Lagtingsvalget på Færøyene 2026

**Lagtingsvalget på Færøyene 2026** ble holdt torsdag 26. mars 2026. Det ble valgt 33 medlemmer av Lagtinget for en periode på inntil fire år. Alle over 18 år som var danske statsborgere og registrert bosatt på Færøyene hadde stemmerett, i alt 39&nbsp;704 personer.

Etter lagtingsvalget i 2022 dannet Javnaðarflokkurin, Framsókn og Tjóðveldi et landsstyre (regjering) med sosialdemokraten Aksel V. Johannesen som Færøyenes lagmann (regjeringssjef).

Regjeringsmakten på Færøyene har de siste 15 årene vekslet mellom høyre- og venstresiden. Denne gangen anses regjeringsspørsmålet for å være mer åpent. Javnaðarflokkurin har åpnet for å samarbeide med høyrepartiet Fólkaflokkurin.

Da Lagtinget den 25. februar 2026 vedtok å bygge en undersjøisk tunnel mellom Sandoy og Suðuroy, hadde saken svekket tilliten mellom regjeringspartiene. Lagmannen brukte oppløsningsretten og utskrev valg til Lagtinget. Regjeringen hadde også foreslått å heve pensjonsalderen. Fagbevegelsen la derfor press på lagmannen for å få utskrevet valg. Forslaget ble lagt i bero til over valget.

Lagtingsvalget holdes to dager etter valget til det danske Folketinget.

## Valgkamp
Meningsmålinger har vist at økonomi og finanspolitikk er det viktigste saksfeltet for flest færøyske velgere. Det pekes på stigende levekostnader og boligmangel i pressområdene, som gjør det mindre attraktivt for utenlandsstudenter å flytte tilbake til Færøyene etter fullført utdannelse. Det har også, som følge av bekymringen for underskudd på offentlige finanser, vært mye diskusjon om å heve pensjonsalderen og andre sparetiltak i det offentlige.

Grønlandskrisen førte i 2025 til at alle partier på Færøyene unntatt Sambandsflokkurin inngikk «et nasjonalt kompromiss». Avtalepartene satte som mål at Færøyene skal få en egen grunnlov og en forhandlet løsning med Danmark. Det har imidlertid vært lite bevegelse i partienes og velgernes oppfatninger i dette spørsmålet, og det har vært lite fremdrift i saken. 

Familiegjenforening og integreringspolitikk har vakt større debatt på Færøyene enn tidligere. Sent i 2025 ble debatten aktualisert med et initiativ til å etablere et islamsk bønnesenter i Tórshavn. Tidlig i 2026 anså de spurte i meningsmåling innvandringen som en viktigere sak enn Færøyenes forfatningsrettslige stilling og forhold til Danmark.

De fleste meningsmålinger har vist at Sjálvstýri, som falt ut av Lagtinget ved forrige valg, ikke ligger an til å vinne noe mandat. Valgresultatet antas derfor å avgjøre om partiet fortsatt har livets rett.

## Partier og nominasjoner
Alle partier som fikk mandater i Lagtinget ved forrige valg, og som fortsatt er representert, er uten videre oppstillingsberettiget.

Partiene hadde frist til 12. mars med å levere lister med inntil 43 kandidater. Partiene nominerte til sammen 160 kandidater.

Åtte sittende lagtingsmedlemmer søkte ikke renominasjon:

*Jaspur Langgaard (Sambandsflokkurin), møtende vara.
*Magnus Rasmussen (Sambandsflokkurin), tidligere medlem av landsstyret.
*Ingilín Didriksen Strøm (Javnaðarflokkurin), tidligere medlem av landsstyret.
*Kaj Leo Johannesen (Sambandsflokkurin), tidligere lagmann og partileder.
*Bjørt Samuelsen (Tjóðveldi), lagtingsformann.
*Uni Holm Johannesen (Javnaðarflokkurin).
*Henrik Old (Javnaðarflokkurin), tidligere medlem av landsstyret.
*Hanna Jensen (Framsókn), møtende vara, tidligere medlem av landsstyret.

## Meningsmålinger

## Valgresultat

### Valgte representanter

Kandidatkåringen ble avgjort ved personstemmer.

De fem kandidater med flest personstemmer i dette valget var:
*Beinir Johannesen (Fólkaflokkurin), 1&nbsp;677 stemmer.
*Bárður á Steig Nielsen (Sambandsflokkurin), 1&nbsp;478 stemmer.
*Aksel V. Johannesen (Javnaðarflokkurin), 1&nbsp;114 stemmer.
*Ruth Vang (Framsókn), 992 stemmer.
*Bjørg Brynhildardóttir Egholm (Tjóðveldi), 972 stemmer.

Det ble i alt valgt 10 kvinner og 23 menn. Kvinneandelen var den samme som ved forrige valg. Gjennomsnittsalderen på de valgte var 50,8 år.

Ti valgte medlemmer hadde ikke hatt fast plass i Lagtinget før. Fem av disse hadde tidligere møtt som vara på Lagtinget, eller møtt på tinget som medlemmer av landsstyret (regjeringen), mens fem aldri hadde møtt på tinget før.

Fem faste medlemmer stilte til valg, men ble ikke gjenvalgt:
*Eyðgunn Samuelsen (Javnaðarflokkurin), tidligere sosialminister.
*Djóni Nolsøe Joensen (Javnaðarflokkurin), barne- og undervisningsminister.
*Annika Olsen (Tjóðveldi), tidligere sosial- og indreminister.
*Dennis Holm (Tjóðveldi), tidligere fiskeriminister.
*Karlot Hergeirsson (Framsókn), formann i Lagtingets kulturkomité, opprykk fra vara i 2025.

## Regjeringsforhandlinger
Lagmann Aksel V. Johannesen leverte regjeringens avskjedssøknad til lagtingsformannen den 28. mars. Johannesen pekte på lederen i Fólkaflokkurin, Beinir Johannesen, som den som burde få i oppdrag å danne ny regjering.

Beinir Johannesen hadde i løpet av palmehelgen møter med alle partier. Han satte som mål en bred og handlekraftig regjering og fant grunnlag for videre forhandlinger mellom «ABC-partiene»: Fólkaflokkurin, Sambandsflokkurin og Javnaðarflokkurin. Regjeringsforhandlingene begynte 30. mars.

## Referanser