open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christiane Bonnevie

**Christiane Michaeline «Janna» Bonnevie** (født 10. mars 1842 i Trondheim, død 29. november 1914 i København) var en norsk lærer, skolebestyrer og forfatter.

## Familie
Christiane Bonnevie var datter av stortingsrepresentant og ordfører i Trondheim Honoratus Bonnevie (1797–1848) og Sophie Augusta Baumann (1804–1895), og søster av kunstmaler Mathilde Dietrichson (1837–1921), statsråd Jacob Aall Bonnevie (1838–1904) og ordfører i Kristiania og høyesterettsadvokat August Christian Baumann Bonnevie (1846–1898). Hun tilhørte slekten Bonnevie, som har fostret mange fremtredende samfunnsaktører.

## Liv og virke
Christiane Bonnevie begynte sin skolegjerning gjennom undervisning av sine nieser og nevøer. Hun ble i 1870 ansatt som lærer ved Nickelsens pikeskole i Christiania. I 1889 opprettet hun sin egen pikeskole, frk. C. Bonnevies pikeskole, i Oscars gate 16. I 1894 fikk skolen et nybygg i Oscars gate 42. Skolen ble meget ansett. Selv hadde frk. Bonnevi en tanke om et lavt elevantall i hver klasse: «Jeg vilde ikke have mere end 12 Elever i hver Klasse – naar det er mange, forsvinder Individet i Mengden.» I 1904 solgte hun skolen til Wilhelmine Schønberg (1864–1936), og trakk seg tilbake fra driften.

Som forfatter skrev hun både lærebøker og barnefortellinger. Fortellingene for barn utkom i Ny illustreret Tidende slutten av 1880-årene, og bar titlene *Lilleput – Juleklap for store og smaa* (1887) og *Hvorledes Ida ble alvorlig* (1889).

Etter å ha avsluttet skoledriften i Kristiania, flyttet Bonnevie til København. Hun ble stedt til hvile på Vestre Kirkegård i København.

## Bibliografi
* 1877: *Fransk Læsebog med Stiløvelser, Første Del. For Begyndere*
* 1878: *Fransk Læsebog med Stiløvelser, Anden Del. For Viderekomne*
* 1887: *Lilleput – Juleklap for store og smaa* (i Ny illustreret Tidende)
* 1889: *Hvorledes Ida ble alvorlig* (i Ny illustreret Tidende)

## Referanser


## Kilder
*
*
*
Svelvik

**Svelvik** er en liten by og et tettsted i Drammen kommune i Buskerud fylke (fram til 1. januar 2020 Vestfold fylke) ved Svelvikstrømmen i Drammensfjorden. Byen vokste fram fra de to gamle strandstedene Strømm og Svelvik, og rundt middelalderkirken Strømm kirke, som opprinnelig lå under Hurum kirke.

Tettstedet hadde  innbyggere per 1. januar , og dekker også Verket på Hurumlandet i Asker kommune. På det smaleste er Svelvikstrømmen bare 184 meter bred. Ferjesambandet Svelvik–Verket regnes som Norges korteste bilferjestrekning. 

Svelvik ligger omtrent seks kilometer sør for tettstedet Nesbygda, og nesten åtte kilometer nord for Berger.

Svelvik har en rekke vennskapsbyer:
*  Vadstena
*  Bogense
*  Nådendal
*  Vesturbyggð

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nome Fotball

**Nome Fotball** (stiftet 13. september 2019) er en fotballklubb fra Telemark. Laget tok over plassen for /.

## Tabell

## Divisjonsutvikling

## Eksterne lenker
Euryptychus

***Euryptychus*** er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae). 

## Utseende
Middelsstore (6-13 millimeter), litt brede, blanke, brunrøde til svarte råtevedbiller, pronotum kan være skarpt rødt. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Fasettøynene er vanligvis store. Antennene er 11-leddete, omtrent så lange som hode + pronotum, noe fortykkede mot spissen, de tre ytterste leddene noe forlengede. Brystskjoldet (pronotum) er rundet, litt bredere enn langt, med litt uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. **Dekkvingene** er avlange, parallellsidige, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet. De har tydelige lengdestriper. **Beina** er temmelig korte.

**Larvene** finnes i to hovedtyper: den ene ligner larver av praktbiller (Buprestidae), er sylindrisk og tynnhudet med frembryst-segmentet (prothorax) kraftig oppsvulmet; den andre typen er parallellsidig, ganske flat, hard (sterkt sklerotisert), hodet er hardt og kileformet. Begge typene har beina sterkt redusert eller helt manglende. Munndelene er også nokså sterkt redusert, og larvene kan trolig bare ta til seg flytende føde.

## Levevis
Disse billene lever i skog, larvene utvikler seg sannsynligvis i død ved, men dette er ikke kjent med sikkerhet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
***** Underfamilien Macraulacinae Fleutiaux, 1922
****** Stammen Euryptychini Mamaev, 1976
******* Slekten ***Euryptychus*** LeConte, 1852
******** *[[Euryptychus arizonicus]]* (Van Dyke, 1945) - Nord-Amerika
******** *[[Euryptychus aureopilosus]]* (Lea, 1916) - Australia
******** *[[Euryptychus basalis]]* (Lea, 1895) - Australia
******** *[[Euryptychus brunhildae]]* Muona, 1993 - fossil art fra baltisk rav
******** *[[Euryptychus concolor]]* (Blackburn, 1900) - Australia
******** *[[Euryptychus fuscus]]* (Lea, 1916) - Australia
******** *[[Euryptychus gerhildae]]* Muona, 1993 - fossil art fra baltisk rav
******** *[[Euryptychus heros]]* (Blackburn, 1892) - Australia
******** *[[Euryptychus heterocerus]]* LeConte, 1852 - Nord-Amerika
******** *[[Euryptychus ishiharai]]* Hisamatsu, 1994
******** *[[Euryptychus lewisi]]* Fleutiaux, 1923
******** *[[Euryptychus monrosi]]* Cobos, 1958
******** *[[Euryptychus pasteuri]]* (Fleutiaux, 1896)
******** *[[Euryptychus porosus]]* (Lea, 1916) - Australia
******** *[[Euryptychus rubiventris]]* (Lea, 1916) - Australia
******** *[[Euryptychus siegfriedi]]* Muona, 1993 - fossil art fra baltisk rav
******** *[[Euryptychus ulkei]]* (Horn, 1886) - Nord-Amerika
******** *[[Euryptychus vicinus]]* Fleutiaux, 1923

