open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amphimenes

***Amphimenes***  er en slekt av løpebiller.

## Utseende
Små til middelsstore, avlange og litt flate, mørkbrunlige løpebiller, beina gjerne rødlige. Hodet har små til nokså store fasettøyne, antennene er variable i lengden. Pronotum er rundet, litt bredere enn langt. Dekkvingene er litt rundede med fine punktrader.

## Levevis
Slekten lever i skog. Noen av artene ser ut til å leve på bakken, de mangler flygevinger, andre lever oppe i trærne og er flygedyktige.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Asia, fra Myanmar i vest til Japan i øst.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[Lebiinae]]**  Bonelli, 1810
****** Stammen Lebiini  Bonelli, 1810 
******* Gruppen Pericalina Hope, 1838
******** Slekten ***Amphimenes*** Bates, 1873
********* *[[Amphimenes asahinai]]* Nakane, 1957 
********* *[[Amphimenes bidoupensis]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes giganteus]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes gracilis]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes kabakovi]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes maculatus]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes medius]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes minutus]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes montanus]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes nitidus]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes piceolus]]* Bates, 1873 
********* *[[Amphimenes planicollis]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes reflexicollis]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes rufipes]]* Fedorenko, 2010 
********* *[[Amphimenes rugulipennis]]* (Bates, 1892) 
********* *[[Amphimenes ryukyuensis]]* Habu, 1964

## Eksterne lenker
*
Mimodromius

***Mimodromius***  er en slekt av løpebiller.

## Utseende
Små til middelsstore, avlange, blanke løpebiller, gjerne brokete farget i rødt eller gult og svart. Hodet er rundet med små fasettøyne, pronotum hjerteformet, dekkvingene nokså jevnbrede, dekker ikke bakkroppsspissen.

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt i de neotropiske økosonen.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[Lebiinae]]**  Bonelli, 1810
****** Stammen Lebiini  Bonelli, 1810 
******* Gruppen Calleidina Csiki, 1932
******** Slekten ***Mimodromius*** Chaudoir, 1873
********* *[[Mimodromius altus]]* Liebke, 1951 
********* *[[Mimodromius aptinoides]]* (Brulle, 1837) 
********* *[[Mimodromius bicolor]]* (Brulle, 1837) 
********* *[[Mimodromius bolivianus]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius bosqui]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius chilensis]]* (Solier, 1849) 
********* *[[Mimodromius chopardi]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius cruciger]]* (Chaudoir, 1876) 
********* *[[Mimodromius cyanipennis]]* (Brulle, 1834) 
********* *[[Mimodromius descendens]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius elegantulus]]* Mateu, 1964 
********* *[[Mimodromius equatorianus]]* Mateu, 1970 
********* *[[Mimodromius fleissi]]* Mateu, 1959 
********* *[[Mimodromius frigidus]]* Germain, 1894 
********* *[[Mimodromius gracilis]]* Chaudoir, 1876 
********* *[[Mimodromius hassenteufeli]]* Mateu, 1959 
********* *[[Mimodromius insperatus]]* Mateu, 1986 
********* *[[Mimodromius leleupi]]* Mateu, 1972 
********* *[[Mimodromius lepidus]]* (Brulle, 1834) 
********* *[[Mimodromius lividus]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius lojanus]]* Liebke, 1935 
********* *[[Mimodromius martinezi]]* (Mateu, 1959) 
********* *[[Mimodromius metallicus]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius monrosi]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius negrei]]* Mateu, 1960 
********* *[[Mimodromius nigroeburneus]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius obscuripennis]]* Chaudoir, 1876 
********* *[[Mimodromius onorei]]* Mateu, 1993 
********* *[[Mimodromius parallelus]]* Chaudoir, 1876 
********* *[[Mimodromius peruvianus]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius phaeoxanthus]]* Chaudoir, 1876 
********* *[[Mimodromius philippii]]* Reed, 1874 
********* *[[Mimodromius poggii]]* Mateu, 1985 
********* *[[Mimodromius proseni]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius puncticeps]]* Liebke, 1935 
********* *[[Mimodromius rugosus]]* Mateu, 1955 
********* *[[Mimodromius solieri]]* Csiki, 1932 
********* *[[Mimodromius straneoi]]* Mateu, 1960 
********* *[[Mimodromius trivittis]]* (Chaudoir, 1876) 
********* *[[Mimodromius veyrauchi]]* Mateu, 1970 
********* *[[Mimodromius wagneri]]* Liebke, 1935 
********* *[[Mimodromius zischkai]]* Mateu, 1955

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Mimodromius puncticeps''
*
Lachnoderma

***Lachnoderma***  er en slekt av løpebiller.

## Utseende
Middelsstore, avlange og noe flate, brune løpebiller, dekkvingene kan være svarte med gule flekker. Hodet er rundet med utståede fasettøyne. Pronotum er bredt hjerteformet til rundet med en tydelig midtfure. Dekkvingene er nesten jevnbrede med grov punktering.

## Levevis
Denne gruppen inneholder mange arter som lever i trær, der de gjerne løper rundt på barken.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Asia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[Lebiinae]]**  Bonelli, 1810
****** Stammen Lebiini  Bonelli, 1810 
******* Gruppen Calleidina Csiki, 1932
******** Slekten ***Lachnoderma*** W.J. MacLeay, 1873
********* *[[Lachnoderma asperum]]* (Bates, 1883)
********* *[[Lachnoderma biguttatum]]* (Bates, 1892)
********* *[[Lachnoderma chebaling]]* (Tian & Deuve, 2001)
********* *[[Lachnoderma cheni]]* (Tian & Deuve, 2001)
********* *[[Lachnoderma cinctum]]* (W.J.Macleay, 1873)
********* *[[Lachnoderma confusum]]* (Tian & Deuve, 2001)
********* *[[Lachnoderma foveolatum]]* (Sloane, 1915)
********* *[[Lachnoderma hirsutum]]* (Bates, 1873) 
********* *[[Lachnoderma kathmanduense]]* (Kirschenhofer, 1994)
********* *[[Lachnoderma maindroni]]* (Tian & Deuve, 2001)
********* *[[Lachnoderma metallicum]]* (Tian & Deuve, 2001)
********* *[[Lachnoderma nideki]]* (Louwerens, 1952)
********* *[[Lachnoderma philippinense]]* (Jedlicka, 1934)
********* *[[Lachnoderma polybothris]]* (Louwerens, 1967)
********* *[[Lachnoderma tricolor]]* (Andrewes, 1926)
********* *[[Lachnoderma vietnamense]]* (Kirschenhofer, 1996)
********* *[[Lachnoderma yingdeicum]]* (Tian & Deuve, 2001)

