Esten Larsen

**Esten Larsen** (født 21. april 1891, død 18. juni 1962) var kjentmann og skipper på fiskeskøyta M/K «Stølvåg» under den siste innenlands etappen av den kjente Gulltransporten, i april- og mai-dagene 1940. Fiskeskøytene M/K «Stølvåg», med Esten Larsen som skipper, og «Alfhild II» med skipper Karl Reppe, fraktet til sammen 20 tonn av Norges Banks gullbeholdning fra Lamøyvågen på Inntian på Nord-Frøya, langs hele norskekysten til Tromsø. I Tromsø ble gullet lastet om og ført videre til sikkerhet i Storbritannia og videre til Canada. I Lamøyvågen på Inntian står det i dag et minnesmerke over de to fiskebåtene og mannskapenes innsats på Gulltransportens siste etappe i Norge.

## Møtet med Nordahl Grieg
Skipper Esten Larsen møtte dikteren Nordahl Grieg og leder for gulltransporten, partisekretær Fredrik Haslund i Lamøyvågen, 4. mai 1940. Derifra ble Grieg og Haslund med som passasjerer ombord på M/K «Stølvåg» på ruten nordover. Nordahl Grieg skrev ferdig diktet «17. mai 1940» på reisen, og leste diktet til skipper Larsen i styrhuset på Stølvåg da de forlot øya Dønna på Helgelandskysten, etter et kort opphold der. «Hva synes du?» spurte Grieg. «Det var ikke så verst», svarte Larsen. Sluttscenen i spillefilmen Gulltransporten (Viaplay, 2022) viser skipper Esten Larsen (spilt av Øyvind Brandtzæg) og dikteren Nordahl Grieg (Morten Svartveit) sammen i styrhuset på M/K Stølvåg.

## Nytt hemmelig oppdrag
I Tromsø ble skipper Esten Larsen bedt om å reise videre på nye oppdrag for regjeringen. Lønn for det nye oppdraget som innebar at Stølvåg ble et fartøy i tjeneste for den norske marinen, var det halve sammenlignet med betalingen for transporten av gullet. Esten Larsen sa ja til oppdraget, som innebar at han vervet seg som marinesoldat.

Oppdraget omfattet å frakte motstandsmannen Anders William Andersen, først sørover fra Tromsø, til det nå okkuperte Trondheim, med illegale kart og dokumenter fra general Otto Ruge. Seinere gikk seilasen med Stølvåg nordover igjen fra Trondheim til Tromsø, på en enda mer farefull ferd enn i mai-dagene 1940. Da de lå ved kai i Lysesundet ble Andersen utpekt av en tysk angiver og arrestert. Etter fangeopphold i Møllergata 19 i Oslo, på Grini fangeleir og seinere Sachsenhausen i Tyskland, ble Anders William Andersen sendt til Staaken-Falkensee i Berlin, hvor han ble drept den 22. april 1943.

## Brevet til Fredrik Haslund
Høsten 1940 ble Larsen kalt inn til forhør hos tyske styresmakter i Trondheim. Han benektet ethvert bekjentskap med motstandsarbeidet og gulltransporten og kom fra forhøret uten å bli arrestert. Men fiskebåten M/K Stølvåg ble rekvirert av tyskerne i Trondheim, og Larsen og de andre eierne av båten, fikk den ikke tilbake før etter krigen. Da var båten i dårlig forfatning. Fiskerfamiliene på Inntian med lott i M/K Stølvåg måtte klare seg uten båten i krigsårene. Etter krigen skrev Larsen et brev til Fredrik Haslund hvor han forklarte situasjonen og bad om hjelp. Larsen fikk aldri svar fra Haslund. Larsen, Reppe og de mange andre frivillige som deltok i tjeneste for regjeringen under Gulltransporten fikk heller ingen annen form for offentlig erstatning for innsatsen. Larsen ble i 1962 tildelt Kongens fortjenstmedalje 1. klasse (gullmedalje og diplom) for deltakelsen i gulltransporten.

## Kvensk og samisk opphav
Esten Larsen var kvensk, samisk og norsk, født og oppvokst i Leirbukt, Keväsija i Nordreisa, Ráissa suohkan, Raisin komuuni i Nord-Troms, Troms og Finnmark. I 1940 hadde han allerede bak seg et langt yrkesliv som fisker, hvalfanger og fangstmann langs norskekysten fra Finnmark i nord, til Stad i sør, fra fiske i Nordishavet og ved Grønland. I 1920 kom han til Frøya, han giftet seg og bosatte seg på gården Stølan på Inntian og fikk fem barn. Larsen var sønn av kvenske Lars Johannesen (24.06.1844 - 25.12.1920) fra Leirbukt, Keväsija og Mette Estensdatter (24.02.1849-12.05.1895) fra Ålvundeid, Møre og Romsdal. Som alle kvener og samer i Norge, ble Lars Johannesen og hans familie utsatt for den norske stats fornorskingspolitikk. Denne politikken tvang samer og kvener til å oppgi sitt morsmål og til å ta i bruk nye norske navn.Lars Johannesens kvenske navn Kevä-Lasse ble brukt i dagligtale. Runekallen Kevä-Lasse har skogsvannet Lassenjärvi (kvensk stedsnavn) og vollen Larsvollen, Lassinkenttä (kvensk stedsnavn), Lássegieddi (nord-samisk stedsnavn) på Storslett i Nordreisa, oppkalt etter seg.

## Referanser