Ludwig Richter

**Adrian Ludwig Richter** (født 28. september 1803, død 19. juni 1884) var en tysk maler, illustratør og etser. Han var sterkt påvirket av grafikerne Daniel Chodowiecki og Johann Christoph Erhard. Ludwig Richter var en representant både for den romantiske retning og for Biedermeier-stilen.

## Liv og levnet
Ludwig Richter ble født i Friedrichstadt, Dresden, som sønn av gravøren Carl August Richter, som tok ham i lære i unge år, noe han skulle få god nytte av enten han tegnet forlegg, eller til og med tegnet på tre, for xylografene.

I sin nøkterne livsførsel kom han alene til å konsentrere seg om det kunstneriske, og ble en svært produktiv utøver. En mener han har tegnet for rundt 2660 tresnitt.

Som maler tilstrebet han alltid en grundig blanding av figurelement og landskapsstudier, som f.eks. i verkene: «Høstprosesjon i Campagna» (1833), «Ferge ved Schreckenstein» (1836), «Brudeprosesjon om våren» (1847) og «Utsikt over Riesengebirge» (1839).

Ludwig Richter var den mest populære, tyske illustratør fra midten av 1800-tallet. Arbeidene hans er blitt beskrevet som tradisjonelt tyske, og han tegnet også en rekke av illustrasjonene, som ble skåret i tre for Brødrene Grimms eventyr.

## Veileder og inspirasjon for Hans Gude
Da Peter Christen Asbjørnsen som forststudent i Tharandt forsøkte å få til en parallell tysk og norsk illustrert utgave av huldreeventyrene med lovnad om tegninger fra Hans Gude, Adolph Tidemand og Peter Nicolai Arbo, ble Ludwig Richter kontaktet for å informere de norske kunstnerne, som var ukjente med å illustrere bøker, hvordan de skulle gå fram for å tegne deres motivene på tre for xylografering.

Hans Gude var svært begeistet for rådene som ble gitt, og skriver til Asbjørnsen fra Dresden 6. September 1856: «... De maa hilse Richter hjerteligt fra mig og takke for hans Raad, som jeg nok skal lægge mig paa Hjertet; der er faa Kunstnere, jeg nærer saadan dyb Agtelse, Sympathie og Beundring for som Richter, og da jeg var i Dresden havde jeg naturligviis den mest brændende Lyst efter at besøge ham, men min indgroede Geneerthed hindrede mig, og jeg er saa bange for at uleilige en saadan Mand. Alle Udsættelser paa de par Prøvetegninger forstaar jeg meget vel, og Behandlingen for Træsnit skal jeg nok tilegne mig; ...»

Med Asbjørnsen som mellommann ble det etter hvert oppnådd vennskapelig kontakt mellom de to billedkunstnerne, og det ble gjort avtale om at de skulle møtes i Dresden høsten 1857. Fra sitt hjem i Düsseldorf skriver Gude til Asbjørnsen om planene der den profesjonelle hensikt med reisen var å kopiere bilder i byens kunstgalleri. Gude setter sin tyske kollegas kunstneriske viten og evner umåtelig høyt, og skriver forventningsfullt: «Hils Richter venskabeligst, jeg tager mig den Frihed at sende ham en liden Radering jeg har gjordt eller jeg tager den med, naar jeg kommer til Dresden; jeg har nemlig den Hensigt at copiere Noget i Galleriet for mit eget Studium, og haaber at komme derhen til Høsten; jeg glæder mig meget til da at gjøre hans Bekjendtskab».

Den påtenkte utgaven av huldreeventyrene ble det likevel ikke noe av da forlagsbokhandleren, Georg Wigand (1808–1858) i Leipzig, trakk seg fra prosjektet, samtidig som han anklaget de norske kunstmalerne for ikke å ha forstått hvordan de skulle tegne forlegg for xylografene.

## Opphold utenlands
Richter oppholdt seg i Italia fra 1823 til 1826, men hans maleri *Tordenvær i Sabinerfjellene* er blant hans ytterst få kjente italienske motiv.

Han jobbet i årene 1828 til 1836 som designer for Meissen-fabrikken.

I 1841 ble han professor og leder for landskapsatelieret ved Dresden Akademi (nå Hochschule für Bildende Künste Dresden ). Dresden Galleri eier et av hans beste og mest karakteristiske malerier: *Brudeprosesjon i et vårlandskap* . 

En øyesykdom satte en stopper for kunstutøvelsen hans i 1874;  og han ble pensjonert i 1877. Ludwig Richter døde i Loschwitz, nær Dresden. 

## Hovedverk
Av Richters publikasjoner må nevnes rundt 240 etsninger. Han leverte også dyktig utførte tegninger til *The Vicar of Wakefield* (1841), for Musäus ' *Volksmärchen der Deutschen* (1842), og for en rekke andre eventyr, for *Goethe Album* (1855), for Schiller 's *Glocke* (1857), og de periodiske tidsskriftene, Beschauliches und Erbauliches (1851); *Kinderleben* (1852); *Fürs Haus* (1858–1861); *Der gute Hirt* (1860); *Unser täglich Brot* (1866); *Bilder und Vignetten* (1874).
Fil:Ludwig_Richter_-_Pool_in_the_Riesengebirge_-_WGA19455.jpg|alt=Pool in the Riesengebirge (1839)| *Basseng i [[Karkonosze/Krkonoše|Riesengebirge]]* (1839)
Fil:Ludwig_Richter_-_Bridal_Procession_in_a_Spring_Landscape_-_WGA19454.jpg|alt=Bridal Procession in a Spring Landscape (1847)| *Brudeprosesjon i vårlandskap* (1847)
Fil:Ludwig_Richter_-_Civitella_(Evening)_-_Google_Art_Project.jpg|alt=Civitella (Evening) (1827–1828); note: the woman in the foreground depicts Richter's wife| *Civitella (kveld)* (1827–1828); merk: kvinnen i forgrunnen som viser Richters kone


## Publikasjoner

* Hans selvbiografi, *Lebenserinnerungen eines deutschen Malers*, redigert av sønnen Heinrich, (tolvte utgave, Frankfurt, 1905)
* J.F. Hoff (Dresden, 1877)
* Johannes Erler, (Leipzig, 1897)
* V. Mohn, (Bielefeld, 1898)
* Atkinson, i *Art Journal* (London, 1885)
* Lützow, *Die vervielfältigende Kunst der Gegenwart* (Wien, 1886)
* *Alte und neue Studenten-Lieder* (Gamle og nye Studentsanger), og *Alte und neue Volks-Lieder* (Gamle og nye Folkeviser), (Leipzig 1844–47) (sammen med Adolf Eduard Marschner ).

## Referanser