Erlingsflokkr

**Erlingsflokkr** er et skaldekvad som omhandler Erling Skjalgssons kamp med kong Olav Haraldsson og drapet på Erling. Det er laget av Sigvat Tordsson etter slaget i 1027 eller 1028, og før Sigvat døde om lag 1045. Kvadet er på ti vers i verseformen dróttkvætt. 

## Om diktet
Diktet er sannsynligvis en autentisk skaldisk komposisjon fra perioden 1028-1030, men er bevart i betydelig endret tilstand. Den nåværende teksten bærer tydelige spor av en komplisert overleverings-historie, - gjennom både muntlig og skriftlig tradisjon over flere århundrer.

I vers 8 omtales hendelsene som 'i gamle dager', og vers 7 nevner at drapet førte til ættestrid. Begge strofene kan tyde på at det er laget lenge etter slaget. Dette kan ha blitt lagt til senere, mens strofene om selve slaget og Sigvats personlige reaksjon ved juletider kan være mer autentiske. Det kan ha vært gjort både av Sigvat selv mot slutten av sitt liv og av sagaskrivere etterpå.

**Teksthistoriske problemer**
Diktet viser klare tegn på redaksjonell bearbeiding, særlig gjennom parenteser som "(hart morð vas þat)" og "(iflaut es þat)", som trolig stammer fra sagaskrivere som forsøkte å forklare uklare deler for sine lesere. Mange strofer virker delvis rekonstruert basert på prosareferater i sagalitteraturen, hvor det opprinnelige versemålet er blitt forvrengt.

**Metrisk vurdering**
Diktet har alvorlige metriske uregelmessigheter, inkonsistent stavelsestelling og mangelfulle hendinger og brutte versstrukturer. Dróttkvætt var allerede en teknisk avansert og regelbundet versform på 1000-tallet, og de metriske uregelmessighetene i teksten tyder derfor på senere endringer, - snarere enn opprinnelig dårlig skaldskap.

**Historisk autensitet**
På tross av den metriske forvirringen bevarer diktet historisk presise detaljer om personer, steder og politiske forhold som støtter den som samtidig kilde. Dette mønsteret - pålitelig historisk innhold i metrisk ødelagt form - er karakteristisk for hvordan eldste norske skaldedikt er overlevert.

Plassen til vers 8-10 i diktet er usikker, og den tradisjonelle rekkefølgen er her brukt i mangel på noen bedre. Innholdet i vers 8 antyder klart at den hører hjemme nær slutten av diktet og vers 10 spiller trolig på Erlings siste kamp. Vers 9 viser til Erlings makt og hans svogerskapsforbindelse med Olav Tryggvason, og vers 9 til en ekteskapsforbindelse mellom Olav og Ragnvald jarl Ulfsson. Både vers 9 og 10 kan sees som sammendrag av Erlings karriere, ulikt de andre versene som knytter seg til kampen, derav deres plassering på slutten av diktet.

## De ti versene
Diktet er i verseformen dróttkvætt, der bokstavrimene (alliterasjoner) i hovedsak er godt bevart. Oppbyggingen av setningene (syntaksen) er komplisert, som kan tyde på endringer over tid. Versene lyder:   

1. **Erling satte ut skipet sitt! Han som rødfarget ørnefoten (med blod), mot kongen! Det er utvilsomt! Skipet hans lå etterpå ved siden av kongens skip i den store kampen! Der kjempet raske menn med sverd!**  

2. **Den modige fyrsten hugget menn ned! Rasende gikk han over skipet! De falne lå tett på dekket! Kampen var hard ved Tunger! Kongen rødfarget havet foran det brede Jæren i nord! Varmt blod kom ut i det vide hav (den berømte kongen kjempet)!**   

3. **Alle Erlings (folk) falt! Unge! Nord for Tungur! Skjoldungen gjorde skipet øde! Skipskamp ved [[Bokn|Bokns]] utkant! Ensom sto sønnen av den raske Skjalg! Fjernt fra venner! I akterenden! Uvillig! På et tomt skip!**   

4. **Han ba ikke om grid! Kastet stein! Gjenstridig! (Mot) kongens menn! Selv om angrepene avtok! Kalte seg Skjalgs hevner!**        

5. **Dette diktet forteller om Erling fra Jæren! Han som nøye bevoktet! (Og) ikke svekket landvernet! Eller ørnenes klør! Da han samlet seg, (han som var forberedt på forhånd) til å lede (angrepet) ved Utstein, henvendte han seg til Olav med sannferdige ord.**   

6. **Erling falt, men den mektige kongesønnen hadde forårsaket slikt med seier. Ingen opplever en bedre død. Jeg kjenner ingen annen mann som så raskt mistet livet, men som visste å leve hele sitt liv på en mer fullverdig måte.**  

7. **Aslak har øket striden! Han som drepte Hordalands verge (få skulle slik vekke slektsfeiden om landet)! Man må ikke håne ættedrap (de skal se på det)! Slektninger som er født brødre skal holde sammen (det er de gamle reglene)!**    

8. **Jeg drakk ikke drikke! Den dagen! De fortalte meg! Om Erlings svik! Ved julen! Lykkelig! Han som styrte Jæren. Det edle mennesket vil få smerte, å føle på grunn av det drapet! Vi gikk med hodene høyt (det var et brutalt mord) i gamle dager!**  

9. **Erling var som jarlene! Ættemakt som en skjoldung! Áleifs svoger var fryktinngytende! Trofast mot sønnen av Tryggve! Den kloke høvdingen gav dessuten sin søster til Ulvs far - det var en annen (varig allianse) til Rognvald.**        

10. **Erling! Det var ingen annen lendmann! Gavmild! Flere kamper førte ingen! Så dyktig! Gavmild som han var, i mange kamper - og kom sist ut til skipet. Gavmild som han var, i mange kamper - og kom sist ut til skipet**.   