## Litteratur

## Eksterne lenker
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
* ''Euryptychus'' på FossilWorks. besøkt 8.1. 2020
*
Sogn

**Sogn** kan vise til:

* Kirkesokn, den laveste geografiske forvaltningsenheten i Den norske kirke
* Sogn (distrikt), distrikt i Vestland fylke
* Sogn (Oslo), strøk i Oslo
* Karen Sogn (1931–2013), norsk politiker

## Se også
* Sogn Avis, avis utgitt i Sogndal
* Sogn og Fjordane, tidligere fylke i Norge
* Sogn studentby, studentby i Nordre Aker i Oslo
* Sogn tingrett, tidligere domstol under Gulating lagdømme
* Sogn videregående skole, skole i Nordre Aker i Oslo
* Sogns Tidend, tidligere avis utgitt i Sogndal
* Sokn (øy), øy i Stavanger kommune
Calyptocerus

***Calyptocerus*** er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae). 

## Utseende
Middelsstore (ca. 7-10 millimeter), avlange, blanke, mørke råtevedbiller, kan ha metallisk glans. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Antennene er 11-leddete, ganske korte og kraftige, hos hunnene er de gjerne sagtakkede mens hannene har kamformede antenner. Brystskjoldet (pronotum) er litt bredere enn langt, noe hvelvet, med uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. **Dekkvingene** er avlange, noe avsmalnende bakover, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet ved roten. De har tydelige lengdestriper. **Beina** er temmelig korte.

## Levevis
Lite er kjent om biologien til denne slekten, larvene utvikler seg trolig i død ved. Biller i denne slekten har blitt funnet i tåkeskog.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
***** Underfamilien Melasinae Fleming, 1821
****** Stammen Calyptocerini Muona, 1993
******* Slekten ***Calyptocerus*** Guérin-Méneville, 1843
******** *[[Calyptocerus favipunctatus]]* Lucht, 1986
******** *[[Calyptocerus gilvipes]]* Bonvouloir, 1875
******** *[[Calyptocerus iridis]]* Otto, 2015 
******** *[[Calyptocerus leboucherii]]* Guérin-Méneville, 1843
******** *[[Calyptocerus violaceus]]* Chassain, 2011

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Produserte produksjonsmidler

**Produserte produksjonsmidler** er ressurser som mennesker selv har skapt gjennom produksjon. Det omfatter blant annet produksjonsanlegg, maskiner, bygninger, biler osv. som benyttes i distribusjonen og produksjonen av varer og tjenester som kjøpes av forbrukerne. Begrepet ligger under økonomiske ressurser.

## Litteratur
*  

## Referanser


## Eksterne lenker
* Finansleksikonet - Produserte produksjonsmidler
Vitenskapsåret 1440

**Vitenskapsåret 1440** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1440.

## Hendelser

## Fødsler
* 13. februar – Hartmann Schedel (død ), geograf.

## Dødsfall
Isarthrus

***Isarthrus*** er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae). 

## Utseende
Små til middelsstore (4-8 millimeter), slanke, mørke råtevedbiller, de ligner spinkle smellere (Elateridae). Oversiden er fint hårete og tett og fint punktert. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Fasettøynene er vanligvis store. Antennene er 11-leddete, omtrent så lange som hode + pronotum, tynne. Brystskjoldet (pronotum) er rundet, noe hvelvet, omtrent så langt som bredt, med uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. **Dekkvingene** er avlange, parallellsidige, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet, med tydelige lengdestriper. **Beina** er temmelig korte.

## Levevis
De fleste artene har larver som lever i død ved, men enkelte larver graver i jorden og lever på planterøtter. Larvenes munndeler synes bare å tillate flytende føde, og det er uvisst hva de faktisk spiser. Kanskje skiller larvene ut fordøyelsesenzymer, og tar opp oppløste næringsstoffer fra den omkringliggende veden. En annen mulighet er at de lever av slimsopper som vokser i veden. De larvene som er harde og flate kan ta seg fram gjennom ganske tett ved å presse seg mellom vedfibrene. Siden billene er avhengige av død ved er de truet av moderne skogbruksmetoder der lite døde greiner og stokker blir liggende igjen i skogen. 

## Utbredelse
Slekten er utbredt i det østlige Nord-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
***** Underfamilien Macraulacinae Fleutiaux, 1922
****** Stammen Macraulacini Fleutiaux, 1922
******* Slekten ***Isarthrus*** LeConte, 1852
******** *[[Isarthrus calceatus]]* (Say, 1836)
******** *[[Isarthrus rufipes]]* (Melsheimer, 1844)

## Litteratur

## Eksterne lenker
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter. Besøkt 8.1. 2020
*
Domenico Silvio Passionei

**Domenico Silvio Passionei** (1682–1761) var en italiensk kardinal.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Han dro til Roma i 1695, hvor han studerte filosofi ved *[[Collegio Clementino]]* (doktorgrad i 1701) og rettsvitenskap ved universitetet La Sapienza. Han korresponmderte allerede i denne tidlige livsfase med lærde over hele Europa, også med protestanter og jansenister. 

### Det pavelige diplomati
I 1706 ble han sendt som pvelig legate til Paris, der han ble i to år. Senere reiste han gjennom Nederlandene, der han deltok som Pavestolens offisielle representant ved fredkonferansene i Haag (1708) og Utrecht (1712) etter den spanske arvefølgekrig.

Da han kom tilbake til Roma ble han gjort til prelat.  I 1717 ble han inkvisitor på Malta.  Men da han ikke fikk noe nuntiatur trakk han seg midlerrtidig tilbake mellom 1717 (etter sin fars død) til 1721 på familiens eiendommer i Fossombrone.

### Erkebiskop, nuntius til Sveits
Under den nye pave Innocens XIII ble han så den 30. juli 1721 endelig utnevnt til nuntius i Luzern i Sveits, og gjort til tituærerkebiskop av Efesos, mens han var der skrev han *Acta Apostolicæ Legationis Helvetiæ 1723-29* (Zürich, 1729; Roma 1738).

### Nuntius i Wien
Fra 1730 til 1738 var han pavelig nuntius i Wien.

### Kardinal
I 1738 ble han kreert til kardinalprest, med *[[San Bernardo alle Terme]]* som tittelkirke, og tre år etter til pro-bibliotekar ved Vatikanbiblioteket for kardinal Angelo Maria Quirini, som han ville etterfølge som bibliotekar i 1755. Han var også korresponderende medlem av *[[Societas eruditorum incognitorum in terris Austriacis]].*

Kardinal Passionei var markert antijesuitt, og han motsatte seg saligkåringen av jesuitten kardinal Bellarmin i 1754. Han var ellers en proponent for en liberal katolisisme og betraktet som ebn beskytter av jansenittene, og forsvarte forfattere som Montesquieu og Helvétius i *[[Index Librorum Prohibitorum|Index]]*-saker.

