Grønlandskrisen

**Grønlandskrisen** er en internasjonal krise utløst av Donald Trumps trusler om å invadere eller annektere Grønland. Under Donald Trumps andre regjering fra 2025 har USA forsøkt å presse Kongeriket Danmark til å gi fra seg Grønland. Presset omfatter trusler fra Trump og hans regjering om militær maktbruk mot Grønland for å okkupere og annektere øya, diplomatisk press og påvirkningsoperasjoner rettet mot Grønland. Den danske trusselvurderingen fra Forsvarets Efterretningstjeneste  nevnte USA som en trussel mot rikets sikkerhet 11. desember 2025, og Politiets Efterretningstjeneste (PET) har avdekket amerikanske forsøk på å infiltrere det grønlandske samfunnet. Det hvite hus har fremmet sine krav på Grønland med høyreekstrem, hvit makt- og nynazistisk retorikk ifølge en analyse i *[[The Guardian]]*.

Amerikanske myndigheters press med Danmark og Grønland beskrives som en hybridkrig av dansk og norsk media.

## Historie

 
Siden han ble valgt til president for andre gang i 2024 har Trump flere ganger truet Grønland og Danmark, og nektet å utelukke en invasjon av landet. Den 27. august 2025 rapporterte Danmarks Radio at minst tre amerikanske menn med forbindelser til Trump ble overvåket av PET for forsøk på å infiltrere Grønland. PET uttalte at formålet med slike kampanjer kan være å skape splid i forholdet mellom Grønland og Danmark, og at PET vurderer at dette kan gjøres ved å utnytte eksisterende eller fabrikerte uenigheter.

Fra 27. til 29. mars 2025 besøkte JD Vance, USAs visepresident og hans kone Usha Vance, til Grønland uten å være invitert, og uten å forlate den amerikanske basen han oppholdt seg på. Besøket ble fordømt av grønlandske og danske politikere, og beskrevet som en provokasjon mot Danmark. I forbindelse med besøket uttalte sjefen for Pituffik Space Base, Susannah Meyers, den høyest rangerte amerikanske offiseren på Grønland, at Trump-administrasjonens trusler mot Kongeriket Danmark «ikke gjenspeiler Pituffik Space Base». Den 11. april ble Meyers fjernet fra jobben av Trump.

Like etter USAs intervensjon i Venezuela 3. januar 2026, uttalte Trump-medarbeideren Stephen Miller at USA har «rett til å ta» Grønland. Den republikanske senatoren Thom Tillis kalte Millers uttalelser «vanvittige kommentarer».

I januar 2026 hevdet Donald Trump at «jeg trenger ikke folkeretten», og at det «kan være et valg» for USA mellom å ta Grønland eller bevare NATO. Samme dag truet Trump med at USA vil «gjøre noe» mot Grønland «om de liker det eller ikke». Trump fortsatte å true Danmark med å ta Grønland «på den harde måten».

Under et møte mellom Danmarks utenriksminister Lars Løkke Rasmussen, Grønlands utenriksminister Vivian Motzfeldt, USAs visepresident J.D. Vance og USAs utenriksminister Marco Rubio den 14. januar, gjorde USA fortsatt krav på Grønland. Rasmussen kommenterte at det å ikke respektere Grønlands territorielle integritet er totalt uakseptabelt. Et døgn senere sa Det hvite hus at målet med arbeidsgruppen er å «fortsette tekniske drøftelser om overtagelsen av Grønland», til sterke reaksjoner. «Grønland er verken til salgs og ønsker heller ikke å bli annektert», gjentok Aaja Chemnitz Larsen.

Det hvite hus har fremmet sine krav på Grønland med høyreekstrem, hvit makt- og nynazistisk retorikk på Twitter, herunder slagord basert på den rasistiske boken *Which Way Western Man*.

Fra 15. januar 2026 sendte Danmark og åtte NATO-allierte styrker til Grønland for å styrke forsvaret av øya. Som svar truet Trump landene som hadde sendt styrker – Danmark, Norge, Sverige, Finland, Tyskland, Frankrike, Storbritannia og Nederland – med økonomisk krigføring gjennom toll frem til de aksepterte hans annektering av Grønland. Trump hevdet på TruthSocial at «Danmark, Norge, Sverige, Frankrike, Tyskland, Storbritannia, Nederland og Finland har reist til Grønland av ukjente grunner. Dette er en svært farlig situasjon for sikkerheten, tryggheten og overlevelsen til planeten vår». Frankrikes president Macron beskrev Trumps trusler som uakseptable og sa at «hverken press eller trusler vil påvirke oss, hverken i Ukraina eller på Grønland».