## Eksterne lenker

*
Harpalobrachys

***Harpalobrachys*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller.

## Utseende
En  middelsstor (ca. 12 millimeter), kraftig, blankt svart løpebille. Hodet er kort og bredt, kjevene kraftige, men ikke spesielt lange, fasettøynene små og utstående. Antennene er omtrent så lange som pronotums bredde. Pronotum er avrundet firkantet, med en skarp midtfure, ved roten kraftig punktert. Dekkvingene er litt rundede med skarpe punktstriper.
## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Øst-Asia (Sibir) og Nord-Amerika (Canada).

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[Markløpere (insekt)|markløpere]]** Harpalinae Bonelli, 1810
****** stammen Harpalini Bonelli, 1810 
******* slekten ***Harpalobrachys*** Tschitscherine, 1899
******** *[[Harpalobrachys leiroides]]* (Motschulsky, 1844)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde av arten
*
Stenocosmia

***Stenocosmia*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) sandjegere i familiegruppen løpebiller.

## Utseende

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Madagaskar.

## Systematisk inndeling
* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Adephaga
*** Overfamilien Caraboidea
**** Familien løpebiller, Carabidae
***** Underfamilien sandjegere, Cicindelinae
****** Stammen Cicindelini
******* Slekten ***Stenocosmia*** Rivalier, 1965
******** *[[Stenocosmia angusta]]* Rivalier, 1965
******** *[[Stenocosmia tenuicollis]]* (Fairmaire, 1904)

## Litteratur

## Eksterne lenker

*
USA-mesterskapet i langrenn 2020

**USA-mesterskapet i langrenn 2020** ble arrangert i Houghton i Michigan fra 2. til 7. januar 2020.

Program:
* 2. januar - Sprint fri teknikk
* 3. januar - 15/10 km fri teknikk, individuell start
* 5. januar - 30/20 km klassisk, fellesstart 
* 7. januar - Klassisk sprint

## Resultater
### Menn senior
#### Sprint fri teknikk
Resultater:



Dato: 2. januar 2020


#### 15 km fri teknikk
Resultater:



Dato: 3. januar 2020



#### 30 km klassisk fellesstart
Resultater:



Dato: 5. januar 2020



#### Sprint klassisk teknikk
Resultater:



Dato: 7. januar 2020



### Kvinner senior
#### Sprint fri teknikk
Resultater:



Dato: 2. januar 2020



#### 10 km fri teknikk, individuell start
Resultater:



Dato: 3. januar 2020



#### 20 km klassisk fellesstart
Resultater:



Dato: 5. januar 2020



#### Sprint klassisk teknikk
Resultater:



Dato: 7. januar 2020



### Menn junior (U20 og U18)
#### Sprint fri teknikk
Resultater:



Dato: 2. januar 2020


#### 10 km klassisk fellesstart
Resultater:



Dato: 5. januar 2020



#### Sprint klassisk teknikk
Resultater:



Dato: 7. januar 2020



### Kvinner junior (U20 og U18)
#### Sprint fri teknikk
Resultater:



Dato: 2. januar 2020



#### 7,5 km klassisk fellesstart
Resultater:



Dato: 5. januar 2020



#### Sprint klassisk teknikk
Resultater:



Dato: 7. januar 2020



## Referanser
Eucarterus

***Eucarterus*** er en slekt av løpebiller.

## Utseende
En middelsstor, avlang, blank, brunsvart løpebille, antener og bein rødlige. Oversiden er tett og kraftig punktert. Hodet er bredt med små. utstående fasettøyne. Pronotum er rundet, litt bredere enn langt. Dekkvingene er nesten jevnbrede med kraftige punktstriper.

## Levevis
Mange av markløperne er generalister som kan finnes i mange ulike miljøer, først og fremst på bakken. Disse artene lever mest nede i bakken og eter frø. De flyr om natten og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Europa (vest til Ukraina og Hellas), Midtøsten og Sentral-Asia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **markløpere, [[Harpalinae]]** Bonelli, 1810
****** Stammen Harpalini Bonelli, 1810
******* Gruppen Ditomina Bonelli, 1810
******** Slekten  ***Eucarterus*** Reitter, 1900
********* *[[Eucarterus sparsutus]]* (Reitter, 1898)

## Litteratur

## Eksterne lenker
* Bilde av arten
*
Statsforvalteren i Vestland

**Statsforvalteren i Vestland** er et norsk statlig embete, som utfører statsforvalterens oppgaver overfor kommunene i Vestland. Embetet ble etablert 1. januar 2019, ved sammenslåing av fylkesmennene i Hordaland og Sogn og Fjordane. Embetet skiftet navn 1. januar 2021 fra *Fylkesmannen i Vestland* til *Statsforvalteren i Vestland*.

Den daværende fylkesmannen i Hordaland, Lars Sponheim, ble utnevnt til den første statsforvalteren i Vestland. Liv Signe Navarsete ble utnevnt til ny statsforvalter 3. juni 2022, og tiltrådde 1. september.

Statsforvalteren har hovedsete i Leikanger.

## Liste over embetsinnehavere

## Referanser
Penthophonus

***Penthophonus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller.  

## Utseende
Små til middelsstore (de europeiske artene 5,5-10,5 millimeter), avlange, blankt svarte løpebiller, beina gjerne rødlige. Dekkvingene kan være brune. Hodet er forholdsvis stort med små fasettøyne, antennene knapt halve kroppslengden. Pronotum er avrundet firkantet. Dekkvingene er litt rundede med fine punktstriper.

