Vilhelm Pacht

**Laurizds Vilhelm Pacht** (1843–1912) var en dansk sjangermaler, sinkograf, malingfabrikant, heliograf, kinogründer og legatstifter.

## Oppvekst
Vilhelm Pacht ble født i København som sønn av bokbinder og karetmaker Laurids Adolph Pacht (1819–1868) og Marie Caroline Jürgensen (f. 1823). Han var den eldste av fire søsken, og var ennå bare i tenårene da foreldrene ble skilt. Hans yngre bror, Axel Frederik Pacht (1847–1898), ble billedhugger.

## Utdannelse
Vilhelm Pacht startet først i boktrykkerlære, men valgte heller å bli elev av den italienske marmorhuggeren Ronci, samtidig som han også meldte seg som elev ved Det techniske Institut. Dernest fikk han læretid som dekormaler, mot fem års ansettelse, 1862–1867, ved Den kgl. Porcelænsfabrik. I 1861 var han dessuten blitt student ved Kunstakademiet, hvor han tok avgangseksamen i 1866.

## Liv og levnet
Etter gjentatte forsøk lyktes det Pacht i 1872 å utvikle en fotografisk-kjemisk gjengivelsesmetode for trykksaker, heliotypien. Metoden gikk ut på å overføre bilder fra fotografiske negativer til herdede gelatinplater, som kunne gi direkte avtrykk på arket. *Nordisk illustreret Børneblad*, som startet sine utgivelser 1. oktober 1873, reklamerte med at bladet hadde «Billederne udførte i Heliotypi af Vilh. Pacht». De fleste bildene i bladet synes enten å ha litografier eller xylografier som forlegg, men en kunne etter den heliografiske metode like gjerne ha gjengitt blyant- og pennetegninger, stålstikk og kobberstikk.

Da det viste seg å være en både praktisk og arbeidsbesparende måte å reprodusere bilder, tok Vilhelm Pacht ti års patent på å ha enerett til anvendelse av metoden, og opprettet i 1874 et eget atelier for virksomheten. Fra premieren på Henrik Ibsens *[[Peer Gynt]]* ved Christiania Theater 24. februar 1876, utførte han en diger dobbeltsidig heliografisk klisjé for *Ny illustreret Tidende* som viste en kollasj med utvalgte scener fra alle fem akter etter en bredt anlagt blyanttegning av Andreas Bohr Olsen (1848–1893).

I 1880 fikk han Hjalmar Crone som kompanjong, og fortsatte fra 1882 virksomheten under firmanavnet Pacht & Crones Illustrationsetablissement. I 1885 trakk Vilhelm Pacht seg ut av firmaet for å starte Skandinavisk Panoptikon med voksfigurer og et raritetskabinett, og i 1890 aksjeselskapet Danske Bogtrykkeres Farvefabrik i den hensikt både å fremstille trykkfarge og fargetuber som skulle gi kunstmalerne farger av bedre kvalitet.

Vilhelm Pacht var en entreprenør som stadig kastet seg over nye prosjekter, og oppnådde å bli en velhavende mann. I 1894 leide han lokaler for fremvisning av lysbilder, panorama og diofama, optiske illusjoner, voksfigurer og levende bilder på Edisons kinetoscope. Programmet ble ledsaget av musikk spilt på Edisons fonograf. Bare et halvt år etter verdens første kinoforestilling fant sted i Paris, var Vilhelm Pacht forsommeren 1896 i gang med sitt eget Kjøbenhavn Panorama. Dette, som var Danmarks første kino, hvor flere kunne se film samtidig fra lerret, eide rom i en midlertidig utstillingsbygning på det sted hvor byens nye rådhus skulle bli oppført. Denne tidligste lokalitet for kinovisning i København gikk tapt under brann. Brannstifteren var en elektriker, som Pacht hadde gitt sparken, og som hevnet seg ved å tenne på det hele. Men Pacht kom raskt i gang igjen med nytt utstyr og fra annet sted.

## Privatliv
11/6 1871 ble han gift med Ambra Maurette Brandtberg (8/1 1844–19/10 1918) fra Göteborg. De fikk fem barn, hvorav ett døde som spedbarn. Ekteskapet ble oppløst 21/8 1901, og så giftet han seg igjen 15/9 1901 med Oline Christine Marie Olsen (16/8 1868–12/12 1928) fra Ålborg.

## Trivia
Like før sin død i 1912 stiftet han sammen med sin andre hustru, Oline, «Vilhelm Pachts Kunstnerboligs Legat», for at deres hjem, «Pachts Bo» i Holte, etter deres død skulle fungere som æresbolig for en fortjent kunstmaler for livstid. Den første fra 1929 var kunstmaleren Karl Larsen, og etter ham, Jens Birkemose.

## Referanser