## Vurderinger

Eksperter intervjuet av danske medier uttalte at USAs adferd «er utvilsomt hybridkrig». André Ken Jakobsson, forsker på hybridkrig, uttalte allerede våren 2025 at «verktøyene USA bruker for å nå sine mål [på Grønland] faller innenfor gråsonen som typisk forbindes med hybridkrig». *[[Berlingske Tidende]]* siterte Jakobsson i mai 2025 på at han vurderer at USA nå bevisst forsøker å splitte det danske riksfellesskapet og at bruken av etterretningstjenester i den amerikanske hybridkrigføringen mot Grønland har eskalert konflikten til et nytt og enestående nivå av fiendtlighet. Til tidsskriftet *The New Yorker* sa Jakobsson at «USA har brukt alle midler bortsett fra konvensjonell krigføring i sitt forsøk på ta Grønland. Vi er usikre – og det er slik hybrid krig virker – på hvordan vi skal tolke flere av handlingene deres».

I en kommentar om amerikansk hybridkrigføring og spionasje på Grønland sa Niels Fastrup i Danmarks radio at USA har gått fra å forsøke å kjøpe Grønland til hybride operasjoner. Han uttalte i 2025 at «det er langt mer konkret nå. Tilbake i 2019 var det først og fremst et kjøpstilbud, men allerede da hadde personer rundt Trump begynt å forberede det vi nå står midt oppe i. Så langt har det hovedsakelig vært en MAGA-kampanje som har stått bak disse hybride angrepene eller påvirkningsoperasjonene på Grønland, utført av privatpersoner med nære bånd til Trump». Den svenske utenrikskommentatoren og terrorismeeksperten Wolfgang Hansson sammenlignet Trumps handlinger med russisk hybridkrigføring og påvirkningsoperasjoner «som Russland gjennomfører mot Sverige og andre europeiske land», og uttalte at «Trump innså at en militær overtakelse av Grønland ville være dyr, risikabel og se svært dårlig ut, men hybridkrigføring er billig og lett å benekte».

Den danske trusselvurderingen fra Forsvarets Efterretningstjeneste nevnte USA som en trussel mot rikets sikkerhet for første gang i 2025, ved siden av land som Russland og Kina.

Generalløytnant Arne Bård Dalhaug beskrev Trumps trusler mot Grønland som «en gavepakke fra Trump til Putin». Iver B. Neumann sa at «det har vært et overordnet mål i russisk og sovjetisk utenrikspolitikk i alle år å splitte Vesten. Nå splitter Donald Trump Vesten for dem, og da kan de sitte rolig å se på at deres situasjon blir sterkere».

Anders Puck Nielsen, militæranalytiker ved Forsvarsakademiet, uttalte at «hele samholdet [i NATO] står på spill, og dersom USA gjennomfører en invasjon av Grønland, vil det være slutten på NATO». Han understreket at det nå står klart at Danmark ikke lenger kan stole på USA, og at fremtiden ligger i et europeisk forsvarssamarbeid uten USA. Nielsen la til at det haster med å bygge opp et europeisk forsvarssamarbeid.

## Juridisk rammeverk
Thomas Crosbie, amerikansk militærekspert som arbeider ved Forsvarsakademiet i Danmark, sa at ethvert forsøk på å ta kontroll over Grønland ville utgjøre en kriminell handling, og at Danmark ville ha full rett til å arrestere amerikanere som er involvert i slike handlinger og straffeforfølge dem etter dansk lov.

Danske tropper på Grønland er juridisk forpliktet til å forsvare dansk territorium i henhold til militærlovgivningen. I henhold til en stående ordre fra 1952 er danske styrker beordret til å «umiddelbart ta opp kampen uten å avvente eller innhente ordre» «i tilfelle et angrep på dansk territorium». 