## Utbredelse
Artene er utbredt fra Hellas i vest til India i øst.

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[Markløpere (insekt)|markløpere]]** Harpalinae Bonelli, 1810
****** stammen Harpalini Bonelli, 1810 
******* slekten ***Penthophonus*** Reitter, 1900
******** *[[Penthophonus astutus]]* Tschitscherine, 1903
******** *[[Penthophonus glasunovi]]* (Tschitscherine, 1898)
******** *[[Penthophonus peyroni]]* (Piochard de la Brǔlerie, 1873)
******** *[[Penthophonus solitarius]]* (Peyron, 1858) - nylig overført til slekten *[[Parapenthus]]* Kataev & Wrase, 2018
******** *[[Penthophonus taygetanus]]* Pic, 1911

## Referanser


## Eksterne lenker

*
Idiomelas

***Idiomelas*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller.

## Utseende
Middelsstore (6,5-9 millimeter), avlange, blankt svarte løpebiller, antenner og bein gulbrune. Hodet er kort og bredt med noe utstående fasettøyne. Antennene er omtrent halve kroppslengden. Pronotum er rundet, grovt punktert ved roten. Dekkvingene er jevnbrede med markerte punktstriper.

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Asia og Afrika, fra Vest-Afrika til Stillehavskysten, mot nord til den sørlige Russland.

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[Markløpere (insekt)|markløpere]]** Harpalinae Bonelli, 1810
****** stammen Harpalini Bonelli, 1810 
******* slekten ***Idomelas*** Tschitscherine, 1900
******** underslekten *Egaploa* Alluaud, 1916
********* *[[Idiomelas crenulatus]]* (Dejean, 1829)
********* *[[Idiomelas fulvipes]]* (Erichson, 1843)
******** underslekten *Idiomelas* (i snever forstand)
********* *[[Idiomelas morio]]* (Menetries, 1832)
********* *[[Idiomelas nigripes]]* (Reitter, 1894)

## Eksterne lenker
*
Viking Fotballklubb i 1970

## 1. divisjon

## Kamper
### Seriekamper

### Norgesmesterskapet i fotball

## Vikinger på landslag
### Norge

## Spillerstatistikk

## Overganger

## Referanser


## Kilder
*
Ladislav Hejdánek

**Ladislav Hejdánek** (født 10. mai 1927, død 28. april 2020) var en fremtredende tsjekkoslovakisk filosof, og en av underskriverne av Charta 77. Han var skaper av begrepet *[[mégontologie]]* (det ikke-eksisterendes ontologie).

## Referanser
Notodden (tettsted)

**Notodden** er et tettsted i Notodden kommune i Telemark. Tettstedet hadde  innbyggere per 1. januar , og består stort sett av Notodden sentrum, og i tillegg Bekkhus, Skilrud og Strupa med Notodden lufthavn.

## Referanser
Aparupa

***Aparupa*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende
Middelsstore (8,5-11 millimeter), avlange, blankt svarte løpebiller, dekkvingene kan ha metallglans. Hodet har små, utstående fasettøyne, antennene er noe lenger enn hode + pronotum. Pronotum er rundet, noe bredere enn langt. Dekkvingene er rundede med fine punktstriper.

## Utbredelse
Slekten er utbredt rundt Himalaya.
 
## Systematisk inndeling

* ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
**** familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilien Platyninae Bonelli, 1810
******* slekten ***Aparupa*** Andrewes, 1930
******** *[[Aparupa andrewesi]]* Casale, 1980
******** *[[Aparupa beethami]]* Andrewes, 1930
******** *[[Aparupa exophthalmica]]* Andrewes, 1930
******** *[[Aparupa kaii]]* Morvan, 1982
******** *[[Aparupa kirschenhoferi]]* Morvan, 1999
******** *[[Aparupa lateromanginalis]]* Casale, 1980
******** *[[Aparupa magar]]* J. Schmidt, 1998
******** *[[Aparupa matsumurai]]* Habu, 1973
******** *[[Aparupa mirabilis]]* Casale, 1983
******** *[[Aparupa naviauxi]]* Morvan, 1999
******** *[[Aparupa nepalensis]]* Casale, 1980
******** *[[Aparupa rougemonti]]* Morvan, 1999
******** *[[Aparupa silvatica]]* Deuve, 1983
******** *[[Aparupa villosa]]* Andrewes, 1930
******** *[[Aparupa waroki]]* Morvan, 1982

## Eksterne lenker
*
Lepcha

***Lepcha*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt rundt Himalaya.
 
## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilien Platyninae Bonelli, 1810 
******* slekten ***Lepcha*** Andrewes, 1930
******** *[[Lepcha bran]]* Morvan, 1997
******** *[[Lepcha cameroni]]* Morvan, 1997
******** *[[Lepcha deliae]]* Morvan, 1997
******** *[[Lepcha gogonasensis]]* Morvan, 1982
******** *[[Lepcha heinigeri]]* Morvan, 1997
******** *[[Lepcha holzschuhi]]* Morvan, 1997
******** *[[Lepcha jelepa]]* Andrewes, 1930
******** *[[Lepcha lampra]]* Andrewes, 1930
******** *[[Lepcha lassallei]]* Morvan, 1997
******** *[[Lepcha ovoidea]]* Morvan, 1997
******** *[[Lepcha pygmaea]]* Habu, 1973
******** *[[Lepcha similis]]* Morvan, 1997
******** *[[Lepcha subdiscola]]* Morvan, 1997

## Referanser


## Litteratur

## Eksterne lenker
*
Nanodiodes

***Nanodiodes***  er en slekt av løpebiller.

## Utseende
Middelsstore, bredt ovale, halvblankt svarte løpebiller. Hodet er kort og bredt, pronotum rundet, mye bredere enn langt, dekkvingene jevnbrede med fine punktstriper.

## Levevis

## Utbredelse
Slekten har en vid utbredelse og forekommer i Australia (tre arter), Asia (én art i Myanmar og én på Sri Lanka) og Mellom-Amerika (én art i Mexico).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[Licininae]]** Bonelli, 1810  
****** Stammen Oodini  LaFerte-Senectere, 1851  
******* Slekten ***Nanodiodes*** Bousquet, 1996
******** *[[Nanodiodes australasiae]]* (Chaudoir, 1882)
******** *[[Nanodiodes birmanicus]]* (Bates, 1892)
******** *[[Nanodiodes liliputana]]* (W.J. MacLeay, 1888)
******** *[[Nanodiodes piceus]]* (Nietner, 1856) - Mexico
******** *[[Nanodiodes sexstriatus]]* (Sloane, 1900)
******** *[[Nanodiodes westermanni]]* (LaFerte-Senectere, 1851)

## Eksterne lenker
* Atlas of Living Australia - *Nanodiodes* https://bie.ala.org.au/species/urn:lsid:biodiversity.org.au:afd.taxon:33989dbf-8f81-415f-9bdb-53825fbd9fd1#overview
*
Ivar Woxmyhr

**Ivar Woxmyhr** (født 12. mars 1953, død 7. september 2013) var en norsk musiker og felespiller som var særlig kjent fra bandet Vestlandsfanden, der han hadde vært et sentralt medlem i 25 år da han døde.

