Joannes Baptista Sproll

**Joannes Baptista Sproll** (også **Johann Baptist Sproll**, født 2. oktober 1870 i Schweinhausen nær Biberach, død 4. mars 1949 i Rottenburg an der Neckar) var en tysk katolsk biskop av Rottenburg. Han var en fremtredende motstander av naziregimet.

I 1898 tok han doktorgrad. Den 14. juni 1927 ble han biskop av Rottenburg. Under nazitiden talte Sproll ofte mot regimet, og hans avståelse fra folkeavstemningen over *[[Anschluss]]* førte til preliminær straffeetterforskning og til iscenesatte demonstrasjoner mot ham. I slutten av august 1938 ble Sproll utvist fra ditt bispedømme og kunne ikke returnere igjen før i 1945. Den 1. august 1940 protesterte Conrad Gröber, erkebiskop av Freiburg, og generalvikaren for bispedømmet Rottenburg (fungerende på vegne av biskop Sproll i hans fravær) mot eutanasiprogrammet i Grafeneck; dette var også det året biskopen av Münster, Clemens August Graf von Galen, kom med heftige fordømmelser av eutanasipolitikken.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Joannes Baptista Sproll kom fra enkle kår og var sønn av Josef Sproll som var ansvarlig for gatevedlikehold, og hans hustru, Anna Maria *née* Freuer. Han gikk på latinskolen i Biberach og *Gymnasium Ehingen*. Han studerte katolsk teologi ved universitetet i Tübingen fra 1890 til 1894. 
### Prest
Han ble presteviet den 16. juli 1895. I 1898 ble han tildelt doktorgrad med en avhandling om den rettslige og konstitusjonelle historie til St. Georgen-stiftelsen i Tübingen. '
I 1909 ble Sproll pastor i kirker i Ehingen-distriktet. I 1912 ble han opphøyet til katedralkapitulær, noe som innebar mandat i *Standesherrenkammer* i Württembergs statsparlament. I 1913 ble Sproll generalvikar.

### Hjelpebiskop i Rottenburg
Han ble i 1915 utnevnt til hjelpebiskop i bispedømmet Rottenburg og titulærbiskop av *Thebae Phthiotides*. Han ble bispeviet av biskop Paul Wilhelm von Keppler den 18. juni 1916; medkonsekratorer var Mainz-biskop Georg Heinrich Maria Kirstein og Brixen-hjelpebiskop Sigismund Waitz.

I årene 1919 til 1920 var han medlem av den konstituerende forsamling i den frie folkestaten Württemberg for det tyske sentrumspartiet. Fra 1913 til 1928 var Sproll, som var interessert i historie, styremedlem i den tradisjonelle *Sülchgauer Altertumsverein e. V.* i Rottenburg.

Biskop Sproll ble også kjent for sin avvisning av kvinneidrett, som han ikke støttet på grunn av dens *Unschicklichkeit*, det vil si at dette var noe «upassende».

### Bispevalg til ordinarie biskop
Da den mangeårige biskopen av Rottenburg Paul Wilhelm von Keppler døde i juni 1926, var det i utgangspunktet uklart hvordan den nye biskopen ville bli valgt. Ved tidligere bispevalg hadde domkapitlet rett til å nominere til embetet som biskop, men Württemberg-kongen hadde enerett til å utnevne. Etter monarkiets fall i 1918 falt kirkestyret til Württemberg-kronen bort, slik at katedralkapitlet i utgangspunktet mente at det fritt kunne velge biskopen. Den fungerende nuntius for den katolske kirke i Tyskland, Eugenio Pacelli, fremholdt at kirkeloven som var innført i 1917 innebar en annen regulering. Det ble til slutt vedtatt at Den hellige stol skulle foreslå tre kandidater som domkapitlet,som i sin tur måtte  velge den fremtidige biskopen blant disse.

Den hellige stol foreslo til slutt Joannes Baptista Sproll, Wroclaw-professoren Ludwig Baur, og direktøren for Tübingens *Wilhelms-Stift* Georg Stauber til valg. Med seks av syv stemmer ble Sproll valgt til den nye Rottenburg-biskopen, og hans intronusering var planlagt til april 1927.

Etter at det ble fremsatt en forespørsel i Roma om bekreftelse av valget og utarbeidelse av utnevnelsesbullen, satte det imidlertid i gang en intrige: moralteologen og professoren fra Tübingen Otto Schilling, som selv gjerne ville ha blitt vurdert for embetet som biskop, og som de foreslåtte kandidatene var for liberale for, skrev et oppsigelsesbrev til Pacelli, der han fordømte alle sine kolleger i Tübingen og, sist men ikke minst, anklaget Sproll for å være far til et uekte barn. I stedet for å henvende seg til Sproll selv om saken, ga Pacelli bispekandidaten Stauber i oppdrag å avklare situasjonen. Han fant ut at det hele var et forsøk på hevn fra to lærere underordnet Sproll på Ehingen, som ikke hadde noe reelt grunnlag.