En avtale fra 1951 gir USA vidtrekkende og tilnærmet uhindret militært nærvær på Grønland. Bakgrunnen var en avtale danske ambassadøren i Washington, Henrik Kauffmann, inngikk 9. april 1941 på egen hånd om at USA skulle ivareta forsvaret av Grønland mens Danmark var okkupert av Tyskland. USA kunne ifølge denne opprette alle nødvendige militære installasjoner, baser og anlegg uten avklaring med myndighetene i København. I juli 1941 ble Grønland okkupert av amerikanske styrker. Uten forbindelse med Europa var Grønland avhengig av USA og var underlagt amerikansk jurisdiksjon. Ved slutten av andre verdenskrigen var det 17 amerikanske baser hvorav 4 marinebaser på Grønland samt en kjede av værstasjoner. I 1951 inngikk Danmark og USA avtale til erstatning for 1941-avtalen, etter betydelig press. Avtalen skulle gjelde så lenge NATO-pakten gjelder, bygge på NATO-samarbeidet og gi Danmark større ansvar. USA kunne etter 1951 etablere nye militære anlegg på Grønland bare etter godkjenning fra danske myndigheter. Etter den kalde krigen var det liten interesse for Grønland og USA stengte de fleste basene og stasjonene. I 2004 ble det inngått avtale om fornyelse av 1951-avtalen; 2004-avtalen ble inngått med Grønlands egne myndigheter som en av partene. I 2026 er bare en base i drift og mange av basene fra andre verdenskrig og den kalde krigen er demontert.

## Dansk og europeisk svar
Som svar på amerikanske trusler mot Grønland og Kongeriket Danmark minnet statsminister Mette Frederiksen Trump om at et angrep på Kongeriket Danmark er et angrep på NATO, og at alle NATO-medlemmer er forpliktet til å komme Danmark til unnsetning. Hun uttalte at «Kongeriket Danmark – og dermed Grønland – er medlem av NATO og er derfor omfattet av alliansens kollektive sikkerhetsgaranti […] Jeg […] oppfordrer på det sterkeste USA til å stanse sine trusler mot en historisk nær alliert.» Senere sa Frederiksen at «dersom USA velger å angripe et annet NATO-land militært, så opphører alt. Inkludert NATO-samarbeidet og dermed den sikkerheten som ble etablert etter den andre verdenskrig».

Presidenten for Europakommisjonen, Ursula von der Leyen, sa at EU står i «full solidaritet med Danmark og befolkningen på Grønland» mot amerikanske trusler. Europeiske land har samlet seg bak Danmark og understreker at Grønland tilhører sitt folk, ikke USA. Den britiske statsministeren Keir Starmer advarte Trump mot å angripe en NATO-alliert. Tysklands utenriksminister Johann Wadephul sa at Grønland vil bli forsvart av NATO. Presidenten for Det europeiske råd, António Costa, sa at Den europeiske union vil støtte Grønland og Danmark, og at unionen ikke vil akseptere brudd på folkeretten, uansett hvor de skjer. Europeiske allierte sa at de arbeider med en plan for å støtte Danmark. En EU-diplomat som er kjent med disse diskusjonene, sa at «vi må være klare for en direkte konfrontasjon med Trump […] Han er i en aggressiv modus, og vi må være forberedt.»

En felles uttalelse 6. januar 2026 understreket Frankrikes president Emmanuel Macron, Tysklands forbundskansler Friedrich Merz, Italias statsminister Giorgia Meloni, Polens statsminister Donald Tusk, Spanias statsminister Pedro Sánchez, Storbritannias statsminister Keir Starmer og Danmarks statsminister Mette Frederiksen betydningen av «suverenitet, territoriell integritet og grensers ukrenkelighet» og slo fast at «Grønland tilhører sitt folk. Det er opp til Danmark og Grønland, og kun dem, å avgjøre spørsmål som angår Danmark og Grønland.» Grønlands statsminister Jens-Frederik Nielsen takket de europeiske allierte for deres støtte til Grønland og sa at det var «et klart signal om at territoriell integritet, suverenitet og internasjonale spilleregler fortsatt gjelder og blir respektert».

I en felles uttalelse 6. januar 2026 understreket utenriksministrene i de nordiske landene – Danmark, Finland, Island, Norge og Sverige – «grensers ukrenkelighet» og uttalte at «saker som angår Danmark og Grønland, er det Danmark og Grønland alene som avgjør».

Grønlands daværende statsminister Múte Bourup Egede uttalte i 2025 at «inntil nylig kunne vi stole på amerikanerne, som var våre allierte og venner, og som vi hadde et svært nært og godt samarbeid med, men den tiden er over». Grønlands neste statsminister Jens-Frederik Nielsen sa senere at Trump ikke vil «få» Grønland. Som svar på amerikanske påvirkningsoperasjoner besøkte både statsminister Mette Frederiksen og kong Frederik X Grønland.