Han samlet også på gamle manuskripter; *[[Minuscule 847 (Gregory-Aland)|minuscule 847]]* og *[[Minuscule 848 (Gregory-Aland)|minuscule 848]]* tilhørte ham. Hans omfangsrike bibliotek med både manuskripter og bøker ble etter hans død kjøpt i 1761 for *[[Biblioteca Angelica]]* i Roma.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Kardinal Gasparo Carpegna (1624-1714) *1670
* Kardinal *Domenico Silvio Passionei* (1682-1761) *1721

## Referanser


## Litteratur
* Alfredo Serrai: *Domenico Passionei e la sua biblioteca*, Milano, Sylvestre Bonnard, 2004, 

## Eksterne lenker
*
*Summary 
*
Vitenskapsåret 1443

**Vitenskapsåret 1443** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1443.

## Hendelser
* Nuno Tristão utforsket Arguin-bukta (i det nåværende Mauritania) på oppdrag av Henrik Sjøfareren. Ekspedisjonen fant en bosetting som de angrep, og tok med seg fjorten slaver. Tilbake i Portugal inspirerte dette til omfattende slavehandel de neste årene.

## Fødsler

## Dødsfall
Gåsmamman

***Gåsmamman*** er en svensk dramaserie som hadde premiere på strømmeplattformen C More Series i slutten av 2015. Hovedrollen spilles av Alexandra Rapaport. 

## Sesonger
Innspillingen av den andre sesongen begynte våren 2016. Serien er basert på den nederlandske dramaserien *Penoza* fra 2010, skapt av Pieter Bart Korthuis og Diederik van Rooijen. Det finnes også en amerikansk dramaserie fra 2013, *Red Widow*, som har samme opphav.

Den andre sesongen av *Gåsmamman* hadde premiere på C More den 24. november 2016. Innspillingen av den tredje sesongen begynte i midten av februar 2017. Den tredje sesongen av serien hadde premiere på C More høsten samme år, den 28. september 2017. Den fjerde sesongen hadde premiere den 7. november 2019 på C More. 

På forhånd ble sagt det at den tredje sesongen skulle bli den siste. Den 12. september 2018 kom imidlertid meldingen om at det var klart for en fjerde sesong.   

## Priser
Alexandra Rapaport vant Kristallen 2017 som årets skuespillerinne i en fjernsynsproduksjon for sin rolle i *Gåsmamman*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vitenskapsåret 1312

**Vitenskapsåret 1312** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1312.

## Hendelser
* Lancelotto Malocello gjenoppdaget Kanariøyene. Navnet Lanzarote er etter ham. Han bosatte seg der, og forble der i tyve år før han ble fordrevet av et opprør.

## Fødsler
*ca. 1312 – Isaac Argyros, bysantinsk matematiker og munk (død ca. 1373)

## Dødsfall

## Referanser
Vitenskapsåret 1330

**Vitenskapsåret 1330** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1330.

## Hendelser
* Angelino Dulcert laget et kart over Europa og omliggende områder, der det for første gang inngikk detaljer fra innlandet som stiliserte byer, fjellkjeder og elver. 

## Fødsler

## Dødsfall

## Referanser
Gioacchino Ventura

**Gioacchino Ventura di Raulica** (født 7. desember 1792 i Palermo, død 2. august 1861 i Versailles) var en italiensk prest og patriot, filosof og forfatter.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Gioacchino Ventura  var sønn av Paolo Ventura, baron av Raulica (1734-1816) og advokat og *consigliere* ved *Suprema Corte di Giustizia del Regno di Sicilia*, og hans hustru Caterina Platinelli. Han gikk til skole hos jesuittene på Collegio Massimo i Palermo.

### Jesuitt, så teatiner
Ventura var først (1808) medlem av jesuitterordenen men da den ble forbudt på Sicilioa gikk han i 1817 over til teatinerordenen og ble senere dens ordensgeneral. 

Han var en ettertraktet fastepredikant i Roma. Havs veltalenhet, om enn noe overdrevet og ordrik, var vehement og direkte, med nobelt lødt og en kraftfull stemme og en følelseseggen de fremdørelse, gjorde ham berømt og ettertraktet. Da han senere var i Paris, ble han trass i at han ikke mestret fransak pfullkomment, sagt å nesten være på nivå med den berømte Jean-Baptiste Henri Lacordaire.

Med pave Pius IXs tiltreden ble pater Ventura politisk prominent. Hans «Begravelsesorasjon for O'Connell» (1847) glorifiserte foreningen av religion og frihet, og hans frihetseulogi vedrørende «Morti di Vienna» lød nesten som en diatribe mot konger i sin alminnelighet. Den ble satt på *[[Index Librorum Prohibitorum]].* Han var begeistret for Italias samling og markerte seg som dette allerede i 1848, men kom derved en stund i kollisjon med pave Pius IX. 

Pater Ventura fremholdt lovligheten av den sicilianske revolusjon av 1848 (se hans «Sul riconoscimento della Sicilia, etc.», Palermo, 1848; «Menzogne diplomatiche», etc.). Hans politiske ideal var en italiensk konføderadjon under pavelig presidentskap. Under Pius IX's eksil i Gaeta var pater Venturas i Roma delikat. Skjønt han avsrod fra å ta sete i Det romerske forsamling, gikk han inn for et skille mellom kirkelig og timelig myndighet, og i sicilianernes navn anerkjente han Den romerske republikk. Som kommisjonert fra Sicilia var han nærværende under den kontrocversielle politisk-religiøse seremoni i Peterskirken, men tok ikke aktivt del i seremoniell forstand. Han var motstander av den franske intervensjon på pavens vegne, og da marskalk Nicolas Oudinot angrep Roma, talte ham om Pius IX med ord han senere bittert angret.
 
Ved triumvirenes fall i 1849 dro han til Montpellier og så til Paris (1851). Her gjorde han et mislykket forsøk på å konvertere sin tidligere venn den ekskommuniserte prest Félicité de Lamennais. Hans konferanser og taler ved «Madeleine» og annetsteds ble publisert som *«La raison philosophique et la raison catholique»* (1852–). I holdt han i 1857 fasteprekener i Tuileriene på oppfordring av Napoleon III. De ble utgitt som *«Le pouvoir politique chrétien»*. 