## Referanser
Jacob Stubberud

**Jacob Gaden Stubberud** (født 20. april 1999) er en norsk tidligere fotballspiller.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Republikken Kongos kvinnelandslag i håndball

**Republikken Kongos kvinnelandslag i håndball** er det kvinnelige landslaget i håndball for Republikken Kongo. Det representerer landet i internasjonale håndballturneringer, og reguleres av Fédération Congolaise de Handball. Landslaget har deltatt i internasjonale turneringer siden 1976.

## Resultater
*Resultatene som er vist under er kun konkurranser der Republikken Kongo har deltatt. Turneringer de ikke har tatt del i er ikke ført opp.*

### [[Håndball under sommer-OL|Olympiske leker]]
*  1980: 6.-plass

### [[Verdensmesterskapet i håndball for kvinner|Verdensmesterskap]]

*  1982: 12.-plass
*  / : 1999: 22.-plass

*  2001: 22.-plass
*  2007: 17.-plass

*  2009: 20.-plass
*  2021: *Kvalifisert*

### Afrikamesterskap

*  1976: .-plass
*  1979: .-plass
*  1981: .-plass
*  1983: .-plass
*  1985: .-plass
*  1987: .-plass
*  1989: .-plass
*  1991: .-plass

*  1992: .-plass
*  1994: 4.-plass
*  1996: 4.-plass
*  1998: .-plass
*  2000: .-plass
*  2002: 6.-plass
*  2004: 5.-plass
*  2006: .-plass

*  2008: .-plass
*  2010: 5.-plass
*  2012: 6.-plass
*  2014: 5.-plass
*  2016: 4.-plass
*  2018: 5.-plass
*  2021: 4.-plass

## Se også
* Republikken Kongos herrelandslag i håndball

## Eksterne lenker
* Profil på IHFs nettside
* Profil på CAHBs nettside
Teratotarsa

***Teratotarsa*** er en slekt av biller i underfamilien Pterostichinae i familien løpebiller.

## Levevis
Artene lever på skogbunnen i åpen skog. De mangler flygevinger og kan ikke  fly.

## Utbredelse
Artene er utbredt i det sørlige Afrika. 

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie Pterostichinae Bonelli, 1810
****** stammen Pterostichini
******* slekten ***Teratotarsa***  Tschitscherine, 1893
******** *[[Teratotarsa crenicollis]]* Straneo, 1965
******** *[[Teratotarsa minor]]* Peringuey, 1926
******** *[[Teratotarsa schouberti]]* Tschitscherine, 1893
******** *[[Teratotarsa superciliaris]]* (Peringuey, 1926)

## Eksterne lenker
*
Statsforvalteren i Vestfold og Telemark

**Statsforvalteren i Vestfold og Telemark** er et norsk statlig embete, som utfører statsforvalterens oppgaver overfor kommunene i Vestfold og Telemark fylker.  

Den 23.&nbsp;februar 2024 kunngjorde regjeringen at selv om fylket Vestfold og Telemark var blitt delt i to med virkning fra 1.&nbsp;januar 2024, skal de to fylkene fortsatt ha felles statsforvalterembete, med hovedkontor i Skien i Telemark fylke. Embetet har kontorsteder både i Skien og i Tønsberg.

## Historikk
Embetet ble etablert 1. januar 2019, ved sammenslåing av embetene som fylkesmann i Vestfold og Telemark. Embetet skiftet navn 1. januar 2021 fra Fylkesmannen i Vestfold og Telemark til Statsforvalteren i Vestfold og Telemark.  
Den første statsforvalteren, Per Arne Olsen, kom fra stillingen som fylkesmann i Vestfold.

Fylkessammenslåingen var et resultat av regjeringen Solbergs kommune- og fylkesreform. Da regjeringen Støre tiltrådte etter valget høsten 2021, hadde koalisjonsregjeringens ene parti, Senterpartiet, gått til valg på at forgjengerens sammenslåinger skulle tilbakestilles. Denne prosessen førte blant annet til at Vestfold og Telemark fylke ble oppdelt med virkning fra 1.&nbsp;januar 2024.

Regjeringen konkluderte i februar 2024 at de ville beholde ett felles statsforvalterembete for de to fylkene.

## Liste over embetsinnehavere
* 2019–2022: Per Arne Olsen
* 2022–2024: Fred-Ivar Syrstad (fungerende)
* 2024&ndash;: Trond Rønningen

## Referanser
Neanops

***Neanops***  er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende
Små, avlange, brunrøde, blinde løpebiller. Hodet er avrundet firkantet med forholdsvis lange kjever, fasettøyne mangler. Pronotum er hjerteformet, omtrent så langt som bredt. Dekkvingene er ovale med litt uregelmessige punktstriper og flere kraftige børstepunkter.

## Levevis
Artene lever i huler.

## Utbredelse
Artene er kjent fra New Zealand.

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[skyggeløpere]]** Trechinae Bonelli, 1810
****** stammen **[[Trechini]]** Bonelli, 1810 
******* delgruppe *[[Aepyna]]* Fowler, 1887
******** Slekten *Neanops* Britton, 1962
********* *[[Neanops caecus]]* (Britton, 1960)
********* *[[Neanops pritchardi]]* Valentine, 1987

## Eksterne lenker
*
Metlakatla (Alaska)

**Metlakatla** (IPA: /ˌmɛtləˈkætlə/  (Tsimshianske språk: *Maxłakxaała* eller *Wil uks t’aa mediik*) er en landsby på Annette Island i Prince of Wales-Hyder Census Area i Alaska i USA. Ved folketellingen i 2000 var befolkningen ; dette hadde vokst til  ved folketellingen i 2010.
Homaloderodes

***Homaloderodes***  er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende
Små, spinkle, blinde, blankt gulbrune løpebiller.

