Byparken (Sandefjord)

**Byparken** er en park midt i Sandefjord sentrum, avgrenset av Kongens gate, Jernbanealleen, Rådhusgata og bebyggelse som utgjør parkens vestvegg. Parken fikk sin nåværende form ved reguleringen etter bybrannen i 1900, og mange av de bygårdene i mur og naturstein i jugendstil som da ble bygget, omkranser fortsatt parken.

Lokalt kalles parken også *Bytunet* sammen med tilliggende gågater.

## Historie

I gatestrukturen før 1900 var stedet der parken ligger et utflytende gatekryss der Kirkegaden, Langgaden, Nygaden og Jernbaneveien møttes. Den åpne plassen kaltes «Kjærlighetstorvet». Ved nyreguleringen etter bybrannen i 1900 ble den diagonale Kirkegaden sløyfet for å få til et kvadratur. Da ble det mer åpen plass, og bystyret bestemte i 1901 at plassen ikke skulle bebygges, men beplantes, hvis de nødvendige private bidrag kom inn. Debatten om det var råflott å ha en så sentral tomt uten bebyggelse bølget, og i 1906 måtte private stille 1950 kroner i tillegg til de opprinnelige 500 for å sikre reguleringen til park «til evig tid». Dette året kom det første parkanlegget.

I 1918 ble en musikkpaviljong, gitt av skipsreder Nils Torvald Nielsen-Alonso, avduket. Paviljongen ble noen år senere flyttet til Preståsen, der den brant i 1950-årene.

Narvesen ga opp å plassere en kiosk i parken i 1932, etter kritikk i Sandefjords Blad mot å bruke parkareal til kiosk. Men kiosken ble satt opp, og i 1951 erstattet med en ny. I 1936 ble det bestemt å ta vekk alle busker og trær i parken. I parken har det vært tradisjon å sette opp juletre. I 1948 ble parken lagt om, de diagonale stiene ble tatt bort og det ble lagt ny plen og plantet busker i hjørnene.
 
I 1956 ble det bestemt å beholde navnet Byparken, etter at det hadde vært diskusjon om å bruke det navnet på Badeparken, som da skulle anlegges på nytt.

## Kunst

Bronseskulpturen «Mor og barn» av Arne Durban ble satt opp i løpet av natten til 17. mai 1950, plassert ved et basseng. Durban var i byen ved monteringen, men det ble ikke holdt avduking. Skulpturen var bestilt av formannskapet i 1949 og bekostet av Alfhild og Thor Dahls legat til byens forskjønnelse.

Ved fortauet i sydenden av parken står en kubisk sokkel i polert Tjølling-stein, en gave fra Sandefjord Rotary Club til byens 150-årsjubileum i 1995. Her plasseres «Månedens skulptur» og flaggheisingen hver 17. mai skjer også her.

## Tusenårssted

Jernbanealleen og de plassene som ligger langs gaten var Sandefjord kommunes tusenårssted i år 2000. Jernbanealleen ble forlenget langs parken etter brannen i 1900, og denne gaten, Kongens gate og parken utgjør det sentrale område for arkitekturen etter bybrannen i 1900.

## Bilder
   
File:Sandefjord. Fra parken. - no-nb digifoto 20160511 00213 NB NKF P 02 E 017.jpg|Parken sett mot Kongens gate, 1965. Eie: Nasjonalbiblioteket
File:Byparken sett mot mot gårdene langs Jernbanealleen.jpg|Parken med gårdene langs Jernbanealleen.
File:Bytunet1.JPG|Byparken, 2008.
File:Kongens gate 5 Sandefjord sett fra Byparken Jernbanealleen til høyre.jpg|Parken langs Kongens gate med nr. 5,  Jernbanealleen til høyre.


## Se også
*Murbyen Sandefjord

## Referanser


## Litteratur
*Tollnes, Roar L.: *Byvandring i Sandefjord.* Fortidsminneforeningen Vestfold avdeling, revidert utgave 2010. ISBN 978-82-995999-1-7. 
*Tollnes. Roar L.: ''Byparken''. Kulturminner 4.5. Sandar Historielag, 1997. Besøkt 30. januar 2022.