Hans *Opere complete* ble utgitt 1852–1864 i 31 bind, hans *Opere postume* 1863 i tre bind.

## Referanser


## Kilder
*  
*
Vitenskapsåret 1291

**Vitenskapsåret 1291** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1291.

## Hendelser
* mai − Brødrene Vandino og Ugolino Vivaldi forlot Genova for å finne sjøveien til India, den første slike ekspedisjonen siden Romerikets fall. Ekspedisjonen gikk tapt etter å ha blitt observert på Vestkysten av Marokko.

## Fødsler

## Dødsfall

## Referanser
Vitenskapsåret 1507

**Vitenskapsåret 1507** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1507.

## Oppdagelsesreiser
* Alvise Cadamostos beretning «Navigationi», nedskrevet på 1460-tallet, ble publisert i Vicenza.

## Geografi
* 25. april – Martin Waldseemüller fikk publisert verket «Cosmographiae Introductio» (*Introduksjon til Universell [[kosmografi]]*), antagelig skrevet av Matthias Ringmann med veggkart som vedlegg, det første som viste og satte navn på Amerika som et eget kontinent.
* Johannes Ruysch' verdenskart ble første gang publisert i utgaver av Ptolemaios' «Geographiae». Roma.

## Fødsler
* 27. september – Guillaume Rondelet (død 1566), fransk lege.

## Dødsfall
* 29. juli − Martin Behaim (Martin Bohemus) (født 1459), tysk astronom og geograf.


Fil:Waldseemuller_map_2.jpg|Waldseemüllers verdenskart
Fil:Ruysch_map.jpg|Ruysch' verdenskart


## Referanser
Gotlands regiment

**Gotlands regiment** (*Gotlands regemente*, P&thinsp;18) er et regiment på Gotland som har virket i ulike former 1963–1994, 2000–2004 og 2018–. Regimentets hovedkvarter er forlagt i Visby garnison.

Regimentets oppgaver er blant annet å utvikle forsvaret på Gotland samt å styrke totalförsvaret sammen med sivilforsvarsmyndighetene.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Dorothea Blom

**Dorothea Kristine Blom** (født 2. november 1873 i Horten, død 25. januar 1957) var en norsk forfatter.

## Familie
Dorothea Blom var datter av kommandørkaptein Hans Andreas Blom (av slekten Blom fra Skien) og Julie Sofie Ohlsen.

## Liv og virke
Dorothea Blom ble uteksaminert fra Horten middelskole i 1890. Hun gikk deretter ved to lærerinneskoler og arbeidet en kort periode som lærer, før hun i 1897 kom inn på Katedralskolen i Kristiansand. Der tok hun Examen Artium i 1899. Hun innledet sine studier i Kristiania i 1899. Hun studerte i to år og fullførte anneneksamen, før hun var en tid ved det kjemiske laboratorium. Deretter flyttet hun tilbake til Kristiansand.

Blom utga i 1921 sin første bok, *Soga aat den unge presten*. Senere utga hun en rekke hefter med tydninger av *[[Edda]]*. Sannsynligvis er det også hun som sto bak psevdonymet *Irelar*, som utga *Jehova Elohims sønner* i 1940. Hun skrev både på riksmål og nynorsk.

Blom var sympatisk innstilt overfor Vidkun Quislings politikk en periode, før hun i krigens løp utviklet seg i en mer kommunistisk retning, uten at hun dermed var tilhenger av en sterk tilknytning til Østblokken.

## Bibliografi
### På norsk
* 1921: *Soga aat den unge presten*
* 1934: *Behandlingen av våre døde – er den betryggende? – med hensyn til skindød*
* 1935: *Svipdagmål: et oldnorsk kvede*
* 1935: *Um landsnamnet vårt sitt upphav og si tyding: Sverrige og Danmark sine namn*
* 1936: *Tyding av Habardljod*
* 1937: *Grimnismål: et eddakvede*
* 1939: *Tåke-hvirvlingen som nøklen eller lykelen til 'Edda's og hedenskapets verdensanskuelse*
* 1940: Irelar: *Jehova Elohims sønner*
* 1956: *Grunntankane i Edda-kvedene som panteistisk emansipasjonsfilosofi*

### Oversatt til engelsk
* 1946: *The whirling og the mist as the fundamental principle of Paganism*

## Referanser


## Kilder
*
*
Júnior Firpo

**Héctor Junior Firpo Adames** (født 1996) er en dominikansk-spansk fotballspiller som spiller for .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Henrik O. Mongstad

**Henrik O. Mongstad** (født 4. januar 1920, død 14. februar 2020) var en norsk veteran fra andre verdenskrig. Han var kjent for sin innsats som etterretningsagent i det okkuperte Norge.

## Krigstjeneste
Mongstad ble involvert i motstandsarbeidet våren 1941 da han var bosett på Austlandet. Våren 1942 gikk han inn i Etterretningstjenesten som kontaktmann for norske styrker i Storbritannia. Siste krigsåret var han knyttet til Secret Intelligence Service sine radiostasjoner i Nordhordland. Mongstad var også involvert i å hjelpe flyktninger til Storbritannia.

Mongstad var knyttet til SIS-stasjonene «Risor» med agentene Eivind Viken og Karl Nesfossen, samt «Pommac» og etterfølgeren «Sissel» med agentene Nesfossen og Nils A. Due.

## Fredstid
Etter krigen ble Mongstad offiser i Heimevernet og gjorde blant annet tjeneste som pionersjef.

I det sivile livet var Mongstad vaktmester og handverkslærer.

## Utmerkelser
For innsats under krigen og arbeid for forsvarssaken og lokalhistorie i Nordhordland ble Mongstad i 2019 tildelt Forsvarsmedaljen.

I 2015 ble Mongstad tildelt Regjeringens minnemedalje for innsats under andre verdenskrig.

Russland hedret Mongstad med Usjakovmedaljen.

## Bibliografi
* *Krigsminne*, Historia Scripta (2013) ISBN 978-82-999385-0-1
* *Mongstad - bygda som var*, Historia Scripta (2016) ISBN 978-82-999385-1-8 (medforfatter)

## Referanser
Andreas Ropeid

**Andreas Ropeid** (1916–1996) var en norsk historiker som arbeidet i grenseland mellom fagene historie, etnologi og lokalhistorie. 

Ropeid tok examen artium ved Rogaland Landsgymnas i 1938. I 1943 ble han sammen med andre studenter i Oslo tatt til fange og sendt i tysk fangenskap i Buchenwald og Sennheim. 