## Sammendrag av Erlingsflokkr
De ti strofene handler i hovedsak om Erling Skjalgssons nederlag i kampen og det påfølgende drapet, utført av kong Olav Haraldssons styrker omkring 1027 eller 1028 i Boknafjorden i Rogaland. Erling var gjentatte ganger i konflikt med kong Olav. Erling var tidligere alliert med Olav Tryggvason gjennom ekteskap (svogerskap), og hadde betydelig makt i Rogaland og som verge for Hordaland. Diktet viser en kompleks politisk situasjon.

Til tross for skaldens nærhet til kong Olav, er diktet en ganske sterkt formulert kritikk av drapet på Erling, med omfattende lovprisning av Erlings heroiske liv og død. Sigvat synes å fange opp de tvetydige følelsene kongen selv hadde om dette drapet, men inkluderer noe formalistisk lovprisning av kong Olav i vers 2. Beundring for Erling som den største nordmannen blant dem uten høyere tittel er tydelig. Diktet synes å være en separat komposisjon fra den enkelte strofen hvor Sigvat tiltaler Erling direkte. 

### Hovedinnhold
**Kampen ved Bokn og Tunge (vers 1-3)**
Diktet begynner med å beskrive hvordan Erling setter ut skipet sitt mot kongen i en desperat kamp. Hans skip ligger side om side med kongens skip i den store flåten, og heftige kamper utspiller seg. Kong Olav farger havet rødt med blod, og til slutt faller alle Erlings menn. Erling står til slutt helt alene på sitt tomme skip ved Bokn, langt fra venner og hjelp.

**Erlings siste motstand (vers 4-5)**
I sin desperasjon kaster Erling stein mot kongens menn og nekter å be om nåde, selv om angrepene ikke opphører. Han kaller seg "Skjalgs hevner" og vil ikke gi seg. Før kampen hadde Erling møtt Olav ved Utstein og profetisk sagt at "ørnene skulle klø hverandre" - en varsling om den kommende konflikten.

**Erlings død og ettermæle (vers 6-8)**
Erling blir drept av Áslák, og skalden hyller ham som en mann som levde et fullverdig liv og døde en hedersverdig død. Diktet påpeker at Áslák har begått et ættedrap ved å drepe Erling, noe som i følge gamle normer kan føre til ættefeide. Skalden selv forteller hvordan han ikke kunne glede seg over juledrikken da han hørte nyheten om Erlings "svik" (tál) og død - et "brutalt mord" som gjorde inntrykk på alle.

**Erlings politiske posisjon (vers 9-10)**
De siste versene beskriver Erlings mektige stilling: Han var svoger til Olav Tryggvason og hadde så stor makt at han skremte jarleætten på en måte kongen selv ikke kunne. Han var gavmild og dyktig, og ingen annen lendmann hadde ført flere kamper enn ham.

Erlingsflokkr fungerer både som en historisk kilde til hendelsene, og som et kunstnerisk minnesmerke som fremhever Erlings mot og verdighet, samtidig som det antyder at hans død var del av en større feide.

### Erling Skjalgsson i Erlingsflokkr
Sigvat Tordsson forteller i Erlingsflokkr blant annet at Erling:
* Var sønn av Skjalg (vers 3). 
* Var svoger til Olav Trygvasson (vers 9). 
* Hadde ættemakt som en skjoldung (vers 9). 
* Hadde makt som en jarl (vers 9). 
* Var lendmann (vers 10) . 
* Var verge for Hörða (trolig Hordaland) (vers 7). Noen tolker Hörða som hordenes land, og andre som hordene. Det framgår ikke hvem han fungerte som var verge for.
* Styrte Jæren (vers 8), men gir ingen knytning mot Sola.
* Hadde alt bestemt seg for å slåss mot Olav (vers 5), før slaget. 
* Kalte seg Skjalgs hevner (vers 4). Han ville hevne farens død mot Olav, som Erling må ha ansett som ansvarlig for farens død. 
* Angrepet var et svik mot kongen (vers 8). Tolkningen av hendelsene som svik, kan være partsinnlegg. 
* Hans menn ble drept nord for Tungur - trolig Tungenes (vers 3). 
* Ble drept ved Bokn (vers 3) av frenden Aslak (vers 7). 
* Sigvat fikk vite om drapet da han feiret jul (vers 8). Så drapet var like før jul.
* Hadde kjempet i mange slag (vers 10), uten at vi får vite noe om når og hvor det var.

Dette er en samtidskilde, og regnes som mer pålitelig enn sagaberetningene.

## Referanser