## Levevis
Artene lever i huler, der de trolig ernærer seg av andre smådyr. 

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Chile.

## Systematisk inndeling
Systematikken følger Carabidae of the World. 

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[skyggeløpere]]** Trechinae Bonelli, 1810
****** stammen **[[Trechini]]** Bonelli, 1810 
******* delgruppe *[[Trechina]]* Bonelli, 1810
******** Slekten ***Homaloderodes*** Jeannel, 1962 
********* *[[Homaloderodes germaini]]* Jeannel, 1962 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Johannes Tornberg

**Johannes Tornberg** (født 1640, død 1717) var en svensk prest med følgende virke: Adjunkt i Övertorneå (1666-1667), kapellan i Nedertorneå (1668-1669), Hieteniemi (1670-1674), sogneprest i Kautokeino (1675-1681), Jukkasjarvi  (1682-1686) og i Övertorneå (1687-1717). Han var sønn av Nicolaus Nicolai Ulopolitanus og en datter av Nicolaus Philippi Falk. Broren hans Anders Nicolai Tornensis, født ca 1625, død 1705 fikk mange etterkommere i Kautokeino.  

I januar 1717 ble han overfalt og mishandlet til døde av russiske soldater på plyndringstokt. Kjeppen finnes i dag oppbevart i Øvertorneå kirke. I denne perioden pågikk den store nordiske krig.

## Referanser


## Kilder

* Härnösands stifts herdaminne på nettet: Övertorneå
* Erik Wahlberg - *Bondeskalden Antti Keksi*, Tornedalica nr 45
Haida jargon

**Haida jargon** var et pidginspråk, et handelsspråk som var basert på haida, som oppstod på 1830-tallet. Det var basert på haida og ble brukt på øyene av talende av engelsk, haida, kyst-tsimshiansk og heiltsukisk. De to sistnevnte var dialekter av henholdsvis tsimshianske språk og nordlige wakashanspråk. 

## Referanser
Putzeysius

***Putzeysius***  er en slekt av biller i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende
Små (3-4 millimeter), spinkle, blanke, gulrøde løpebiller. Fasettøyne mangler eller er sterkt reduserte.

## Levevis

## Utbredelse
Artene lever i Sør-Amerika (Peru, Chile).

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[skyggeløpere]]** Trechinae Bonelli, 1810
****** stammen **[[Trechini]]** Bonelli, 1810 
******* delgruppe *[[Trechina]]* Bonelli, 1810  
******** slekten ***Putzeysius*** Jeannel, 1962
********* underslekten *Putzeysius* (i snever forstand)
********** *[[Putzeysius quadriceps]]* (Putzeys, 1870) 
********* underslekten *Trichoputzeysius* Sciaky & Grottolo, 1996
********** *[[Putzeysius coecus]]* Sciaky & Grottolo, 1996

## Referanser


## Litteratur

## Eksterne lenker

*
Scototrechus

***Scototrechus***  er en slekt av blinde billene i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende
Middelsstore (4-5 millimeter), spinkle, matt gulbrune løpebiller med bittesmå fasettøyne. Hodet er firkantet, lengre enn bredt, kjevene (mandiblene) er slanke og sigdformede, nesten like lange som resten av hodet. Pronotum er lite, hjerteformet. Dekkvingene er rundede og hvelvede, mye bredere enn forkroppen. 

## Utbredelse
Artene lever i huler på New Zealand.

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[skyggeløpere]]** Trechinae Bonelli, 1810
****** stammen **[[Trechini]]** Bonelli, 1810 
******* delgruppe *[[Trechina]]* Bonelli, 1810  
******** slekten ***Scototrechus*** Britton, 1962
********* *[[Scototrechus hardingi]]* Townsend, 2010
********* *[[Scototrechus morti]]* Townsend, 2010
********* *[[Scototrechus orcinus]]* Britton, 1962

## Referanser


## Litteratur

## Eksterne lenker
*
Hydaburg

**Hydaburg** (IFA: /ˈhaɪdəbɜːrɡ/ HYDE-ə-burg) (*Higdáa G̱ándlaay* i haida) er en førsteklasses by i Prince of Wales-Hyder Census Area, i Alaska i USA. Befolkningen var 382 under folketellingen i 2000 og 376 under folketellingen i 2010. Navnet "Hydaburg" refererer til folket haida.

## Referanser
Antenneanalysator

En **antenneanalysator** brukes for å måle mateimpedansen til en antenne. Den kan på mange måter ses på som en enkel variant av en nettverksanalysator som kun kan måle S-parameteren S_{11} (også kalt refleksjonskoeffisient). Det er viktig å vite hva mateimpedansen til en antenne er fordi den bør samsvare med den karakteristiske impedansen til matekabelen for å unngå uønskede refleksjoner. Hvis impedansen er veldig forskjellig, kan en antennetuner brukes for å tilpasse impedansen.

Det finnes flere forskjellige typer antenneanalysatorer. Enkelte fungerer på samme måte som en nettverksanalysator, mens andre fungerer ved at brukeren selv må justere noen hjul som bestemmer indre kapasitans/induktans og observere når en indikator treffer null. Den tredje og enkleste typen er et såkalt SWR-meter som vanligvis monteres på selve matekabelen og kan vise om impedansen er tilpasset eller ikke mens en radiosender sender effekt gjennom kabelen mot antennen.

## Se også

* Antenne
* Nettverksanalysator
Refleksjonskoeffisient

**Refleksjonskoeffisienten** er en parameter som beskriver hvor mye av en bølge som blir reflektert når bølgen møter en endring i impedans. Det er vanligvis en kompleks parameter som beskriver både amplitude og fase til reflektert bølge. Den brukes for eksempel innen optikk for å beskrive hvor mye som reflekteres når lys treffer en flate til et materiale med en annen refraksjonsindeks. Koeffisienten brukes også innenfor akustikk og for transmisjonslinjer.

