Folkeavstemningen om videreføring av Innlandet fylkeskommune

**Folkeavstemningen om videreføring av Innlandet fylkeskommune** var en heldigital rådgivende folkeavstemning i Innlandet som fant sted mellom 10. og 17. februar 2022. Stemmeberettigede var alle folkeregistrerte i Innlandet per 1. januar 2022 som hadde fylt eller ville fylle 16 år innen utgangen av 2022. Også nordiske statsborgere og øvrige statsborgere som hadde vært registrert bosatt i Innlandet sammenhengende i tre år før 1. januar 2022 kunne stemme etter samme regler som norske statsborgere. 46,72 prosent av de stemmeberettigede deltok i folkeavstemningen.

Folkeavstemningen tok for seg følgende spørsmål: «**– Mener du at Innlandet fylkeskommune skal videreføres eller deles?»**, der svaralternativene var videreføres, deles og blank.

Et flertall på 50,75 % stemte for deling. 48,19 % ville videreføre Innlandet fylke. 1,06 % stemte blankt.

Den 23. februar 2022 gikk fylkestinget inn for å se bort fra resultatet av folkeavstemningen og videreføre fylket.

## Bakgrunn
De tidligere fylkeskommunene Oppland og Hedmark ble vedtatt sammenslått til nye Innlandet fylkeskommune av Stortinget 8. juni 2017. Dette var et ledd i Solbergregjeringens regionreform. Det nye fylket ble en realitet fra og med 1. januar 2020.

Etter Stortingsvalget 2021 fikk Stortinget en ny sammensetning som åpnet opp for reversering av tvangssammenslåtte fylker. Pådriveren i disse reverseringsbestrebelsene var Senterpartiet. Hurdalsplattformen til Jonas Gahr Støres regjering, satte 1. mars 2022 som siste frist for å søke om å reversere fylkessammenslåinger.

## Historikk
Den 19. oktober 2021 sendte Erik Lillebakken og Marit Andrisdotter Kvam i Senterungdommen i Hedmark og Oppland et brev til Jonas Gahr Støres regjering hvor de ba om å reversere regionreformen og å oppløse Innlandet fylke.

### Holdningen til Arbeiderpartiet
Den 27. november 2021 sa representantskapet i Innlandet Arbeiderparti nei til å sende en søknad til regjeringen om oppløsning av fylket. Kun 6 av 82 delegater ville oppløse fylket. Ingen ville ha folkeavstemning. Arbeiderpartiet hadde sammen med Høyre, KrF og Venstre flertall i fylkestinget, og heller ikke disse partiene ønsket en oppløsning.

Lederen i Innlandet Arbeiderparti, Lise Selnes, begrunnet det med at sammenslåingen kostet 100 millioner kroner, og at det ble bygget en ny organisasjon med mye omstillinger. Dessuten ble NHO, LO og Bondelaget slått sammen i Innlandet. Å oppløse fylket ville ramme de som jobber der. Videre påpekte hun at samfunnsoppgaver som bygging og vedlikehold av veier, ikke stanser ved de gamle fylkesgrensene. Allerede 26. januar 2020 sa daværende leder i Innlandet Arbeiderparti, Anita Ihle Steen, at det var uaktuelt å skrote regionreformen.

### Strid om sykehus
En reversering av regionreformen kunne også ha blusset liv igjen i en 18 år gammel sykehuskonflikt som har blitt beskrevet som en eneste lang «ørkenvandring». Det nye sykehuset har vært utredet siden mai 2004, og debatten startet i november 2002. De stridende parter i lokaliseringspørsmålet har vært Hamar, Gjøvik, Elverum, Ottestad og Reinsvoll.

Den 15. juni 2021 avsluttet daværende helse- og omsorgsminister Bent Høie denne lokaliseringsstriden ved å avgjøre at det nye *Mjøssykehuset* skal ligge i Moelv i Ringsaker kommune, mens Hamar sykehus, Gjøvik sykehus, Sanderud psykiatriske sykehus og Reinsvoll psykiatriske sykehus i Vestre Toten skal legges ned. Også akuttmottaket i Elverum ble besluttet nedlagt. Bent Høies vedtak var en oppfølging av styrevedtak fra Sykehuset Innlandet og Helse Sør-Øst.

