Sammenføyningsteknikk

**Sammenføyningsteknikk** er metoder for å lage en mekanisk forbindelse, også kalt sammenføyningsmetode, sammenstillingsforbindelse eller bare «forbindelse». Det finnes flere ulike teknikker som har forskjellige egenskaper med tanke på økonomi, styrke, antall frihetsgrader og andre egenskaper.

Teknisk består en *forbindelse* av to eller flere elementer, vanligvis to fysiske deler og et *sammenføyningselement*. Mekaniske sammenføyningsteknikker gjør det mulig å danne en sammenstilling bestående av flere deler ved å bruke de individuelle delene og de tilhørende sammenføyningselementene. 

De fleste vanlige redskaper (verktøy, møbler, våpen, klær, fottøy, kjøretøy, og så videre) er satt sammen av en mengde deler, og studiet av mekaniske ledd er viktig for å sikre at slike redskaper fungerer som de skal. Det finnes sammenføyningsteknikker som er demonterbare eller ikke-demonterbare (må fjernes destruktivt), og teknikker som gir faste forbindelser (ingen frihetsgrader) eller bevegelige forbindelser (fra 1 og opptil 6 frihetsgrader).

## Typer sammenføyninger

### Metalliske materialer

* Nagle
* Boltforbindelse (*bolted joint*)
* Dreieledd (*revolute joint*)
* Skyveledd (*prismatic joint*)
* Planledd (*planar joint*)
* Sylindrisk ledd (*cylindrical joint*)
* Kuleledd (*ball joint*)
* Falsing (*folded joint*): Brettede skjøter i blikk eller metallplate
* Kilespor (*spline*), måte å koble sammen to metallbiter slik at de kan gli i lengderetningen og likevel være låst slik at de roterer sammen
* Sveiseforbindelse, sveiset skjøt, altså overgang med kontinuerlig forbindelse av metall- eller plastbiter
** Lodding (*soldering*)
** Hardlodding (*brazing*), også kalt slaglodding, sammenfuging av faste materialer ved bruk av materialer som har et smeltepunkt som er lavere enn materialene som skal sammenføyes
** Punktsveising (*spot welding*), sveiseprosess ved hjelp av elektrisk motstand ved å påføre strøm mellom to punkter på en metalloverflate

### Tre og «spikerbare» materialer

### Tre
Skjøtene mellom trestykker (naturlige eller bearbeidede), mellom materialer som ligner på skjøteeffekter (for eksempel plastskumplater) og kombinerte materialer kan være forskjellige. Hvis delene som skal skjøtes sammen (i tillegg til tre) inkluderer metaller, keramiske materialer eller polymerer, kan skjøtene være mer forseggjorte.

#### Tresammenføyninger
Skjøter mellom to trestykker. Et tapphull bestemmer formen på endene av de to trestykkene som skal skjøtes sammen. En sammenføyning kan være åpen, delvis skjult, helt skjult. Noen tradisjonelle skjøter er listet opp nedenfor:

* Bladskjøt
* Buttskjøt, for eksempel tradisjonelle fioliner
* Dimling
* Gjæret skjøt, for eksempel to kryssfinerbiter
* Kantskjøt
* Kamsink eller fingerskjøt
* Lamellkjeks
* Lommehullssammenføyning
* Not og fjær
* Svalehalesink
* Svingskjøt
* Tappsammenføyning eller hull og tapp
* Trenagle

#### Sammenføyningselementer
* Festemiddel
* Spiker
** Kobber 
** Bronse, messing, aluminium og andre
** Jern
* Skruer
** Selvskjærende skrue (treskrue, plastskrue, plateskrue/metallskrue, osv.)
** Bolt, også kalt maskinskrue
* Stifter
* Nite, endehylse for kabler i elektrikerfaget
* Gjengeinnsats, type skrukobling som kan settes inni et objekt for å gi et gjenget hull
* Lim og andre klebemidler, kjemisk substans som brukes til sammenføying av forskjellige materialer
** Murverk
* Hann- og hunnkontakter, to ulike mekaniske kontakter som passer sammen for å danne en fysisk forbindelse
* Sammenføyninger med beslag, for eksempel innvendig (eller noen ganger uvendig) vinkelbeslag (vinkelbrakett, vinkeljern), sideliggende hjørnebeslag (hjørnevinkel, hjørnejern), skjøteplate (spikerplate, skjøtejern, hullplate), med mer.

#### Verktøy med trehåndtak
Ofte er håndtaket på tradisjonelle verktøy festet med en kileforbindelse. Eksempler på slike redskaper er hammer, øks, ljå, meisel, høvel, teksel, og så videre.

## Andre
* Tønner, holdes sammen av metallstaver og ringer

### Polymerer
* Lim og klebemidler
* Plastsveising

### Fleksible materialer

* Knute eller knop
* Søm
** Sydd båt, en type trebåt som har plankene bundet sammen med fibertau, sener eller fleksibelt treverk
* Tau

### Egensammenføyning

Noen gjenstander lages kun ved manipulasjon av råmaterialet, altså en forbindelse uten separat sammenføyningselement. Dette innebærer at delene føyes sammen uten bruk av andre materialer, slik som lim, loddetinn, skruer eller sveisetråd. I stedet blir materialet bundet til seg selv, ofte gjennom metoder som:

* Kurvfletting
* Sivmatte, matte laget av flettet siv eller annet plantemateriale
* Tekstil
* Filt
* Strikking
* Flettet lær
** For eksempel i en flettet lærpisk er alle skjøter laget uten noen form for sytråd eller lim
* Fiskegarn
* Flettverksgjerde


Fil:Wallpaper_group-p2-4.jpg|Flettverksgjerde
Fil:Grillage.jpg|Forskjellige typer netting: 1) trippelbrettet, 2) enkeltbrettet, 3) korrugert (Claude Augé: *Larousse universel*, 1922)
Fil:Image-Chicken_wire.jpg|Sekskantet hønsenetting


## Se også
* Borrelås, festemekanisme for gjentatt rask åpning og lukking mellom to (vanligvis fleksible) overflater
* Gjenge, rillen på en skrue, mutter, rør og lignende
* Fagverksavstivning, diagonal avstivning i et rektangulært rutenett for å gjøre strukturen stiv selv om alle koblingspunkt kan hengsle
* Kryssavstivning, forsterking av konstruksjoner ved hjelp av to diagonaler som krysser hverandre

## Referanser


## Eksterne lenker
* Sammenføyning av Bent Staal, (Yrkesopplæring, 1995) Videregående lærebok i elektromekaniske fag (sveising, liming, lodding), 2. oppl. 2000; 3. opp.. 2002, ISBN 8258510681