For transmisjonslinjer brukes vanligvis bokstaven \Gamma  og refleksjonskoeffisienten er definert ved:

: \Gamma = \frac{V^-}{V^+}

der V^+ er innkommende spenningsbølge og V^- er reflektert bølge - begge komplekse fasevektorer. Dersom en transmisjonslinje termineres i en elektrisk motstand som har samme verdi som linjens karakteristiske impedans, vil det ikke bli noen refleksjon. Refleksjonskoeffisienten kan finnes fra lastimpedansen Z_L og linjens karakteristiske impedans Z_0 slik:

:   \Gamma ={Z_L-Z_0  \over Z_L+Z_0}  

## Se også

* Bølge
* Optikk
* S-parametre
* Transmisjonslinje
Jesper Robertsen

**Jesper Bergset Robertsen** (født 2004) er en norsk fotballspiller som spiller for .

Robertsen har også representert Norge på flere ulike aldersbestemte nivåer.

## Oppvekst og tidlig karriere
Robertsen er født i Oslo, men flyttet til Tromsø da han var seks år gammel, hvor han begynte å spille fotball i TILs breddeavdeling.   

Han har gått alle gradene i TIL-systemet, og trente for første gang med A-laget som 16-åring i 2020. 

## Klubbkarriere
### Tromsø
Robertsen debuterte for TILs A-lag 28. oktober 2020 i OBOS-ligaen mot HamKam. 

### Mjøndalen (lån)
Midtveis i 2023-sesongen ble Robertsen lånt ut til  for å få kamperfaring fra OBOS-ligaen.

### Sogndal (lån)
Robertsen ble lånt ut til Sogndal høsten 2024 for å få mer spilletid etter at TIL hentet Leo Cornic i sommervinduet - noe som skjøv Robertsen lengere bak i køen i kampen om høyrebackplassen.  

## Karriereoversikt

oppdatert per 4. januar 2025.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nothanillus

***Nothanillus*** er en slekt av små løpebiller.

## Utseende
Bittesmå løpebiller. De mangler fasettøyne og er blinde.

## Levevis
Artene har et underjordisk levesett, og kan finnes under store steiner.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i sentrale deler av Chile.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga 
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea
**** Familien løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[skyggeløpere]], [[Trechinae]]** Bonelli, 1810
****** Stammen Bembidiini Stephens, 1827  – over 3000 beskrevne arter
******* Gruppen Anillina Jeannel, 1937
******** Slekten ***Nothanillus*** Jeannel, 1962
********* *[[Nothanillus germaini]]* Jeannel, 1962
********* *[[Nothanillus luisae]]* Bonniard De Saludo, 1970

## Litteratur

## Eksterne lenker
*
Fort Simpson

**Fort Simpson** (Slavey: *Łı́ı́dlı̨ı̨ Kų́ę́*, «stedet hvor elver møtes») er en landsby i Dehchoregionen i nordvestterritoriene, Canada. Landsbyen er den eneste i hele territoriet. Lokalsamfunnet befinner seg på en øy ved sammenløpet av elvene Mackenzie og Liard, omkring 500 km vest for Yellowknife. Begge elvene var tradisjonelle handelsruter for Hudson's Bay Company og Dené-folket i området.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
August Mikkelsen

**August Mikkelsen** (født 2000) er en norsk fotballspiller som spiller for , på lån fra .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Mázejohka

**Mázejohka** er en elv i Finnmark. Elvens navn er nordsamisk, og betyr «elven som bukter seg» Elven har gitt navn til bygda Masi (nordsamisk: Máze).

## Referanser
Trechinotus

***Trechinotus***  er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) skyggeløpere (Trechinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende
Små (3-4,5 millimeter), blanke, lyst brunlige løpebiller. Hodet er kort og bredt med middelsstore, noe flate fasettøyne og buede furer i pannen. Kjevene er noe kortere enn resten av hodet. Antennene er rundt halve kroppslengden, tynne. Dekkvingene er ovale og forholdsvis brede, pronotum bredt rundet, kraftig innsnevret bak. 

## Levevis

## Utbredelse
Artene lever i Peru og Chile.

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[skyggeløpere]]** Trechinae Bonelli, 1810
****** stammen **[[Trechini]]** Bonelli, 1810 
******* delgruppe *[[Trechina]]* Bonelli, 1810  
******** slekten ***Trechinotus*** Jeannel, 1962
********* *[[Trechinotus flavocinctus]]* Jeannel, 1962
********* *[[Trechinotus flavolimbatus]]* Jeannel, 1962
********* *[[Trechinotus striatulus]]* Mateu & Negre, 1972

## Referanser


## Litteratur

## Eksterne lenker
*
William Duncan (misjonær)

**William Duncan** (født 3. april 1832 i Bishop Burton i Yorkshire, England død 30. august 1918 i Metlakatla i Alaska i USA) var en anglikansk misjonær i Canada, som grunnla det tsimshianske fellesskapet Metlakatla i Alaska. Selv om han ofte ble omtalt som "Fader Duncan", selv om han aldri ble ordinert.

## Litteratur
*Arctander, John W. (1909) *The Apostle of Alaska: The Story of William Duncan of Metlakahtla.*  New York: Fleming H. Revell Co.
*Beynon, William (1941) "The Tsimshians of Metlakatla, Alaska."  *American Anthropologist* (new series), vol. 43, pp.&nbsp;83–88.
*Bowman, Phylis (1983) *Metlakahtla—the Holy City!*  Chilliwack, B.C.: Sunrise Printing.
*Garfield, Viola (1939) "Tsimshian Clan and Society."  *University of Washington Publications in Anthropology,* vol. 7, no. 3, pp.&nbsp;167–340.
*Johnson, Gertrude Mather (1994) "The Life of Peter Simpson." In *Haa Kusteeyí, Our Culture: Tlingit Life Stories,* ed. by Nora Marks Dauenhauer and Richard Dauenhauer, pp.&nbsp;665–676. Seattle: University of Washington Press.
*Murray, Peter (1985) *The Devil and Mr. Duncan.*  Victoria, B.C.: Sono Nis Press.
*Neylan, Susan (2003) *The Heavens Are Changing: Nineteenth-Century Protestant Missions and Tsimshian Christianity.*  Montreal: McGill-Queen's University Press.
*Pierce, William Henry (1933) *From Potlatch to Pulpit, Being the Autobiography of the Rev. William Henry Pierce.*  Ed. by J. P. Hicks.  Vancouver, B.C.: Vancouver Bindery.
*Tomlinson, George, and Judith Young (1993) *Challenge the Wilderness: A Family Saga of Robert and Alice Tomlinson, Pioneer Medical Missionaries.*  Seattle: Northwest Wilderness Books
*Usher, Jean (1974) *William Duncan of Metlakatla: A Victorian Missionary in British Columbia.*  (National Museums of Canada, Publications in History 5.)  Ottawa: National Museums of Canada.
*Wellcome, Henry S. (1887) *The Story of Metlakahtla.*  London: Saxon.
*Wellington Clah, Arthur (1997) "How Tamks Saved William Duncan's Life."  Recorded by William Beynon, 1950.  In *Tsimshian Narratives 2: Trade and Warfare,* ed. by George F. MacDonald and John J. Cove, pp.&nbsp;210–212.  Ottawa: Directorate, Canadian Museum of Civilization.
*Survey of Conditions of the Indians in the United States Part 35: Metlakahtla Indians, Alaska