Mens saken ble avklart, hadde Roma i mellomtiden latt den planlagte innsettelsesdatoen for Sproll passere, slik at han først kunne innsettes som ny biskop i Rottenburg bispedømme og overta embedsoppgaver 14. juni 1927.

### Motstand mot nazidiktaturet
Biskop Sproll ønsket først velkommen Rikskonkordatet mellom det nasjonalsosialistiske tyske riket og Den hellige stol, idet det på papiret tilsa kirken det aller meste man hadde ønsket seg, og som tidligere i liten grad var rettslig sikret. Men nazistene viste snart at de ikke følte seg særlig hemmet av konkordatet. Etterhvert tok biskop Sproll et offentlig standpunkt mot nasjonalsosialistene. Hans demonstrative fravær fra deltakelse i Riksdagsvalget 10. april 1938 (hvor kun en nasjonalsosialistisk-dominert fellesliste var tillatt) – og som ble kombinert med en folkeavstemning om annekteringen av Østerrike – førte til etterforskning mot ham, og til demonstrasjoner mot ham iscenesatt av de nasjonalsosialistiske makthavere.

Den 23. juli 1938 ble biskop Sproll utvist fra sitt bispedømmes territorium, som han først kunne vende tilbake til i 1945. Samme dag stormet SA-menn Rottenburgs bispepalass. I løpet av denne tiden bodde han i Krumbad, et distrikt i byen Krumbach (bayersk Schwaben), i bispedømmet Augsburg, overvåket av Gestapo. Det var nettopp Sprolls atskillelse fra bispedømmet, og hans avslag på å gå av meddelt til nuntius til Tyskland, Cesare Orsenigo, og hans tidlige og urokkelige motstand mot nazistenes vilkårlighet som ga ham den folkelige tittel «martyrbiskop» (avledet fra det gamle greske ordet *martyria* for vitnemål). Selv oppsummerte han senere:

::*«Ein Gutes hat die offene Verfolgung der Bischöfe und Priester und die Erschwerung des Gottesdienstes und des Religionsunterrichtes gebracht: sie hat dem katholischen Volke die Augen geöffnet und Geistliche und Gläubige zu einer geschlossenen Einheit zusammengeschweißt. In dieser Einigkeit haben sie den zähen Widerstand der Kirchengegner gebrochen und ihren heiligen Gottesglauben, Christusglauben und Kirchenglauben über zwei schwere Jahrzehnte der Not hinübergerettet.»*

Den 4. oktober 1938, i anledning Sudetkrisen, skrev Sproll til bispedømmet Rottenborgs katolikker: *«Ein Krieg, schrecklicher als die Menschheit je erlebt hat, ist von uns abgewendet worden.»* I anledning en mannsvalfart den 19. september 1939 ytret Sproll seg - som det fremgår av politiets saksmapper - positivt om jødene og deres religion, og negativt om Reichspogromnacht (Krystallnatten). 

Den 1. august 1940 protesterte i Berlin erkebiskop Conrad Gröber av Freiburg og generalvikaren av bispedømmet Rottenburg Max Kottmann på oppdrag fra biskop Sproll mot eutanasieprogrammet (mordene av syke) i NS-Tötungsanstalt Grafeneck, et slott beliggende innen bispedømmet Rottenburgs grenser Dette var et år før den offentlige protest målbåret av biskopen av Münster, Clemens August Graf von Galen. Den 8. september 1939, altså ved utbruddet Andre verdenskrig, skrev Sproll derimot i et hyrdebrev: 

::*«Schon sind ja aus allen unseren Gemeinden, dem Ruf [[Adolf Hitler|des Führers]] folgend, die waffenfähigen Männer zum Schutz von Haus und Herd an die Grenzen geeilt, und wir wissen, dass sie, ihrem Fahneneid getreu, bis zum Einsatz ihres Lebens ihre Pflicht erfüllen werden..»*

Til tross for disse ord, som «irriterer», beleggerrkirkehistorikeren Franz X. Schmid at biskop Sproll aldri var «krigstilhenger eller krigsforherliger», men at han som medlem av Friedensbund Deutscher Katholiken en erklært pasifist.

I 1941 ble biskop Sproll oppfordret av den pavelige sendemann til å fratre. Dette motsatte han seg, og i dette finner Franz X. Schmid grunnen til at Sproll enn heller ikke etter  1946 fikk den fra kirken side tilbørlige anerkjennelse. Sproll var blitt en «*Persona non grata*», mener han.