### Amerikansk hybridkrig og konsulatet på Grønland
I april 2025 ble en plan fra USA om å undergrave Kongeriket Danmarks territorielle integritet gjennom en påvirkningskampanje i det grønlandske samfunnet kjent. Medier rapporterte at Trump-administrasjonen planlegger å bruke «sosiale medier, reklame og PR» for å overtale grønlenderne til å løsrive seg fra Danmark. I 2025 delte amerikanske influensere ut dollarsedler i gatene i Nuuk. Danmarks Radio siterte kilder som sa at amerikanere forsøkte å infiltrere samfunnet og fremme Grønlands løsrivelse fra Danmark, og dansk etterretning advarte om at Grønland er mål for «ulike typer påvirkningskampanjer».

Grønland tok 3. februar 2025 initiativ til et forbud mot utenlandsk politisk finansiering som svar på amerikanske påvirkningsoperasjoner mot Grønland.

Danske politikere tok i mai 2025 til orde for å stenge det amerikanske konsulatet på Grønland. Begrunnelsen var den rollen man mente det spilte i undergraving av dansk suverenitet. Den 16. januar vurderte Trump å øke tollsatsene for land som ikke vil samarbeide for at Grønland skal bli amerikansk. Samme dag planla også Trump å flytte konsulatet sitt i Nuuk, som ble gjenåpnet i 2020, til betydelig større lokaler. Konsulatet ligger nå i et lite, rødt trehus ved Nuuks fiskehavn, men amerikanerne vil oppgradere det til et lokale på 3000 kvadratmeter. Samtidig vile Morten Messerschmidt fra Dansk Folkeparti, ha amerikanerne helt ut av Grønland.

### Trusler om straffetoll og nye krav på Grønland
Den 17. januar erklærte Trump at han vil gi flere europeiske land 10 prosent straffetoll på grunn av «Grønland-saken» fra 1. februar. Landene som ilegges straffetollen er Norge, Danmark, Sverige, Frankrike, Tyskland, Storbritannia, Nederland og Finland. Fra 1. juni skulle tollen øke til 25 prosent. Hvis han mener alvor med dette [straffetoll], så har EU også tenner, sa partileder Martin Lidegaard i Radikale Venstre. Partilederen i Danmarksdemokraterne, Inger Støjberg, reagerte også på Trumps tolltrusler: «Vi har med en fullstendig utilregnelig president å gjøre», sa hun til dansk TV2, og la til at Trump ikke kan stoles på. Etter et møte med NATOs generalsekretær Mark Rutte i Verdens økonomiske forum i  Davos den 21. januar, besluttet Trump å droppe straffetollen mot europeiske land. 

Etter møtet med Mark Rutte, kunngjorde Trump en avtale for Arktis. «Vi har utformet rammene for en fremtidig avtale med hensyn til Grønland og, faktisk, hele den arktiske regionen», sa Trump. «Hvis denne avtalen blir noe av, så vil den være ... et veldig lite tillegg til 1951-avtalen. », skriver Hilmar Mjelde, førsteamanuensis i statsvitenskap. Det samme gjelder angivelig at Danmark gir USA suverenitet over mindre områder på Grønland. Her skal USA kunne bygge militære baser - noe de allerede har anledning til i henhold til avtalen fra 1951.

Statsminister Mette Frederiksen gjorde det klart at dette ikke er aktuelt. «Våre røde linjer er de samme som de har vært hele veien, og som de vil fortsette å være: at vi selvfølgelig ikke avgir suverenitet», sa hun til danske TV 2.

### NATO-land reagerer

I januar 2026 ble flere europeiske land involvert i forberedelser knyttet til den dansk-ledede militærøvelsen Arctic Endurance på Grønland. Sverige åpnet politisk for mulig deltakelse, og svenske stabsoffiserer ble sendt til Grønland for planleggingsarbeid, mens Danmark, Norge, Nederland, Finland, Storbritannia, Frankrike, Tyskland og Estland bidro med offiserer eller mindre styrker i ulike roller.

Samtidig varslet Danmark en økt og mer permanent militær tilstedeværelse på Grønland, og danske medier rapporterte at styrkene hadde beredskap med skarp ammunisjon i tilfelle bruk av militærmakt mot øya. Statsminister Mette Frederiksen uttalte at Danmark ikke kunne utelukke et slikt scenario, gitt amerikanske uttalelser om Grønland.

### Politiske demonstrasjoner
Den 17. januar var det demonstrasjoner i både Danmark og Grønland mot Trumps planer. Formålet er at sende et tydeligt og samlet budskab om respekt for Grønlands demokrati og menneskerettigheter.

I Danmark var det demonstrasjoner i København, Aarhus, Aalborg,  Odense, Esbjerg og Viborg. I Grønland foregikk demonstrasjonene i byene Nuuk, Aasiaat, Qaqortoq og Ilulissat. Også i den canadiske byen Iqaluit, var det støttedemonstrasjon for Grønland.