## Referanser
Common-mode-strøm

En elektrisk kabel med to ledere (som en transmisjonslinje vanligvis består av) kan føre strømmer på to forskjellige hovedmåter. Det man vanligvis ønsker er at strømmen i den ene lederen er like stor men i motsatt retning som strømmen i den andre lederen. Dersom dette *ikke* er tilfelle sier man at kabelen fører en **common-mode**-strøm . Det motsatte av common-mode er *differensiell-mode*. Man kan si at common-mode gjør at flere ledere oppfører seg som en leder. En transmisjonslinje bærer ofte både differensiell- og common-mode-strøm samtidig.

Hvis et høyfrekvent signal er tilstede på en transmisjonslinje som common-mode, vil det føre til elektromagnetisk stråling av radiobølger fra selve kabelen. Transmisjonslinjen vil oppføre seg som en antenne. Dette er nesten alltid uønsket i et radiosystem og man må ofte gjøre tiltak for å unngå at differensiell-mode konverteres til common-mode. For å unngå dannelse av common-mode på transmisjonslinjen der en ubalansert transmisjonslinje møter en balansert transmisjonslinje eller balansert antenne, brukes ofte en balun. Et radiosystem som danner common-mode-strømmer på denne måten ved sending, vil ha en transmisjonslinje som opptrer som en del av antennen også ved mottak. Dette er ofte uønsket siden transmisjonslinjen ofte går i nærheten av andre elektroniske apparater og dermed vil fange opp uønsket støy som mottas av mottageren.

Dersom et høyfrekvent common-mode-signal er tilstede på en koaksialkabel, vil selve common-mode-strømmen stort sett føres via den ytre siden av skjerm-lederen som vanligvis er koblet til jord . Det er ofte vanskelig å ha kontroll på hvor signalet faktisk går i slike tilfeller da store deler av en bygning vanligvis er koblet til den samme jordledningen.

Et lynnedslag i nærheten av elektriske kabler vil ofte indusere common-mode-strømmer i disse.

Common-mode-strømmer kan reduseres i en kabel ved å montere en common-mode-spole på selve kabelen. Dette gjøres ofte ved hjelp av en ferrittkjerne som kan observeres på mange ledninger til elektroniske apparater.

## Se også

* Balun

## Referanser
Tibioscarites

***Tibioscarites*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) graveløpere (Scaritinae) i familiegruppen løpebiller. 

## Utseende

## Levevis
Som andre Scaritinae lever disse billene hovedsakelig underjordisk. De graver godt, og lever som rovdyr.

## Utbredelse
Artene er utbredt i Afrika (Tanzania).

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[graveløpere]]** Scaritinae Bonelli, 1810
****** stammen Scaritini Bonelli, 1810 
******* slekten *Tibioscarites* Bänninger, 1929 
******** *[[Tibioscarites excisomandibularis]]* Banninger, 1929
******** *[[Tibioscarites uluguruanus]]* Basilewsky, 1976
 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nikoline Sundt

**Nikoline Conradine Sundt** (født Hansen 2. mai 1822 i Trondheim, død 24. oktober 1891 i Kristiania) var en norsk skribent og kvinnesaksforkjemper. 

## Liv og virke
Nikoline Sundt vokste opp i et hjem med mye boklig lærdom, med forfatter og overlærer Maurits Hansen som far. Allerede i 1842, da hun bare var tyve år gammel, utga hun heftet *Morgenbønner for Bergfolk*, der hun hadde oversatt teksten fra tysk. Med heftet henvendte hun seg til gruvearbeiderne på Kongsberg, hvor hun hadde tilbrakt det meste av oppveksten.

Da faren døde i 1842, flyttet enken Helvig til Christiania med sine ugifte døtre. Der etablerte hun en pikeskole. Samme år sendte Nikoline tre små dikt til Henrik Wergeland, og han publiserte dem kort etter i *Nytaarsgaven. Sneklokken.*

Hun var blant bidragsyterne i kvinnesakstidsskriftet Nylænde. Her skrev hun i slutten av 1880-årene flere artikler. Tidsskriftet ble utgitt av Norsk Kvinnesaksforening, hvor Sundt var et ivrig styremedlem. Hun engasjerte seg spesielt i tjenerstandens forhold.

Etter et besøk hos sønnen Ole Johannes Sundt i USA, skrev hun studien *Amerika – Norge*, der hun sammenlignet forholdene i de to landene.

Nikoline Sundt ble 29. oktober 1891 gravlagt i Eidsvoll.

## Familie
Nikoline Sundt var datter av forfatter og overlærer Maurits Hansen (1794–1842) og skolebestyrer Helvig Leschly (1789–1874).
Hun ble 5. februar 1850 gift i Larvik med samfunns- og kulturforsker Eilert Sundt.
Hun var mor til forretningsmannen og skribenten Einar Sundt.

## Referanser


## Kilder
* 
*
1768 i Spania

__NOTOC__
Begivenheter i året **1768 i [[Spania]]**.

## Statsledere
* Monark – Karl II, konge (1765–1700)
* Regent – Maria Anna, regent (1765–1775)
## Hendelser

## Fødsler

## Dødsfall


Fil:Isidoro_Máiquez_by_Goya.jpg|Isidoro Máiquez(1768–1820)
Fil:Juan Antonio Ribera - Retrato de José Álvarez Cubero.jpg|José Álvarez Cubero(1768–1827)
Fil:Joseph_Bonaparte_(by_Wicar).jpg|Joseph Bonaparte(1768–1844)


## Referanser
Gjerdrum Golfklubb

**Gjerdrum Golfklubb** er en golfklubb i Gjerdrum kommune, med golfbane like sør for Ask sentrum. Klubben ble startet i juni 2002 og hadde pr 2016 580 medlemmer.