I 1948 tok han embetseksamen med historie hovedfag ved Universitetet i Oslo. 

Ropeid disputerte for den filosofiske doktorgraden i 1960 med en avhandlingen *Skav. Ein studie i eldre tids forproblem*. 

Han ble ansatt ved Norsk etnologisk gransking i 1953 og arbeidet der til 1986 da han gikk av med pensjon, de siste 17 årene ledet han institusjonen. Han utarbeidet spørrelister, holdt kontakt med et landsdekkende nett av informanter, holdt foredrag og veiledet forskere og studenter i bruk av spørrelistemateriale. Fra 1979 var han professor II i etnologi ved Universitetet i Oslo.

Hønefoss bys historie var første oppgave Ropeid tok fatt på etter embetseksamen. Første bind kom til byens jubileum i 1952; de neste bindene arbeidet han med parallelt med andre oppgaver, og de utkom 1965 og 1968. 

Ropeid arbeidet også med religion som kulturhistorie. Lekmannsbevegelsen og bedehusene sto i sentrum for hans interesse, og som pensjonist med seniorstipendium fortsatte han disse undersøkelsene. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
*krigsfangearkivet fanger.no
*Portrett Andreas Ropeid
15. serierunde i Bundesliga 2019/20

**15. runde i [[Bundesliga 2019-2020]]** startet med  &ndash;  fredag 13. desember 2019, hoveddelen av kampene ble spilt lørdag 14. desember mens runden ble avsluttet med  &ndash;  søndag 15. desember.










## Kampfakta
**Fredag 13. desember**

**Lørdag 14. desember**






**Søndag 15. desember**



## Referanser
16. serierunde i Bundesliga 2019/20

**16. runde i [[Bundesliga 2019-2020]]** startet med  &ndash;  tirsdag 17. desember 2019, hoveddelen av kampene ble spilt onsdag 18. desember.










## Kampfakta
**Tirsdag 17. desember**




**Onsdag 18. desember**









## Referanser
Asta Graah Bolander

**Asta Graah Bolander** (født 4. februar 1861 i Christiania, død 1. mars 1946) var en norsk forfatter og dramatiker som skrev skuespill, fortellinger og sakprosa.

## Familie
Asta Bolander var datter av den danskfødte forretningsmannen og industrigründeren Knud Graah (1817-1909) og Helene Marie Conradi (1837-1866, en datter av professor Andreas Christian Conradi). Hun ble 21. november 1889 gift i Trefoldighetskirken med visekonsul og grosserer i Göteborg Carl Gustaf Bolander.

## Liv og virke
Asta Bolander debuterte i 1890 med dramaet *Folk*, et skuespill i tre akter som samme år ble oppført ti ganger på Christiania Theater, hvor Constance Bruun utmerket seg i hovedrollen. Her er handlingen lagt til det samme finansaristokratiet i Kristiania hun selv tilhørte. Deler av sitt forfatterhonorar ga Bolander til teatrets pensjonsfond. *Folk* utkom også i svensk språkdrakt, og fikk i 1891 premiere ved Stora Teatern i Göteborg.

I Bolanders siste utgivelser formidler hun sin kunnskap om den italienske renessansen. Hun holdt også foredrag om de politiske og kunstneriske forholdene i Firenze. Hun belyste temaet nærmere i artikkelen *Lorenzo Ghiberti og bronzeprotene paa batteriet i Florenz*, som ble publisert i *Guldsmedkunst* i 1924.

Asta Bolanders forfatterskap strakte seg over førti år, og tross den beskjedne produksjonen utforsket hun flere genre underveis.

## Bibliografi
* 1890: *Folk* – skuespill i tre akter, Cammermeyer
* 1912: *De syv eventyr* – med illustrasjoner av Arnold Thornam, Aschehoug
* 1915: *St. Peters nøkkel*, Aschehoug
* 1918: *Som træ om høsten*, Aschehoug
* 1920: *Grungs i Fossegaarden*, Aschehoug
* 1927: *Renæssancens Florens – av Mediciernes krønike*, Aschehoug
* 1930: *Siena – synderes og helgeners by*, Aschehoug

## Referanser


## Kilder
*

## Eksterne lenker
*
Hurtigkobling for trykkluft

**Hurtigkoblinger for trykkluft** er en type kobling som brukes for raskt å koble til og fra slanger med trykkluft. De består av en hunn- og hanndel (muffer og nipler), og brukes blant annet til pneumatikk og pusteutstyr.

Det finnes mange typer hurtigkoblinger som er mer eller mindre kompatible. Tidligere var Hansen-koblingen (310) standard i Norge, men i dag benyttes istedet stort sett den nye Euro-standarden (320) på nytt utstyr. Mange bedrifter bytter til den nye eurostandarden fordi den kan levere mer luft, teoretisk henholdsvis 925 mot 2100 liter per minutt. Utstyr fra USA bruker ofte en egen amerikansk standard (310).

## Oversikt over vanlige koblinger
I en del tilfeller tilfeller viser det mest vanlige navnet brukt til produsenten som fant opp eller populariserte designet.

### Tabell 1

(Andre varianter: ARO, Automotive, Broomwade InstantAir, Kamel, Coilhose, Tru-Flate, Walther, etc.)

### Tabell 2
Oppsummering av krysskompatible «metadesign», spesifikasjoner eller profiler, sortert alfabetisk etter vanligste navn.

(Andre varianter: Britisk profil, Engelsk industriell profil, italiensk profil, japansk profil, 7.2 - 7.4 europeisk profil, ISO 6150-C.)

### Tabell 3
*Tabell 3 kan slås sammen med de andre tabellene ovenfor.*

## Se også
* Trykkluftkompressor

## Referanser

* Air Line Fittings - IBS, incorporated 
* Air Couplers and Nipples | Lincoln Industrial
Presidentvalget i Kroatia 2014/15

**Presidentvalget i Kroatia 2014/2015** ble avholdt med første valgomgang søndag 28. desember 2014 og med andre valgomgang søndag 11. januar 2015. 

Den konservative kandidaten Kolinda Grabar-Kitarović ble valgets vinner med 50,7% av stemmene. Hun vant over president Ivo Josipović, og det er første gang i Kroatias historie at en sittende president taper valget. Grabar-Kitarović ble landets fjerde folkevalgte president siden selvstendigheten i 1991. 

