Rotårsaksanalyse

**Rotårsaksanalyse** er en metode for problemløsning hvor man forsøker å identifisere de bakenforliggende årsakene (rotårsakene) til feil eller problemer. Den brukes mye i IT-drift, industriell produksjon, telekommunikasjon, prosesskontroll, ulykkanalyse (f.eks. i luftfart, jernbanetransport eller atomkraftverk), medisin (for medisinsk diagnose), helsevesenet (f.eks. epidemiologi), samt i endringsstyring, risikostyring og systemanalyse.

Rotsårsaksanalyse er en form for induktiv inferens. Metoden brukes ofte i proaktiv forvaltning, i motsetning til reaktiv håndtering.

## Steg
Det kan kreve både teknisk og statistisk ekspertise for å forstå kompleksiteten i prosessene som undersøkes. Selve rotsårsaksanalysen kan brytes ned til fire steg:

* Identifiser og beskriv problemet tydelig
* Lag en tidslinje fra den normale situasjonen inntil problemet oppstår
* Skill mellom rotårsaken og andre kausale faktorer (f.eks. ved hjelp av hendelseskorrelasjon)
* Lag et kausalitetsdiagram mellom rotårsaken og problemet

Resultatet fra rotsårsaksanalysen bør brukes til å utføre langsiktige korrigerende tiltak, men dette er ikke en del av selve rotsårsaksanalysen.

## Metoder
Rotsårsaksanalyse fungerer generelt som innputt til en utbedringsprosess hvor korrigerende tiltak tas for å hindre et problem fra å oppstå. Navnet på prosessen varierer på tvers av ulike domener. I henhold til ISO/IEC 31010 kan rotsårsaksanalyse omfatte teknikkene 5 hvorfor, feilmode- og effektanalyse (FMEA), feiltreanalyse, fiskebeindiagram og paretoanalyse.

## Generelle prinsipper
Til tross for de forskjellige tilnærmingene til rotårsaksanalyse og bruk i ulike domener kan man si at en rotårsaksanalyse generelt følger de fire stegene:

# **Identifisering og beskrivelse:** Effektiv problembeskrivelse og hendelsesbeskrivelser (for eksempel av feil) er nyttige og vanligvis nødvendige for å sikre passende utførelse av en rotårsaksanalyse.
# **Kronologi:** Analysen bør beskrive en tidslinje for å gi et grunnlag  for å forstå sammenhengen mellom de medvirkende (kausale) faktorene, rotårsaken og problemet som etterforskes.
# **Differensiering:** Ved å korrelere hendelsessekvensen med problemets natur, størrelse, lokasjon og timing, og muligens også med et bibliotek av tidligere analyserte problemer, bør rotårsaksanalysen gjøre det mulig for etterforskeren) å skille mellom rotårsak, kausalitet og ikke-kausalitet. En måte å identifisere rotårsaker er å bruke hierarkiske klynger og datautvinning (f.eks. basert på grafteori). En annen består i å sammenligne den undersøkte situasjonen med tidligere situasjoner som er lagret i et sakbibliotek.
# **[[Grunnlig graf|Kausalitetsdiagram]]**: Til slutt bør etterforskeren kunne trekke ut av hendelsessekvensene en delsekvens av viktige hendelser som forklarer problemet, og konvertere dette til et kausalitetsdiagram.

For å være effektiv må rotårsaksanalysen utføres systematisk. Prosessen gir muligheten til å ikke gå glipp av viktige detaljer. Det kreves vanligvis lagarbeid for å få til, og ideelt sett bør alle involverte komme til samme konklusjon. I analyser av flyulykker må forøvrig konklusjoner av undersøkelsen og de grunnleggende årsakene som er identifisert kunne støttes av dokumenterte bevis.

## Se også
* A3-problemløsning
* 5 hvorfor
* Faktoranalyse
* Feiltre
* Feiltreanalyse
* Generell lineær modell
* Ortogonal defektklassifisering
* Regresjonsanalyse
* Saksbasert informasjonssystem
* Strukturell forbedring
* Teknologisk etterforskning

## Referanser