Klubbens bane ble tatt i bruk i 2009 og offisielt åpnet 6. juni 2010. Det er en 9 hulls bane der det spilles fra tre teesteder med 3, 4 og 5 pars hull. Golfklubben har eget klubbhus ved banen, der det også drives kafe med enkel servering. Banen er kjent som Gjerdrum golfbane eller Gjerdrum golfpark. Adressen er Brådalsvegen 27, 2022 Gjerdrum.

Golfbanen ble rammet av leirskredet i Gjerdrum i 2020, der utslagsstedet på hull 2 og vannreservoaret ved anlegget var sterkest berørt.

Gjerdrum Golfklubbs styreleder er (pr 2020) Ove Silkoset. Han er også styreleder i klubbens virksomhet Brådal Golf AS.

## Referanser


## Kilder
* Gjerdrum Golfklubbs nettsider 

## Eksterne lenker
* Offisielt nettsted
Eva Blytt

**Eva Blytt** (født 12. april 1867 i Bergen, død 8. mai 1937 i Oslo) var en norsk forfatter, kvinnesaksforkjemper, teosof og dyrevernaktivist. 

## Liv og virke
### Bakgrunn
Eva Blytt var datter av dispasjør Peter Michael Blytt (f. 1836) og Salome Gunhilda Christiane Moltzau (f. 1833). Hun forble ugift livet ut.

Etter middelskoleeksamen var Eva Blytt elev ved Nissens Seminar i Kristiania. 
### Yrkesvei
Deretter var hun guvernante i Os, før hun flyttet til Kristiania og arbeidet som korrekturleser i Morgenbladet.
Hun gjorde et studieopphold i Hamburg i 1894–1895, og var samtidig korrespondent for Bergens Tidende. 

Blytt var i en lengre periode medarbeider i kvinnesakstidsskriftet Nylænde. Der skrev hun i hovedsak om kvinnesak, hygiene og vegetarisme, temaer hun også belyste i sine bidrag i dagspressen.

**Teosofi:** I årene 1901–1904 oppholdt hun seg i London, hvor hun arbeidet i slumkvarterene. På denne tiden var hun blitt engasjert i teosofien, som hun studerte under oppholdet i England. Hun studerte hos blant andre Annie Besant, som hun også oversatte bøker av. 

Blytt utfoldet sitt teosofiske ideunivers i bøker som *Golgata-korset i teosofisk lys* (1910) og *Lotus-breve* (1913). Hun var generalsekretær i *Teosofisk Samfund i Norge* og formann i *Kristianialogen*.

Senere reiste hun til Adyar i India for å jobbe der. Dette oppholdet måtte hun imidlertid avbryte på grunn av svekket helse. Under psevdonymet *E. B.* utga hun i 1920 *Gamle og nye idealer i opdragelsen* i oversettelse fra C. Jinarajadasa.

Senere overtok hun stemoren Marie Blytts (født Schnitler) engasjement for dyrevelferd og anti-viviseksjon.

## Bibliografi
* 1910: *Golgata-korset i teosofisk lys*
* 1913: *Lotus-breve*

## Referanser


## Kilder
* 
*
Ahmad Samani

**Ahmad ibn Ismail** eller **Ahmad II** (død 24. januar 914 i nærheten av Bukhara) var amir av samanidene (907–914). Han var sønn av Ismail Samani, og kjent som *«Amir martyren»*.  

Hans herskermakt strakk seg ut over store deler av det som i dag er de moderne stater Iran, Afghanistan, Usbekistan, Turkmenistan, Tadjikistan og Kirgisistan. 

## Liv og virke
### Guvernør i Gurgan
Ahmad nevnes først tidlig på 900-tallet, da han ble utnevnt til guvernør av Gurgan. Men Ahmad ble snart fjernet fra posten fordi han unnlot å gå til krig mot justanidene i fjellregionen Dailam.

### Amir (emir)
Ahmad ble amir etter at faren døde sent i 907. Noe tid etter dette ble han tilerkjent Sistan, hjertet i saffaridenes velde, av kalif al-Muqtadir. Saffaridenes interne stridigheter gjorde det hele meget lettere. Ahmads hær rrykket fram fra Farah til Bust, der de møtte liten motstand. Samtidig mottok Ahmads turkiske general Simjur al-Dawati Zarangs kapitulasjon fra al-Mu'addal. Da erobringen av saffaridenes land var fullført (911) utnevnte Ahmad sin nevø Abu Salih Mansur til governør for Sistan det påfølgende år. Samanidene fanget også en opprører mot kalifatet, Sebük-eri, og sendte ham til Bagdad.

Mansurs trykkende skattepolitikk utløste et opprør i Sistan innet ett år etter hans utnevnelse. Garnisonen i Zaranj ble ødelagt, og Abu Salih Mansur tatt til fange. Saffariden Amr ibn Ya'qub ble innsatt, først som marionette for opprørslederen, så som autonom amir. Men en samanidehær under Husain ibn 'Ali Marvarrudhi gjenopprettet kontroll over regionen. 'Amr ble sendt til Samarkand; de andre opprørslederne ble drept.

Simjur al-Dawati ble så innsatt som guvernør i Sistan. 

### Død
Men Tabaristan og Gurgan reiste seg også mot samanidestyret, og Ahmad ble drept før han han rakk å foreta seg noe mot dem. Han ble halshogd mens han lå og sov i sitt telt nær Bukhara av noen av sine slaver den 24. januar 914. 

Etterpå ble hans døde kropp bragt til Bukhara og gravlagt i Naukanda. Noen av de slaver som hadde drept amiren ble fanget inn og henrettet, andre klarte å flykte til Turkestan. Han fikk så tilnavnet ''«Amir martyren»'.

Ahmad kan ha bidratt til at han ble så upopulær blant sine undersåtter ved sin beslutning å endre hoffets språk fra persisk til arabisk; denne ordren ble snart etter trukket tilbake. 

Han ble etterfulgt av sin unge sønn Nasr II.

## Referanser


## Litteratur
* 
*