### Sykdom og død
Biskop Sproll led av en nervesykdom. Den 4. mars 1949 døde han etter et slag.

## Saligkåringsprosess
Den 19. april 2006 la biskop Gebhard Fürst ned et minnesmerke over biskop Joannes Baptista Sproll og Württembergs president Eugen Bolz i den romerske kirke San Bartolomeo all'Isola (viet til minnet om martyrene fra det 20. århundre). Ved innvielsen av den nydesignede Eugen-Bolz-Platz i Rottenburg am Neckar 7. oktober 2007, erklærte biskop Fürst: *«En saligkåringsprosess for biskop Joannes Baptista Sproll har vært under forberedelse en stund.»* 

Den 20. januar 2011 ble formelt en Biskop Sproll-arbeidsgruppe konstituert med dette for øyet. På grunn av innsatsen til denne gruppen ble saligkåringsprosessen for biskop Sproll offisielt åpnet 9. mai 2011 med en høytidelig gudstjeneste i *Sülchenkirche* nær Rottenburg am Neckar.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Kardinal Giovanni Carlo Boschi (1715-1788) *1760
* Kardinal Bartolomeo Pacca (1756-1844) *1786
* Kardinal Francesco Serra Cassano (1783-1850) *1817
* Erkebiskop Joseph Maria Johann Nepomuk von Fraunberg (1768-1842) *1819
* Kardinal Johannes von Geissel (1796-1864) *1837
* Biskop Eduard Jakob Wedekin (1796-1870) *1849
* Kardinal Paul Ludolf Melchers (1813-1895) *1858
* Biskop Johannes Heinrich Beckmann (1803-1878) *1866
* Biskop Daniel Wilhelm Sommerwerk (Jacobi) (1821-1905) *1871
* Biskop Georg von Kopp (1837-1914) *1881
* Biskop Johannes Christian Roos (1826-1896) *1885
* Biskop Paul Leopold Haffner (1829-1899) *1886
* Erkebiskop Thomas Nörber (1846-1920) *1898
* Biskop Paul Wilhelm Keppler (1852-1926) *1899
* Biskop *Joannes Baptista Sproll* (1870-1949) *1916

## Litteratur
* Sigrid Brüggemann: *Die Verfolgung katholischer und evangelischer Geistlicher.* I: Ingrid Bauz, Sigrid Brüggemann, Roland Maier (utg.): *Die Geheime Staatspolizei in Württemberg und Hohenzollern.* Schmetterling-Verlag, Stuttgart 2013, ISBN 978-3-89657-138-0, s. 220–248.
* Dominik Burkard: *Joannes Baptista Sproll. Bischof im Widerstand.* Kohlhammer, Stuttgart 2013, ISBN 978-3-17-021492-7.
* 
* 
* Paul Kopf: *Joannes Baptista Sproll, Leben und Wirken. Zum 50. Jahrestag der Vertreibung des Rottenburger Bischofs am 24. August 1938.* Thorbecke, Sigmaringen 1988, ISBN 3-7995-4115-2.
* Paul Kopf: *Joannes Baptista Sproll (1870–1949).* I: Jürgen Aretz, Rudolf Morsey, Anton Rauscher (utg.): *Zeitgeschichte in Lebensbildern. Aus dem deutschen Katholizismus des 19. und 20. Jahrhunderts*, Band 5. Matthias-Grünewald-Verlag, Mainz 1982, ISBN 3-7867-0990-4, s. 104–117 (Digitalisat).
* Jürgen Schmiesing: *„…der vielleicht bedeutendste, auf jeden Fall einflussreichste Katechet der Diözese Rottenburg“? Joannes Baptista Sproll und der Diözesankatechismus*. I: *Rottenburger Jahrbuch für Kirchengeschichte*, Bd. 39 (2020), s. 221–234.
* Jürgen Schmiesing: *„Fortiter in Fide“. Joannes Baptista Sproll 1870–1949 – Bischof von Rottenburg 1927–1949*. I: Maria Anna Zumholz, Michael Hirschfeld (utg.): *Zwischen Seelsorge und Politik. Katholische Bischöfe in der NS-Zeit*. Zweite Auflage, Aschendorff, Münster 2022 (Schriften des Instituts für Regionalgeschichte und Katholizismusforschung; 2), ISBN 978-3-402-24882-9, s. 461–490.
* Stephan Sproll: *„Ich bin der Bischof von Rottenburg und bleibe der Bischof von Rottenburg“.* Schwabenverlag, Ostfildern 2009, ISBN 978-3-7966-1468-2.
* Edwin Ernst Weber, Christoph Schmider, Dietmar Schiersner (utg.): *Die Bischöfe Conrad Gröber und Joannes Baptista Sproll und der Nationalsozialismus, historischer Kontext und historisches Erinnern.* Thorbecke, Ostfildern 2022, ISBN 978-3-7995-1547-4.
* Hubert Wolf: *Die Affäre Sproll. Die Rottenburger Bischofswahl von 1926/27 und ihre Hintergründe.* Thorbecke, Sigmaringen 2009. ISBN 978-3-7995-0830-8.
* Geschichtsverein der Diözese Rottenburg-Stuttgart: *Um seines Gewissens willen: Bischof Johannes Baptista Sproll zum 60. Todestag.* Thorbecke, Ostfildern 2010, ISBN 978-3-7995-0886-5.

## Referanser