Dryophilinae

**Dryophilinae** er en underfamilie av små, ofte vedborende biller. Mange borebillearter kan leve av tørt trevirke og kan gjøre stor skade på bygningstømmer, møbler og andre tregjenstander. De er kjent under navn som «dødningeur», «mit» og «tremark». Det er også en del arter som lever på ulike slags lagrede matvarer og lignende, for eksempel tobakksbillen og gruppen tyvbiller.

## Utseende

Middelsstore (gjerne 5-6;mm), avlange biller medsylindrisk kroppsform, gjerne forholdsvis store til borebiller å være. Som oftest brunlige på farge, kroppen ofte helt eller delvis dekket med skjell. De artene som borer i ved er gjerne sylindriske, og brystskjoldet (pronotum) er høyt hvelvet og dekker hodet som en hette.
**Hodet** er vanligvis lite og noe nedoverbøyd, fasettøynene runde eller ovale, ikke oppdelt. Antennene varierer mye i form – de kan være lange og perlekjedeformede (tyvbiller), korte og tynne, kamformede eller mer eller mindre kølleformede. De består av 9-11 ledd. **Brystskjoldet** (pronotum) er vanligvis høyt hvelvet, ofte med tydelige knøler eller furer. Hos de fleste er det omtrent så bredt som dekkvingene, men av og til bare halvparten så bredt. **Dekkvingene** er oftest parallellsidige. De er vanligvis matte, ofte med mønster dannet av skjell, av og til med rekker av grove punktgroper. **Beina** er forholdsvis lange og slanke, og kan foldes tett inntil kroppen.

**Larvene** er korte og trinne, gjerne mer eller mindre hårete.

## Levevis

De fleste av borebillene lever utendørs og borer i død ved. De har mikroorganismer som hjelper dem å fordøye veden. En del arter har tilpasset seg å angripe bygningstømmer og møbler, og "markhull" i treverk stammer oftest fra disse billene. De er i stand til å angripe ganske tørt og hardt treverk. Disse artene liker gjerne å ha det varmt og man finner ofte at skadene er konsentrert til varme steder, for eksempel langs varmtvannsrør. Hos noen arter kommuniserer billene ved å dunke hodet og forbrystet mot veggene i gangene de lever i. Dette gir en hørbar tikking og har gitt opphav til navn som dødningeur og veggesmeder.

## Arter som skader treverk

Naustmott (*Grynobius planus*) er en litt større art som er meget var for kalde vintre og derfor bare finnes på de aller vintermildeste områdene, nær havet, i Norge. Den borer vanligvis i død ved av løvtrær, men kan også av og til gjøre betydelig skade på naust og andre bygninger som står ved sjøen. Angrep av naustmott kan skilles på de av stripet borebille på at flyvehullene er noe større.

## Systematisk inndeling / norske arter

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Infraordenen Bostrichiformia
**** Overfamilien bore- og hettebiller, Bostrichoidea
***** Familien tyvbiller og borebiller, Ptinidae Latreille, 1802
****** Underfamilien Dryophilinae Gistel, 1848
******* Stammen Dryophilini
******** Slekten *[[Dryophilodes]]* Blackburn, 1891
******** Slekten *[[Dryophilus]]* Chevrolat, 1832 - i Norge:
********* lerkeknoppbille, *[[Dryophilus pusillus]]* (Gyllenhal, 1808)
******** Slekten *[[Grynobius]]* C.G. Thomson, 1859 - i Norge:
********* naustmott, *[[Grynobius planus]]* (Fabricius, 1787)
******** Slekten *[[Homophthalmus]]* Abeille de Perrin, 1875
******** Slekten *[[Neodryophilus]]* Español & Belles, 1981
******** Slekten *[[Pseudodryophilus]]* Heyden, 1891
******* Stammen Ptilineurini
******** Slekten *[[Ptilineurus]]* Reitter, 1902
******* Slekten *[[Dryophilastes]]* Español & Viñolas, 1995
******* Slekten *[[Sphinditeles]]* Broun, 1881 - usikkert om denne hører til her

## Referanser




## Kilder
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae* (Liste over Nordens biller). Helsinki.

## Eksterne lenker
*