjennom ESA er imidlertid svært sjelden. De første seleksjonene ble gjennomført i 1977, 1991/92, 1998 og 2008/09. Deretter gikk det ytterligere 13 år før det hittil siste ESA-opptaket i 2021/22. Utover dette har det også blitt gjennomført nasjonale astronautopptak i Europa, men aldri i Norge.

## Norske prestasjoner i astronautopptaket
Selv om Norge aldri har hatt en egen astronaut har norske kandidater ved flere anledninger gjort det bra i ESA astronautseleksjon. Fysikeren Gaute Einevoll var blant finalistene i 1992, hvor han statistisk hadde 30 % sjanse for å bli utvalgt (seks astronauter blant 20 kandidater). Det nærmeste Norge har kommet en egen astronaut var likevel i astronautopptaket som ble holdt av ESA i 2021/22, da to nordmenn passerte alle testfasene og stod igjen blant ca. 40 kvalifiserte finalister av opprinnelig ca. 23.000 kandidater. Av disse ble 17 astronauter selektert, slik at den rent statistiske sjansen for en norsk astronaut var på et tidspunkt over 70 %. De to norske finalistene var legen Terje Sæhle (nevrokirurg og fly/romfartsmedisiner med doktorgrad i nevrodynamikk og mastergrad i ekstremmedisin) og fysikeren Erik Adli (professor i eksperimentell partikkelfysikk, med internasjonal erfaring fra blant annet CERN og Stanford-universitetet).

Norges befolkning utgjør under 1 % av total befolkning i ESA medlemsland, slik at 319 norske søkere (1,4 % av totalt antall søkere) innebar at Norge var blant topp-5 medlemsland med høyest antall søkere korrigert for befolkningstallet. Etter alle testfasene var fullført utgjorde de to gjenværende norske kandidatene ca.5 % av finalistene, slik at Norge utpekte seg også rent prestasjonsmessig som et av de klart beste medlemslandene, korrigert for befolkningstallet.

Marcus Wandt ble tatt opp som svensk ESA-astronaut, men selv om Marcus ikke er norskfødt eller ble tatt opp som norsk ESA-astronaut har han blitt omtalt som norsk-svensk i norsk media med bakgrunn i hans dobbelte statsborgerskap.

## Søknadskrav
Søknadsportalen for kandidatene ble åpnet 31. mars 2021, og søknadsfristen var 18. juni samme år. Minimumskravene for å søke på ESA-opptaket inkluderte følgende:

* Alder For the final recruitment, many criteria will be taken into account, including the support of the Member State to the ESA Exploration programme. Samtidig ble det åpnet opp for at små medlemsland, slik som Norge, kunne påvirke seleksjonen: Smaller Member States may consider increasing their contribution to the programme through i.e. funding for a particular exploration project, thus leveraging for a selection of one of their nationals as an astronaut. Dette bekrefter at Norge hadde en reell anledning til å påvirke siste del av astronautseleksjonen i favør av norske kandidater.

I 2022 utgjorde Norges økonomiske bidrag kun 1,5 % av ESA-budsjettet. Høsten 2022 varslet den norske regjeringen om en betydelig utfasing av Norges økonomiske forpliktelser til valgfrie ESA-programmer for perioden 2023–2030. Dette skjedde parallelt med siste del (fase 5) av astronautseleksjonen og sto i konflikt med ESA-oppfordringen om økning i bevilgninger. Måneden etter ble regjeringspartiene enig i å videreføre dagens romsatsing fram mot 2030, men da var astronautseleksjonen avsluttet.  

ESA har siden 2016 også etablert et stadig tettere samarbeid med EU og mottar betydelig økonomisk støtte direkte fra EU. 

I tillegg til nasjonalitet ble det også tatt hensyn til andre forhold for å sikre et mangfold blant astronautene. Dette inkluderte et ønske om flere kvinnelige astronauter. Selv om andelen kvinnelige søkere var 24 % bestod halvparten av det endelige astronautkullet 2021/22 av kvinner.

## Nasjonal oppfølging i etterkant i opptaket
I etterkant av ESA-astronautopptaket har flere land valgt å finansiere både trening og romferd for egne nasjonale astronautkandidater. 

* En av finalistene i opptaket var Katherine Bennel-Pegg med både britisk og australsk statsborgerskap. Da det ble kjent at hun ikke var blant de selekterte astronautene valgte Australia å selv betale for hennes trening sammen med resten av astronautkorpset i ESA. Dette ble offentliggjort i mars 2023. 
* Ungarn har også uavhengig av ESA gjennomført en nasjonal seleksjon av fire egne astronautkandidater. Planen er at minst én av disse skal delta på en ungarsk romferd i regi av det private selskapet Axiom Space. 
* Flere ESA-medlemsland har i 2023 i tillegg valgt å selv finansiere romferd for nasjonale astronautkandidater som inngikk i reservekorpset til ESA, inkludert Sverige og Polen. 
* Før offentliggjøringen av de nye ESA-astronautene ble det kjent at Italia hadde signert en privat avtale med Axiom Space for å sende italieneren Walter Villadei på en romferd for gjennomføring av vitenskapelig forskning. 

Norske myndigheter har blitt kritisert for sin passivitet innen bemannet romfart, og det er ukjent hvorvidt Norsk romsenter eller norske politikere har en nasjonal strategi for norske astronauter. Signalene om budsjettkutt til ESA under siste fase i astronautopptaket kan derimot indikere at norske myndigheter per tiden ikke har noen ambisjoner om norske astronauter.

## Referanser