Første valgomgang ble avholdt med fire kandidater. De to kandidatene som fikk fleste stemmer i første valgomgang, den formelt uavhengige kandidaten, Ivo Josipović, men støttet av Kroatias sosialdemokratiske parti og Kroatias Demokratiske Unions kandidat, Kolinda Grabar-Kitarović, møttes til den avgjørende andre valgomgangen. Valgdeltakelsen var på 47,1% i første valgomgang og 59,1% i andre.

## Resultater

**Oversikt over valgresultater**
|-
|- style="background-color:#C9C9C9"
!style="background-color:#E9E9E9" align= center colspan="3" |Kandidater
!style="background-color:#E9E9E9" align= center colspan="2" |Første valgomgang
!style="background-color:#E9E9E9" align= center colspan="2" |Andre valgomgang
|-
!style="background-color:#E9E9E9" align= center colspan="2"|Kandidat
!style="background-color:#E9E9E9" align= center |Parti
!style="background-color:#E9E9E9" align= center |Stemmer
!style="background-color:#E9E9E9" align= center |%
!style="background-color:#E9E9E9" align= center |Stemmer
!style="background-color:#E9E9E9" align= center |%
|-
|bgcolor="red"|
|align = left  | **[[Ivo Josipović]]**
|align = left  | Uavhengig (støttet av SDP)
|align = right | 
|align = right | 38,46
|align = right | 
|align = right | 49,26
|-
|bgcolor="blue"|
|align = left  | **[[Kolinda Grabar-Kitarović]]**
|align = left  | Hrvatska demokratska zajednica  (Kroatias demokratiske union)
|align = right | 
|align = right | 37,22
|align = right | 
|align = right | 50,74
|-
|bgcolor="yellow"|
|align = left  | Ivan Vilibor Sinčić
|align = left  | Živi zid  (Levende vegg)
|align = right | 
|align = right | 16,42
|colspan=2; rowspan=2|
|-
|bgcolor="lightblue"|
|align = left  | Milan Kujundžić
|align = left  | Savez za Hrvatsku  (Allianse for Kroatia)
|align = right | 
|align = right | 6,30
|-
|align=left colspan=3 | ** Totalt antall gyldige stemmer:**
!align= right | 
!align= right | 100 %
!align= right | 
!align= right | 100 %
|-
|}
Tom Sims

**Tom Sims** (født 6. desember 1950, død 12. september 2012) var en amerikansk friidrettsutøver, oppfinner og gründer. Sims var World Snowboarding Champion (1983), World Champion Skateboarder (1975), og grunnlegger av SIMS Snowboards og SIMS Skateboards. Han bodde i Santa Barbara, California fra 1971 til sin død i 1963. I sin tremesterklasse i 7. klasse ved Haddonfield Central School i New Jersey laget han og John Murray det de kalte et "skiboard", og kombinerte deres to favorittidretter, ski og skateboarding.

## Referanser
Signe Bommen

**Signe Bommen** (født Hansen 18. april 1877 i Lærdal, død 4. juli 1962 i Oslo) var en norsk forfatter.

Signe Bommen var datter av ingeniørløitnant Peter Johan Hansen og Magdalene Faye (av slekten Faye). Hun ble gift med fabrikkeier Alfred Bommen, disponent for Viul Træsliberi.

Signe Bommen utga i 1925 boken *Eventyr fra havbunnen*, med illustrasjoner av Ridley Borchgrevink. I boken forteller Bommen om havfruen Unni og alt det rare hun opplever på havbunnen ved Store Torungen.

## Bibliografi
* 1925: *Eventyr fra havbunnen* – illustrert av Ridley Borchgrevink, Some & Co.s Forlag

## Referanser


## Kilder
*
Farsus

***Farsus*** er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae). 

## Utseende
Små (ca. 7 millimeter), slanke, brunlige råtevedbiller. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Antennene er 11-leddete, ganske lange, sagtakkede. Brystskjoldet (pronotum) er rundet, noe hvelvet, med en midtfure og uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. **Dekkvingene** er avlange, parallellsidige, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet. De har tydelige lengdestriper. **Beina** er temmelig korte og spinkle.

## Levevis
Artene i denne slekten har såkalt hypermetamorfose, det vil si at det første larevstadiet (kalt triungulin) er mye ulikt de senere stadiene . Larvene til Farsus dubius forekommer i råtten, død ved av eik.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den palearktiske sone og Sørøst-Asia, også med en art på Madagaskar. Fire arter fra Mellom- og Sør-Amerika blir også plassert her, men bør trolig overføres til en egen slekt 

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
***** Underfamilien kamråtevedbiller (Melasinae) Fleming, 1821
****** Stammen Dirhagini Reitter, 1911
******* Slekten ***Farsus*** Jacquelin du Val, 1860
******** *[[Farsus ainu]]* Fleutiaux, 1922 - Japan
******** *[[Farsus brevis]]* Fleutiaux, 1931 - Sørøst-Asia
******** *[[Farsus costipennis]]* Fleutiaux, 1926 - Madagaskar
******** *[[Farsus dubius]]* (Piller & Mitterpacher, 1783) - Vest- og Sentral-Europa
******** *[[Farsus exoticus]]* Bonvouloir, 1875 - Sørøst-Asia
******** *[[Farsus obenbergeri]]* Roubal, 1941 - Kina
******** *[[Farsus obesus]]* Iablokoff-Khnzorian, 1964 - Georgia
******** *[[Farsus salvazai]]* Fleutiaux, 1918 - Sørøst-Asia
******* Amerikanske arter som mest trolig bør plasseres i en annen slekt:
******** *[[Farsus elavatus]]* Bonvouloir, 1875
******** *[[Farsus oblitus]]* Horn, 1890
******** *[[Farsus obscurus]]* Bonvouloir, 1875
******** *[[Farsus wagneri]]* Fleutiaux, 1934
## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde av ''Farsus dubius''
*
Albania under Vinter-OL for ungdom 2020

**Albania** vil delta med én utøver under **[[Vinter-OL for ungdom 2020]]** fra 9. januar til 22. januar 2020 i Lausanne i Sveits.

## Alpint

;Gutter

## Referanser
Rhacopus

***Rhacopus*** er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae). 

## Utseende
Små (ca. 7 millimeter), slanke, brunrøde råtevedbiller. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Antennene er 11-leddete, ganske lange, kraftig sagtakkede. Brystskjoldet (pronotum) er omtrent kvadratisk, noe hvelvet, med en midtfure og uttrukne bakhjørner. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. **Dekkvingene** er avlange, parallellsidige, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet. De har tydelige lengdestriper. **Beina** er temmelig korte og spinkle.

