Hibatullah Akhundzada

**Hibatullah Akhundzada** (pashto: ; født 7. juni 1961 i Panjwayi i Afghanistan) er en afghansk politisk og islamsk religiøs leder med tittelen mawlawi. Han har siden Akhtar Mansours død i et droneangrep i 2016 vært øverste leder - emir - for Taliban, en islamistisk militærbevegelse som har motsatt seg Den islamske republikken Afghanistan og dens allierte i USA og NATO i krigen i Afghanistan (2001–2021). Han har som Talibans leder tittelen Amir al-Mu'minin (de rettroendes leder), og regnes etter Talibans maktovertagelse i august 2021 for å være det Taliban-ledede Afghanistans statsoverhode.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Det antas at Akhundzada ble født i 1961 og vokste opp i Kandahar-provinsen i Afghanistan. Han tilhører pasjtunenes noorzai-klan eller stamme. Hans første navn, Hibatullah, betyr «Guds gave» på arabisk. Hans far, Muhammad Akhund, var en religiøs lærd og var imam i deres hjemlandsbys moské. Familien eide verken land eller frukttrelunder, og levde av hva menigheten gav faren enten i kontanter eller andeler av deres egen innhøstning. Akhundzada studerte under sin far. 

Familien emigrerte til Quetta etter den sovjetiske invasjon. Akhundzada forestod en rekke madrassaer, religiøse skoler, i provinsen Balutsjistan sørvest i Pakistan.

I 1980-årene ble 1980 Akhundzada med i motstanden om de sovjetiske militære styrker i Afghanistan.

### Taliban
I 1994 ble han en av de tidlige medlemmer av Taliban.. Etter at Taliban klarte å erobre provinsen Farah, fikk Akhundzada ledelsen for bekjempelsen mot kriminalitet i dette området. Senere ble han utpekt til leder av Talibans militærdomstol i provinsen Nangarhar øst i Afghanistan. 

Hibatullah Akhundzada ble også nestleder for Talibans høyeste domstol. Da Taliban innok hovedstaden Kabul i 1996 ble Akhundzada utnevnt til medlem av *Departmentet for fremme av dyder og bekjempelse av onder*. Han flyttet senere til Kandahar og fikk ansvaret for treningen av 100.000 studenter ved Jihadi Madrasa, et seminar.

En kilde fra Talibans rekker beskriver Hibatullah Akhundzada som en hardliner. Et eksempel på dette er ødeleggelsen av Buddha-statuene i Bamiyan i mars 2001. Selv om det også var stemmer mot deres ødeleggelse blant Taliban, stemte Akhundzada bestemt for.

Akhundzada ble også rådgiver for Mullah Mohammed Omar. Hans rolle var ikke som militær leder, men som den religiøse leder som hadde ansvaret for de fleste av Talibans fatwaer og avgjøre i religiøse saker blant Talibans medlemmer. Han var en av få menn som nøt den mangeårige Taliban-lederen Mohammed Omars tillit. Både Mullah Omar og Mullah Mansour konsulterte Akhundzada vedrørende fatwaer.

Etter at den amerikanskledede intervensjonen begynte i 2001, ble Akhundzada leder av Talibans råd for islamlærde. Akhundzada ble senere utnevnt til den ledende dommer for shariadomstolene i Det islamske emirat Afghanistan. 

Akhundzada antas å ha oppholdt seg i Afghanistan i perioden 2001–2016, men med opprettholdelse av tette bånd til Talibans Quetta-miljø. Etter at han ble elevert til Talibans nestleder i 2015, fikk han på plass et system der hver provins under en skyggeguvernør fikk en kommisjon som skulle etterforske kommandanter og kampstyrker i tilfelle meldinger om overtramp og overgrep, ifølge Mullah Abdul Bari, en Talibankommandant i provinsen Helmand.

**Emir:** I mai 2016 ble Akhundzada valgt til leder, emir, av Taliban, etter at den tidligere leder, Akhtar Mansour, ble drept i et droneangrep.

Ifølge pressen synes Akhundzada også å ha formelt stått som ansvarlig for forkynnelse og religionsundervisning i en moské i Kuchlak nær Quetta i Pakistan helt til to dager før han ble utropt til etterfølger etter Akhtar Mansur.

Hibatullah Akhundzadas stedfortredere er Mohammed Yakub, sønn av Mohammed Omar, og Sirajuddin Haqqani, sønn av Jalaluddin Haqqani. Mohammes Yakub rykket den 39. mai 2000 inn som fungerende leder av Taliban i en tid sa Akhunsada var satt ut av spill på grunn av covid-19-infeksjon. 

Akhundzada anses fortsatt som en hardliner, og forskjellige medier beskriver ham som tilhørende den såkalte Quetta Shura, Talibans ledelsesgremium, som er oppkalt etter den pakistanske grensenære storbyen Quetta.

I mai 2021 inviterte Hibatullah Akhundzada afghanere til å trekke sammen og utvikle en islamsk stat i lys av den bebudede og tilstundede amerikanske tilbaketrekning av sine militære styrker. I august 2021 innledet styrker under Akhundzadas nominelle kommando en generaloffensiv for å vinne en definitiv seier og maktovertagelse i landet. Amerikanerne og deres samarbeidende styrke var i ferd med å avvikle sitt nærvær i landet da Akhundzadas Taliban fok kontroll over hovedstaden Kabul. 

Den 18. august ble det kunngjort at på grunnlag av det generalamnesti utropt av Akhundzada, skulle alle politiske fanger løslates fra alle fengsler i Afghanistan. Da hadde allerede Taliban løslatt tusener fra en rekke fengsler i landet, blant dem også ISIS-styrker, Al-Qaeda-medlemmer og ledende Taliban-skikkelser.

### Attentater mot Akhundzada
Akhundzada har vært gjenstand for attentat to ganger. I 2012 ble det forsøkt å myrde Akhundzada i Quetta. Ifølge Mullah Ibrahim var det under en av Akhundzadas forelesninger i Quetta. Da reiste det seg opp en mann blant studentene og rettet en pistol mot Akhundzada fra nært hold, men pistolen klikket. *«Han prøvde å skyte ham, men han mislyktes, og Taliban skyndte seg å takle»* mannen, sa han og la til at Mawlawi Akhundzada stod helt i ro i kaoset som oppstod. Taliban anklaget Det nasjonale sikkerhetsdirektorat, det vil si den afghanske etterretningstjeneste, for dette attentatet.

Under fredagsbønnen den 16. august 2019 var det en kraftig eksplosjon i en stor moské i Balutsjistan-provinsen i Pakistan. Angrepet på moskeen drepte Akhundzadas bror Hafiz Ahmadullah, og deres far. Ahmadullah hadde etterfulgt Hibatullah Akhundzada som leder for *Khair Ul Madarais-moskeen*, som hadde fungert som hovedmøteplass for Quetta Shura, etter at Akhundzada ble utnevnt til Talibans emir. Flere andre av Akhundzadas slektninger ble senere bekreftet å ha omkommet i eksplosjonen. Det høye råd for Afghanistan islamske emirat påtok seg ansvaret for angrepet og la til at hovedmålet hadde vært Akhundzada.

## Referanser


## Eksterne lenker
*