Demonstrasjonene ble arrangert av Uagut - Landsorganisation for Grønlændere i Danmark, borgerinitiativet ‘Hands Off Kalaallit Nunaat’ og Inuit - Fællesforeningen for grønlandske lokalforeninger i Danmark i samarbeid med Mellemfolkeligt Samvirke.

### Økonomiske mottiltak

Den 21. januar 2026 ble en ny handelsavtale mellom USA og EU satt på vent. Europaparlamentet besluttet å fryse avstemningen om endelig godkjenning. Det kom etter Trumps eskalerende trusler om å overta Grønland. «Turnberry-avtalen»  ble gjort med USA den 27. juli 2025. Avtalen var delvis innført, men trengte parlamentets endelige godkjenning. Den er nå satt på pause på ubestemt tid.

«Ved å true den territorielle integriteten og suvereniteten til et EU-medlemsland, og ved å bruke toll som pressmiddel, undergraver USA imidertid stabiliteten og forutsigbarneten i handelsforholder mellom EU og USA» sa Bernd Lange, leder for Europaparlamentets internasjonale handelskomitè.

Den 20. januar meldte det danske pensjonsfondet Akademikerpension at det vil selge seg ut av amerikanske statsobligasjoner innen utgangen av januar. Fondet hadde ved utgangen av desember 100 millioner dollar i amerikanske statsobligasjoner.

Den 21. januar meldte den svenske pensjonsforvalteren Alecta, at den i 2025  kvittet seg med 70–80 prosent av sine amerikanske statsobligasjoner. Alecta har solgt unna amerikansk statsgjeld verdt 70–80 milliarder svenske kroner. Selskapet henviser til økt risiko og uforutsigbarhet i amerikansk politikk.

## Opposisjon i USA

Tidligere CIA-direktør John O. Brennan sa det er «skandaløst at vi truer Danmark», at «amerikanere føler på skam» for måten Trump opptrer på i verden og «dette er ikke det USA jeg kjente». 

Flere på Capitol Hill uttrykker uro over president Donald Trumps fornyede interesse for Grønland. Trump sa 11. januar at USA ville ha det danske territoriet «på den ene eller andre måten».

Den republikanske senatoren Thom Tillis og den demokratiske senatoren Jeanne Shaheen, som sammen leder senatets observatørgruppe i NATO, sa 6. januar at «når Danmark og Grønland gjør det klart at Grønland ikke er til salgs må USA respektere sine traktatforpliktelser og respektere Kongeriket Danmarks suverenitet og territoriale integritet». 

Senator Ruben Gallego fremmet 6. januar en resolusjon i senatet om å forby Trump å invadere Grønland, og sa at «vi må stoppe ham før han invaderer nok et land etter forgodtbefinnende».

Senatorene Jeanne Shaheen og Lisa Murkowski har fremmet et lovforslag som vil forby USA å annektere Grønland. Forslaget vil stanse Pentagon og utenriksdepartementet fra å bruke kongressbevilgede penger til å «avsperre, okkupere, annektere, gjennomføre militære operasjoner mot eller på annen måte hevde kontroll» over territoriet til en NATO-land. Det gir Kongressen en mulighet til å sette foten ned og markere klar motstand.

En gruppe på 11 amerikanske kongressmedlemmer ankom København 16. januar: Det var senatorene Chris Coons, Dick Durbin, Peter Welch og Jeanne Shaheen fra demokratene og senatorene Thom Tillis og Lisa Murkowski fra republikanerne. Fra representantenes hus kom følgende personer fra demokratene: Sara Jacobs (California), Gregory Meeks (New York), Madeleine Dean Cunnane (Pennsylvania), Steny Hoyer (Maryland) og Sarah McBride (Delaware).

Delegasjonen ble ledet av demokraten Chris Coons. Coons skrev på sin nettside 12. januar at besøket understreker det over 200 år lange vennskapet mellom Danmark og USA. «I en tid med økende internasjonal ustabilitet må vi bevege oss nærmere våre allierte i stedet for å støte dem fra oss. Denne delegasjonen vil sende et klart signal om at Kongressen er forpliktet til NATO og vårt alliansenettverk», skrev Coons.

Delegasjonen var invitert av folketingspolitikeren Aaja Chemnitz. Hun er én av Grønlands to representanter til Folketinget, valgt inn fra det sosialdemokratiske partiet Inuit Ataqatigiit.

## Referanser