**Larvene** finnes i to hovedtyper: den ene ligner larver av praktbiller (Buprestidae), er sylindrisk og tynnhudet med frembryst-segmentet (prothorax) kraftig oppsvulmet; den andre typen er parallellsidig, ganske flat, hard (sterkt sklerotisert), hodet er hardt og kileformet. Begge typene har beina sterkt redusert eller helt manglende. Munndelene er også nokså sterkt redusert, og larvene kan trolig bare ta til seg flytende føde.

## Levevis
De fleste artene har larver som lever i død ved, men enkelte larver graver i jorden og lever på planterøtter. Larvenes munndeler synes bare å tillate flytende føde, og det er uvisst hva de faktisk spiser. Kanskje skiller larvene ut fordøyelsesenzymer, og tar opp oppløste næringsstoffer fra den omkringliggende veden. En annen mulighet er at de lever av slimsopper som vokser i veden. De larvene som er harde og flate kan ta seg fram gjennom ganske tett ved å presse seg mellom vedfibrene. Siden billene er avhengige av død ved er de truet av moderne skogbruksmetoder der lite døde greiner og stokker blir liggende igjen i skogen. De fleste norske artene står på Rødlisten over truede arter. De voksne billene kan fanges i ulike feller, men man finner dem sjelden. Dette kan skyldes at de er kortlivede, eller flyr lite, eller også at de er reelt sjeldne og truede arter. Artene i denne slekten har såkalt hypermetamorfose, det vil si at det første larevstadiet (kalt triungulin) er mye ulikt de senere stadiene.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den palearktiske sone, i Norge er arten hasselråtevedbille funnet noen få steder ved Oslofjorden og i indre fjordstrøk i Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal, den er svært sjelden og blir vurdert som direkte truet (EN) på den siste norske rødlistevurderingen fra 2015.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
***** Underfamilien Melasinae Fleming, 1821
****** Stammen Dirhagini Reitter, 1911
******* Slekten ***Rhacopus*** Hampe, 1855
******** *[[Rhacopus attenuatus]]* (Mäklin, 1845)
******** *[[Rhacopus olexai]]* (Hisamatasu, 1963)
******** Hasselråtevedbille, *[[Rhacopus sahlbergi]]* (Mannerheim, 1823)

## Referanser


## Litteratur
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae* (Liste over Nordens biller). Helsinki.

## Eksterne lenker
* 
* Bilder av ''Rhacopus sahlbergi''
*
Otho (slekt)

***'Otho***' er en slekt av biller som ligner smellere (Elateridae). 

## Utseende
Nokså små, avlange, blanke, mørke råtevedbiller. Hodet er forholdsvis lite og lett nedoverbøyd. Antennene er 11-leddete, ganske korte og kraftige, hos hunnene er de gjerne sagtakkede mens hannene har kamformede antenner. Brystskjoldet (pronotum) er litt bredere enn langt, rundet, noe hvelvet, med knapt uttrukne bakhjørner og en tydelig midtfure. En tapp på forbrystet griper inn i en grop på mellombrystet og billene kan "smelle" med å brekke denne tappen ut av gropen, i likhet med smellerne. **Dekkvingene** er avlange, noe avsmalnende bakover, så brede som eller litt smalere enn brystskjoldet ved roten. De har tydelige lengdestriper. **Beina** er temmelig korte.

## Levevis
Lite er kjent om biologien til denne slekten, larvene utvikler seg trolig i død ved. Biller i denne slekten har blitt funnet i tåkeskog.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den palearktiske sone. *Otho sphondyloides* er utbredt i Mellom- og Øst-Europa, *O. himalayensis* forekommer i Nepal og Sikkim, de to øvrige artene i Japan.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien råtevedbiller (Eucnemidae) Eschscholtz, 1829
***** Underfamilien Melasinae Fleming, 1821
****** Stammen Calyptocerini Muona, 1993
******* Slekten ***Otho*** Lacordaire, 1857
******** *[[Otho amamiensis]]* Nakane, 1987
******** *[[Otho himalayensis]]* Lucht, 1989
******** *[[Otho nipponicus]]* Fleutiaux, 1923
******** *[[Otho sphondyloides]]* (Germar, 1818)

## Litteratur

## Eksterne lenker
*
Vitenskapsåret 1254

**Vitenskapsåret 1254** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1254.

## Hendelser

## Fødsler
* Marco Polo (død 1324), italiensk oppdagelsesreisende.

## Dødsfall

## Referanser
Bondesvea

** Bondesvea** er en bydel på Hamars vestkant, Bondesvea lå opprinnelig under Storhamar, og tilhørte Vang kommune fram til 1946. Hamar kommune vedtok imidlertid å kjøpe området allerede i 1917. Området var da skogbevokst, og ble først senere utbygd. Bondesvea grenser til Storhamar i nord og Hamar sentrum i øst og går helt ned til Mjøsa. Dovrebanen går gjennom Bondesvea. Bondesvea Vel ble dannet i 1943.

## Gater på Bondesvea
* Bjørnstjerne Bjørnsons gate
* Bekkelivegen
* Christopher Bruuns gate
* Elias Blix gate
* Fjellhagestien
* Fredrik Monsens gate
* Gråbeinvegen
* Gerhard Schønings gate
* Halvor Hoels gate
* Hans Nielsen Hauges gate
* Henrik Ibsens gate
* Hulda Garborgs gate
* Ivar Aasens gate
* Korslundvegen
* Lars Skrefsruds gate
* Marcus Thranes gate
* Ole Vigs gate
* Oluf Kolsruds gate
* Snorres gate
* Uelands gate
* Aasmund Vinjes gate

## Eksterne lenker
* Bondesvea på lokalhistoriewiki.no
* Delområder og grunnkretser, 2006 fra Statistisk sentralbyrå
Revolution Records

**Revolution Records** var et norsk plateselskap, startet av artisten Casino Steel (Stein Groven) i 1991.

Etableringen av plateselskapet ble feiret med en innspilling sammen med flere av tidens kjente artister, foruten Casino Steeel selv navn som Jonas Fjeld, Ottar «Big Hand» Johansen, Claudia Scott og Marius Müller. Der sto artistene på Revolution Records første utgivelse fram under fellesnavnet *1st Revolution Orchestra*.

Selskapet har gitt ut en rekke kjente artister, som Gry Jannicke Jarlum, Backstreet Girls, Mari Wendelbo, The Boys og Femi Gange.

## Referanser
17. serierunde i Bundesliga 2019/20

﻿

**17. runde i [[Bundesliga 2019-2020]]** startet med  &ndash;  fredag 20. desember 2019, hoveddelen av kampene ble spilt lørdag 21. desember mens runden ble avsluttet med  &ndash;  søndag 22. desember.










