Bir Zeit

**Bir Zeit** eller **Birzeit** (arabisk: بيرزيت) er en palestinsk by nord for Ramallah sentralt på Vestbredden. Folketallet i 2007 var 4.529.  Bir Zeit er en hovedsakelig kristen by og i byens sørlige utkant ligger universitetet i Birzeit.

*Bir Zeit* betyr «Olivenoljebrønnen».
## Beliggenhet
Bir Zeit ligger på mellom 765 og 815 meter over havet i Efraims fjell-land som er kjent blant annet fra Josvas bok i Bibelen. Den er ca ti kilometer nord for Ramallah og ca 25&nbsp;km nord for Jerusalem. Ellers grenser den i nord til  'Atara, i øst til Jifna og Ain Siniya, i sør Surda, Abu Qasch og flyktningleiren al-Jalazun, og i vest Abu Shukheidim og Burham. Ved klarvær ser man herfra Tel Aviv og Middelhavet (ca. 50&nbsp;km i vest).

## Historie
Birzeit er datert tilbake til bysantinsk tid og tidligere.

Landsbyen ble del av Det osmanske rike i 1517 likesom resten av Palestina, og i 1596 stod den oppført i skattelister under navnet **Bir Zayt**, som en del av Jabal Quds nahiya i Quds liwa. Den hadde et folketall på 26 husholdninger, alle muslimer. Innbyggerne i landsbyen betalte skatt for hvete, bygg, oliventre, vindruer, frukttre, og geiter og/eller bikuber.

Den franske oppdageren Victor Guérin besøkte landsbyen i juli 1863. Han estimerte et folketall på 1.800 innbyggere, av dem var 140 latinske katolikker, mens de andre var «skismatiske grekere» og muslimer. Den katolske menigheten ble ledet av en ung fransk misjonær, fader Joly. Hagene vokste godt og jordsmonnet var naturlig frodig. Her var rikt på vindruer, fiken og pærer. Han merket seg også vakre valnøttre.

I 1882 skildret Palestine Exploration Fund i *[[Survey of Western Palestine]]* Bir Zeit som «en kristen, mellomstor landsby, med en gresk kirke og en latinsk kirke, en brønn i nord og oliven i området rundt.» Det røde taket på den latinske kirken ble sagt å stå ut i landskapet.

I 1906 skrev en britisk misjonær fra Church Missionary Society om et utbrudd av kolera n Birzeit tredsve år tidligere, som begynte med at moren til en ung mann som føde av kolera i Nablus vasket hans klær i landsbybrønnen. Sykdommen spredte seg raskt og i løpet av en uke vat 30 personer døde - landsbyen hadde da mellom 200 og 300 innbyggere. Epidemien stanset etter at en landsby-eldste beordret hele befolkningen om å slå leir i sine plantasjer. Det ble igjen tre menn til å begrave de døde, men ingen flere døde. Forfatteren mente at hendelsen var av interesse «ettersom det ikke var noen europeisk hånd inne i bildet fra først til sist, og det viser at *[[fellahin]]* er kapable under vis og energisk veiledning fra sine egne.»

I en folketelling i 1922 utført av de britiske mandatstyresmaktene hadde landsbyen, kalt **Bair Zait**, et folketall på 896; 119 var muslimer og 777 kristne, mens den i folketellingen i 1931 hadde 251 bebodde hus og et samlet folketall på 1233; 362 muslimer og 871 kristne. Senere er det tilkommet en tredje kirke, som er anglikansk.

I 1945 var folketallet 1.560, alle arabere, med det samlede landarealet på 14.088 mål, ifølge en offisiell landmåling. Av dette var 6.908 for plantasjer og irrigert land, 2 414 for korn, mens 402 mål var klassifisert som utbygde områder.

Bir Zait spilte en viktig rolle i den arabisk-israelske krig i 1948; her stasjonerte Abd al-Qadir al-Husaini bevæpnede arabiske styrker. Også etter okkupasjonen i 1967 var Bir Zait en sentrum for palestinsk motstand. I 1973 ble en av landsbyens mest kjente sønner, PLO-politikeren Kamal Butrus Nasir, frept i en israelsk kommandoaksjon. Særlig under den første intifadaen 1987–94 var stedet ofte i overskriftene, idet det utgikk sivil og bevæpnet motstand fra universitetet sønnenfor.

Etter Oslo II-avtalen ble 75,8% av landsbyens areal klassifisert som *Area B*, og de gjenstående 24,2% som *Area C*.

Det palestinske nasjonalmuseum ble åpnet i Bir Zeit i 2016.

## Referanser


## Litteratur

*
* 
* 
* 
*
* 
*  
* 
* 
*
*
*
*  
*  
* 
*    
*Toledano, E., 1979, ‘The Sanjaq of Jerusalem in the Sixteenth Century - Patterns of Rural Settlement and Demographic Trends,” in A. Cohen, ed., Jerusalem in the Early Ottoman Period, Jerusalem, 61-92 (in Hebrew). 
* 
*

## Eksterne lenker
*