Kormak Ogmundsson

**Kormak Ogmundsson** (norrønt *Kormákr Ǫgmundarson*) er en islandsk skald som bodde i Norge. Han var hovedpersonen i Kormaks saga.

En omtrentlig datering av Kormaks liv kan ses i sammenheng med hans besøk hos Sigurd Håkonsson Ladejarl, som ble drept i 962, og hos Harald Gråfell som døde i 970. Dermed kan hoffdiktene dateres mellom 960 og 970. Versene i Kormaks saga, forutsatt at de er autentiske, kan ha blitt diktet mellom 955-65. Kormak kan da ha blitt født på 940-tallet.

## Familie og liv
Ifølge Kormaks saga kom Kormaks familie fra Viken i Norge. Hans far Ǫgmund utvandret til Island fordi han hadde kranglet med kong Harald Hårfagre og sønnen kong Eirik Blodøks. Han fikk jord på Island fra Miðfjarðar-Skeggi i Miðfjörður, og ryddet en gård på Melr (i dag Melstaðir).

Han giftet seg med Dalla, datter av Ǫnundr sjóni, som bodde på Ánabrekka (Borgarfjörður) og var Egil Skallagrimsons motstander i Egils alderdom. Dalla og Ǫgmund hadde to sønner: Þorgils og Kormákr.

Etter sagaen ser Kormaks liv, i hvert fall på Island, ut til å ha vært dominert av hans uoppfylte kjærlighet til Steingerðr og hans konflikter med hennes to ektemenn og deres slektninger. 

Landnámabók nevner Kormak som en sønn av Dalla, en søster av Steinar Ǫnundarson sjóna. Dette stemmer overens med Egils saga kapittel 80 som legger til faren til Kormákr, en Ǫgmundr Galtason, og Kormákrs bror Þorgils. Brødre ved navn Kormákr og Þorgils er nevnt i Grettes saga som nybyggere på Melr i Miðfjörður. Det er imidlertid tvilsomt om disse brødrene har noe å gjøre med Kormak, ettersom hendelsene i Grettes saga finner sted lenge etter. Det har blitt foreslått at disse brødrene kan være sønner av Kormaks bror, men det mangler bevis.

Detaljene i Kormaks livshistorie kan bare hentes fra sagaen og dens vers, og må derfor betraktes som historisk upålitelige, spesielt ettersom trollkvinner og magiske gjenstander spiller en betydelig rolle i fortellingen. Kormákr er kreditert med sekstifire dróttkvætt lausavísur i sagaen.

## Skalden
Skáldatal oppgir Kormak som skald for Sigurd jarl Håkonson av Lade (død 962) og kong Harald Gråfell Eiríksson. Han laget diktene:

Syv vers av en Sigurðardrápa er bevart. Dette er et skaldedikt som priser Sigurd jarl (sønn av Håkon Grjotgardsson Ladejarl). Det er mulig at det også omtaler Harald Gråfell, som den utmerkede mektige herskeren av Yngves folk. Sigurd jarl omtales som den sanne vennen av Harald Gråfell. Diktet er typisk for norrøn skaldediktning med komplekse kjenninger (omskrivninger) og mytologiske referanser. Skalden hedrer Sigurd jarl som en fremragende kriger og gavmild hersker. Skalden presenterer sitt dikt som en gave og ber om beskyttelse fra herskeren. Jarlen fremstilles som modig i kamp og raus med gaver. Diktet er flettet sammen med mytologiske referanser til guder (Odin, Tor), norner (Urd) og jotner (Gríd, Rind, Tjatse). Jarlen er så gavmild at gjester ikke trenger å ta med egne kar til gjestebudet. Diktet følger den klassiske skaldiske tradisjonen med å veve sammen lovprisning av samtidens herskere med mytologiske paralleller, og bruker intrikate kjenninger.

I Kormáks saga er det 65 vers. Det er særlig kjærlighetsviser om Steingerd. Flere er meget vakre. De har lenge vært holdt for ekte (det vil si fra 900-tallet), men i nyere tid har det vært hevdet at de er diktet av sagaforfatteren som et resultat av påvirkning fra høymiddelalderens franske kjærlighetsdiktning.

Det er også bevart en liten stubb av en lausvíse: "Fordi du, gavmilde Torketil, ønsket ... av min elskede".

## Referanser