FN-konvensjonen om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne og dens valgfrie protokoll

**FN-konvensjonen om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne og dens valgfrie protokoll** (CRPD og CRPD-OP) er en internasjonal konvensjon som ble vedtatt 13. desember 2006 av FN. Konvensjonen har som formål å sikre at personer med nedsatt funksjonsevne har samme rettigheter som personer uten nedsatt funksjonsevne. Dette angår for eksempel menneskerettigheter, rett til selvbestemmelse, og beskyttelse mot diskriminering. Rundt halvparten av landene som har ratifisert konvensjonen, har ifølge Global Disability Funds rapport fra oktober 2025, fortsatt gamle lover i kraft side om side som ikke er kompatible med CRPD, spesielt innen psykisk helse.

## Norge
I Norge er CRPD ratifisert, og ble 1. januar 2026 inkorporert i menneskerettsloven. Det betyr at konvensjonen gjelder direkte som norsk lov, og har forrang i norsk rett i tilfeller der det er motstrid med andre lover. Norge har fått kritikk av CRPD-komiteen for langsom framgang i å erstatte den medisinske modellen for funksjonshemming med menneskerettighetsmodellen for funksjonshemming. Norge har gjort tolkningserklæringer mot artikkel 12, 14 og 25. Den rettslige betydningen av tolkningserklæringene Norge avga har vært diskutert, også av CRPD-komiteen, som har anbefalt Norge å vurdere å trekke erklæringene tilbake. Likestillings- og diskrimineringsombudet antok at den norske regjeringen gjorde disse tolkningserklæringene fordi det var usikkert om CRPD samsvarte med norsk rett når det gjelder å pålegge ufrivillig vergemål, og å utøve tvang som delvis baserer seg på nedsatt funksjonsevne. Norge har heller ikke ratifisert tilleggsprotokollen, CRPD-OP, som bestemmer at enkeltpersoner eller grupper som mener at de ikke får oppfylt de rettighetene som de etter konvensjonen har krav på, kan få sin sak vurdert av FN.

### Bemerkninger til artikkel 14
Angående artikkel 14 bemerket CRPD-komiteen at de var bekymret for lovbestemmelser som tillater frihetsberøvelse og behandling og tvang uten samtykke av personer med psykososiale eller intellektuelle funksjonsnedsettelser. Den var også bekymret for bruk av tvangsmetoder, som tvang, isolasjon, segregering, ufrivillig behandling og andre inngripende metoder, for personer i de samme gruppene. Komiteen anbefalte at Norge opphever disse lovbestemmelsene og stanser bruk av tvangsmetoder.

### Proposisjon til Stortinget om inkorporering i menneskerettsloven
Jonas Gahr Støres regjering la den 29. august 2025 fram et forslag, Prop. 162 L (2024-2025), om inkorporering av CRPD i menneskerettsloven. Norge har fortsatt gjort tolkningserklæringer til lovens artikkel 12, 14 og 25, noe som ifølge blant annet Mental Disability Advocacy Center, undergraver CRPDs formål. Et flertall i Stortinget stemte for lovforslaget den 9. desember 2025, men Høyre og Fremskrittspartiet stemte mot.

### Standpunkt om tolkningserklæringene og tilleggsprotokollen
Et parti som vil styrke rettighetene ytterligere ved å fjerne tolkningserklæringene og ratifisere tilleggsprotokollen, CRPD-OP, er MDG. Partiet ønsker også å opprette en sannhets- og forsoningskommisjon for å synliggjøre overgrepene. SV ønsker å ratifisere tilleggsprotokollen, men i motsetning til MDG ønsker SV å beholde tolkningserklæringene, som de deler Arbeiderparti-regjeringens Astri Aas-Hansens syn på. SV ønsker ikke en sannhets- og forsoningskommisjon, på grunn av selve navnet.

## Peru
Peru hadde en av de mest CRPD-kompatible lovverkene per 2021. I 2012 fjernet Peru bestemmelsen i helseloven som tillot tvangsinnleggelse og tvangsbehandling. I 2018 ble alle restriksjoner på juridisk kapasitet hos personer med funksjonsnedsettelser fjernet, og vergemålssystemet ble erstattet med forskjellige ordninger for støttet beslutningstaking.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
* 
*