Maria Lischnewska

**Maria Lischnewska** (1854–1938) var en tysk lærer, kvinnesaksforkjemper og politiker.

Lischnewska var en representant for reformbevegelsen rundt år 1900 i det tyske keiserriket. Hun tilhørte den radikale berlinerkvinnesaksbevegelsen, som også inkluderte Minna Cauer, Anita Augspurg og Else Lüders, men hun arbeidet for forståelse med den borgerlige kvinnesaksbevegelsen.

## Kvinneutdanning og kvinners rettigheter
Lischnewska, som var utdannet lærer, engasjerte seg spesielt for utdanning av kvinner og jenter fra lavere samfunnslag. Foreningen for håndverks- og yrkesopplæring av kvinner, som Lischnewska ledet, arbeidet også for dette målet.

I 1894 grunnla Lischnewska sammen med Elisabeth Schneider den prøyssiske grunnskolelærerforeningen, som i løpet av kort tid fikk støtte fra 30 prosent av de berørte lærerne (3 000 personer).

I 1899 var hun med på å grunnlegge Forbundet for progressive kvinneforeninger, som blant annet kjempet for kvinners stemmerett.

I Foreningen for mødrevern, som hun ledet en periode, samarbeidet hun nært med Helene Stöcker. Hun engasjerte seg også mot pålegget om at kvinnelige lærere måtte være ugifte.

## Politisk arbeid
I 1907 grunnla Lischnewska Det liberale kvinnespartiet i Tyskland, som arbeidet for kvinners stemmerett.

Lischnewska var medlem av Det frie folkepartiet.

## Skrifter
* *Den tyske stemmerettsbevegelsen for kvinner mellom krig og fred*. Berlin, 1915.
* *Hvorfor må kvinner engasjere seg i politikk?* München, 1912.

## Litteratur
* Marianne Friese: *Maria Lischnewska og Dora Landé (1861–1923)*, i: Elke Kleinau og Christine Mayer (red.): *Utdanning og opplæring av det kvinnelige kjønn. En kommentert samling av kilder til utdannings- og yrkesopplæringens historie for jenter og kvinner*. Weinheim, 1996.
* Elke Schüller: *Kvinnepartier. Fantasi eller politisk maktfaktor?* - I: *Ariadne*, juni 2000, utgave 37–38, s. 64–65.
* Anne-Laure Briatte-Peters: *Bare "halve og kvart venner"? - Lederne av den radikale kvinnesaksbevegelsen om de liberale i det tyske keiserriket*. - I: *Årbok for liberalismeforskning*; 25. årgang, 2013. - Baden-Baden: Nomos Verlagsgesellschaft, 2013, s. 197–198.

## Kilder
* Sabine Reh: *Læreren. Kvinnelige embetsmenn og sølibat*, i: *Tidsskrift for idéhistorie* XI/1 Våren 2017, s. 36.
* Helene Lange og Gertrud Bäumer: *Håndbok for kvinnebevegelsen*. Berlin: Moeser, 1901, s. 128.
* Helene Lange og Gertrud Bäumer: *Håndbok for kvinnebevegelsen*, s. 155. URL: Berlin: Moeser, 1901. https://archive.org/stream/handbuchderfrau04ratgoog#page/n8/mode/2up 
* Andrea Purpus: *Kvinnearbeid i de lavere samfunnslagene. Livs- og arbeidsmiljøet til tjenestejenter og kvinnelige arbeidere i Hamburg rundt 1900*. Münster, 2000, s. 237–240; Volkmar Sigusch: *Historien om [[seksualvitenskap]]*. Frankfurt: Campus, 2008, s. 84 f.
* Claudia Huerkamp: *Utdannede borgere: kvinner i studier og akademiske yrker. 1900–1945*. Göttingen, 1994, s. 215.
* Barbara Greven-Aschoff: *Den borgerlige kvinnebevegelsen i Tyskland. 1894–1933* (= *Kritiske studier i historisk vitenskap*, bind 46). Göttingen, 1981, s. 135 og 145. Digital kopi; den nøyaktige grunnleggingsdatoen er ukjent, eller det finnes motstridende opplysninger. Angelika Schaser: *Helene Lange og Gertrud Bäumer. Et politisk fellesskap.* Köln: Böhlau, 2010, s. 143.
* Barbara Greven-Aschoff: *Den borgerlige kvinnebevegelsen i Tyskland. 1894–1933* (= *Kritiske studier i historisk vitenskap*, bind 46). Göttingen, 1981, s. 143. Digital kopi.