Den 22. september 2022 vedtok styret i Helse Sør-Øst nøyaktig det samme lokaliseringsforslaget på nytt. Den 5. juni 2023 vedtok også regjeringen Støre det samme lokaliseringsforslaget på nytt.

Denne «omkampen» var også et resultat av Hurdalsplattformen, hvor det het at «nullpluss alternativet» skulle utredes på nytt. Finansminister Trygve Slagsvold Vedum (f. 1978) fra Senterpartiet nektet å godta avgjørelsen til Bent Høie. Den 8. januar 2022 krevde han en ny utredning om bevaring av Hamar sykehus («nullpluss»).

Styret i Helse Sør-Øst ville noe annet, og flere leger som tidligere var mot et nytt stort sykehus, hadde i mellomtiden endret oppfatning. Dag Aarskog, overlege og spesialist i psykiatri ved Reinsvoll psykiatriske sykehus, var i 2020 talsmann for «Folkeopprøret for Reinsvoll sykehus». Den 31. mai 2021 hadde han endret oppfatning. Nå mente han at Reinsvoll og Sanderud psykiatriske sykehus burde legges ned. «Tiden for det lille sykehuset på landet er over», sa han.

### Vedtaket i fylkestinget og samarbeidsbrudd
Den 8. desember 2021 gikk fylkestinget likevel inn for å legge spørsmålet om fylkesdeling ut for en rådgivende folkeavstemning, etter forslag fra Senterpartiet. Spørsmålet fikk 29 mot 28 stemmer, etter at en representant fra Innlandet Arbeiderparti brøt med sitt eget partis standpunkt. Folkeavstemningen ble avholdt fra 10. til 17. februar 2022, og ga et knapt flertall for deling av fylket.

Den 20. februar 2022 vedtok fylkestingsgruppen til Arbeiderpartiet en innstilling om å beholde Innlandet fylke. Innstillingen fikk 14 stemmer; en alternativ innstilling om å dele fylket, fikk 5 stemmer. Den 22. februar 2022 vedtok fylkespartiet å se bort fra folkeavstemningen og videreføre Innlandet fylke. Beslutningen fikk 52 mot 50 stemmer.

Fylkestinget gikk i sitt møte 23. februar 2022 inn for å videreføre Innlandet fremfor å gjenopprette Hedmark og Oppland. Beslutningen fikk 34 mot 23 stemmer. Arbeiderpartiet (20), Høyre (7), Miljøpartiet De Grønne (3), Kristelig Folkeparti (1), Venstre (1) og to fra Fremskrittspartiet (2) stemte for å videreføre Innlandet fylke. Senterpartiet (16), Sosialistisk Venstreparti (3), Rødt (2), Pensjonistpartiet (1) og en fra Fremskrittspartiet (1) stemte for splittelse.

Den 24. februar 2022 meldte *[[Aftenposten]]* at Innlandet Arbeiderparti mistet 82 medlemmer under denne prosessen. De fikk også 10 innmeldinger. Senterpartiet omtalte avgjørelsen som en *demokratisk [[skandale]]*.

Den 8. mars 2022 brøt Senterpartiet samarbeidsavtalen med Arbeiderpartiet i Innlandet fylkesting.

## Resultatet
312&nbsp;084 personer hadde stemmerett. Deltagelsen var på 46,72 %. Et flertall på 50,75 % stemte for deling. 48,19 % ville videreføre Innlandet fylke. 1,06 % stemte blankt.

I de store byene Hamar, Lillehammer, Gjøvik og Stange var flertallet for å beholde fylket. I Kongsvinger og Elverum var det flertall for deling. I den nordvestlige delen av det gamle Hedmark, i Tynset,  Alvdal og Folldal, var det flertall for å beholde fylket.

Et flertall av innbyggerne i gamle Hedmark ønsket å beholde Innlandet – stemmetallene var 54,7 mot 44,2 prosent. Resultatet i Oppland var motsatt. Der ønsket 58,0 prosent de gamle fylkene tilbake, mens 41,0 prosent ville beholde Innlandet.

## Referanser