Diademmarekatt

**Diademmarekatt** eller **blå marekatt** (*Cercopithecus mitis*) er en marekatt som lever i Sentral- og Øst‑Afrika fra det øvre elvedeltaet i Kongoelva og østover til Den østafrikanske Riftdalen, og sørover mot det nordlige Angola og Zambia. Flere grupper med aper som før ble regnet som egne arter blir ansett underarter av diademmarekatten.

## Underarter
Arten er spredt over et stort område og har mange underarter:

* *C. m. boutourlinii* – Boutourlinis diademmarekatt (vestlige Etiopia)
* *C. m. elgonis* – Elgons diademmarekatt
* *C. m. heymansi* – Lomami‑elva diademmarekatte (Kongo)
* *C. m. kolbi* – Kolbs marekatt (Kenya)
* *C. m. mitis* – Pluto‑marekatt (Angola)
* *C. m. moloneyi* – Moloneys diademmarekatt
* *C. m. opitsthosticus*
* *C. m. schoutedeni* – Schouteden‑diademmarekatt (Kongo)
* *C. m. stuhlmanni* – Stuhlmanns diademmarekatt

Tidvis har noen av disse blitt klassifisert som egne arter, mens andre underarter bare er omstridte.


Blue Monkey, Lake Manyara.jpg|Manyarasjøen nasjonalpark, Tanzania
BlueMonkey.jpg|Manyarasjøen nasjonalpark, Tanzania
Blue monkey (Cercopithecus mitis stuhlmanni) pair.jpg|*C. m. stuhlmanni*Kakamega Forest, Kenya
Blue monkey (Cercopithecus mitis stuhlmanni) walking.jpg|*C. m. stuhlmanni*Kakamega Forest, Kenya


## Bygning
Til tross for navnet «blå», har arten oftest en skifergrå (oliven- eller gråtonet) pels som kan virke som blåaktig under noen lysforhold. Ansiktsfargen er mørk med et blekt lysegrått eller gulaktig "diadem" i pannen, mørk pels på overkropp og frambein, og et lysere felt over skuldre org rygg som varierer mellom brun, oliv eller grå, avhengig av underarten. Kroppslengde (uten hale) ligger rundt 50–65 cm, halen er leste like lang. Hunner veier litt over 4 kg, hanner inntil 8 kg.

## Levevis
### Habitat
Diademmarekatt trives i eviggrønne skoger og skogsområder dominert av bambus, og er stort sett trelevende. De unngår ofte bakken og er avhengige av fuktige, skyggefulle områder med rikelig vannforsyning. De spiser for det meste frukt og blader, men sper på kostholdet med invertebrater. Arten kommer noen ganger i konflikt med furuplantasjer, og blir sett på som skadedyr fordi de flår bark av trær på jakt etter mat eller fuktighet. De blir også jaktet på for kjøtt og som hevn for å plyndre avlinger.

### Kosthold
Apenes diett består av frukt, fiken, insekter, blader, kvister og blomster. Omtrent 50 % av dietten er frukt, mens blader eller insekter utgjør hovedproteinkild. Resten av dietten består av frø, blomster og sopp. De spiser sjelden virveldyr. Deres tetthet avhenger i stor grad av artsmangfoldet avplanter i de områdene der de lever.

## Atferd
### Flokksrtruktur
Gruppene er matrilineære. Hunnene forblir i sinflokken der de er født, mens hannene forlater gruppen når de nærmer seg kjønnsmoden alder. En gruppe består typsik av én voksen hann, flere hunner og deres unger. Solitære hanner som leter etter ny gruppe forekommer 
Wikipedia

### Sosiale relasjoner
Kun 5–15 % av aktiviteten innen gruppen brukes til sosial samhandling som pyssing og lek. Unger forholder seg først og fremst til jevnaldrende og og voksne hunner, og sjelden med hannene. Hunnene vil ofte dele på pass av ungene, trolig for å flære opp unge hunner i barnestell. 

Hunnene viser aggressiv konkurranse mellom grupper av samme art og mot andre arter, men med mildere og sjeldnere konflikter innenfor gruppen, særlig for å unngå ressurskonflikt. Hierarkiske strukturer blir tydeligerei perioder med lite matressurser

### Reproduksjon
Arten er polygyn, med tydelig kjønnsdimorfisme: Hanner er betydelig større enn hunner. Hunner får vanligvis avkom hvert annet år, gjerne ved starten av den varme regnsesongen. Graviditeten varer ca. 5 måneder, og ungene fødes hårete med åpne øyne.

## Referanser


## Eksterne lenker
*