## Kampfakta
**Fredag 20. desember**

**Lørdag 21. desember**






**Søndag 22. desember**



## Referanser
Rosalía (sanger)

**Rosalía Vila Tobella** (født 25. september 1992), bedre kjent under kunstnernavnet **Rosalía**, er en spansk sanger. Hun ble opprinnelig kjent for sine moderne tolkninger av flamenco-musikk, men fikk internasjonal oppmerksomhet etter flere samarbeid med artister som Travis Scott, J Balvin, Pharrell Williams og James Blake. Hun har mottatt forskjellige utmerkelser, som fem Latin Grammy Awards og to Grammy Award-nominasjoner.

I 2025 medvirket hun som skuespiller i en gjesterolle i TV-serien *[[Euphoria (TV-serie)|Euphoria]]*, og i november 2025 ga hun ut sitt fjerde album.

## Diskografi
* 2017: *[[Los ángeles (album)|Los Ángeles]]* (album)
* 2018: *[[El mal querer|El Mal Querer]]* (album)
* 2022: *[[Motomami]]* (album)
* 2025: *Lux* (album) – gjesteartister: Björk og Yves Tumor

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*
Platycarabus

***Carabus (Platycarabus)*** er en underslekt av biller i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende
Underslekten omfatter nokså store (gjerne ca. 30 millimeter), avlange, metallisk fargede *Carabus*-arter. Dekkvingene er ovale og har en del groper som gjerne er litt ujevnt spredt utover. 

## Levevis
Artene kan finnes mest i skog. De er forholdsvis trege, nattaktive, bakkelevende rovdyr.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Mellom- og Sør-Europa.

## Systematisk inndeling

Listen følger 

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[jordløpere]]** Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
****** stammen **[[Carabini]]** Latreille, 1802
******* slekten *[[Carabus]]* Linnaeus, 1758
******** Underslekten *Platycarabus* Morawitz, 1886 
********* *[[Carabus (Platycarabus) creutzeri]]* Fabricius, 1801 - Mellom-Europa
********** *[[Carabus (Platycarabus) creutzeri baldensis]]* Schaum, 1856
********** *[[Carabus (Platycarabus) creutzeri creutzeri]]* Fabricius, 1801
********** *[[Carabus (Platycarabus) creutzeri kircheri]]* Germar, 1838
********* *[[Carabus (Platycarabus) cychroides]]* Baudi di Selve, 1864 - Italia
********* *[[Carabus (Platycarabus) fabricii]]* Panzer, 1810 - Mellom-Europa
********** *[[Carabus (Platycarabus) fabricii fabricii]]* Panzer, 1810
********** *[[Carabus (Platycarabus) fabricii malachiticus]]* C.G.Thomson, 1875
********* *[[Carabus irregularis|Carabus (Platycarabus) irregularis]]* Fabricius, 1792 - Mellom-Europa
********** *[[Carabus (Platycarabus) irregularis bucephalus]]* Kraatz, 1879
********** *[[Carabus (Platycarabus) irregularis irregularis]]* Fabricius, 1792
********** *[[Carabus (Platycarabus) irregularis montandoni]]* Buysson, 1882
********* *[[Carabus (Platycarabus) lucens]]* Schaum, 1856  - Mellom-Europa
********** *[[Carabus (Platycarabus) lucens glacialis]]* Gautier des Cottes, 1860
********** *[[Carabus (Platycarabus) lucens lucens]]* Schaum, 1856

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Cephalornis

***Carabus (Cephalornis)*** er en underslekt av biller i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende
En middelsstor (ca. 25 millimeter), slank, halvblank, svart jordløper med noe blålig, metallisk glans. Kjevene (mandiblene) er forlengede, omtrent så lange som resten av hodet. Hodet er nokså smalt, sekskantet, fint og ganske tett punktert. pronotum er avrundet, nesten sirkelrundt med en kraftig midtfure, fint og nokså tett punktert. Dekkvingene er ovale med tette, ganske dype lengdefurer. Antennene er tynne og ganske lange, nær to tredjedeler av kroppslengden.

## Levevis
Artene kan finnes mest i skog. De er forholdsvis trege, nattaktive, bakkelevende rovdyr.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Kina.

## Systematisk inndeling

Listen følger 

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[jordløpere]]** Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
****** stammen **[[Carabini]]** Latreille, 1802
******* slekten *[[Carabus]]* Linnaeus, 1758
******** Underslekten *Cephalornis* Semenov, 1889 
********* *[[Carabus (Cephalornis) potanini]]* (Semenov, 1887) - Kina
********** *[[Carabus (Cephalornis) potanini potanini]]* (Semenov, 1887)
********** *[[Carabus (Cephalornis) potanini remondorum]]* Deuve, 1995

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde av arten
*
Sør-Afrika under Vinter-OL for ungdom 2020

**Sør-Afrika** vil delta med to utøvere under **[[Vinter-OL for ungdom 2020]]** fra 9. januar til 22. januar 2020 i Lausanne i Sveits.

## Alpint

;Gutter

### Jenter

## Referanser
Chimichanga

**Chimichanga** (; spansk: [tʃimiˈtʃaŋɡa]) er en fritert burrito som er vanlig i tex-mex og det øvrige sydvestlige amerikanske kjøkken. Retten er vanligvis tilberedt ved å fylle en hvetetortilla med ulike ingredienser, som oftest ris, ost, bønner og kjøtt som *machaca* (tørket kjøtt), *carne adobada* (marinert kjøtt), *carne seca* (tørket oksekjøtt), eller strimlet kylling, som deretter brettes til en rektangulær pakke. Den er deretter frityrstekt, og typisk servert med salsa, guacamole, rømme eller ost.

Opprinnelsen til chimichanga er usikker. Noen hevder retten oppsto i Mexico, i andre at den oppsto ved en tilfeldighet i Arizona i USA. Med henvisning til varianten *chivichanga*, i hovedsak vanlig i Mexico, er en forklaring at innvandrere til USA brakte retten med seg, først og fremst gjennom Sonora inn i Arizona. Ordene *chimi* og *changa* kommer fra to meksikansk-spanske uttrykk: *chamuscado* (perfektum partisipp av verbet *chamuscar*), som betyr svidd, og *changa*, som er relatert til *chinga* (tredjeperson presens av verbet *chingar*), et frekt uttrykk for det uventede eller en mindre fornærmelse.

## Referanser