Gelasius Dobner

**Gelasius Dobner** (klosternavn Job (eller Jakob) Felix Dobner, kalt *Gelasius a Sancta Catharina*; 1719–1790) var en böhmisk katolsk prest tilhørende piaristordenen, og historiker.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Job Felix Dobner var sønn av Joseph Dobner, en borger og snekker i Prahas bydel Malá Strana, og hans hustru Marianne Schäffler, en velstående borgerdatter fra Praha, og barnebarn til Michael Dobner fra Haid i Oberpfälzer Wald. Dobners morsmål var tysk. Han lærte latin og tsjekkisk under gymnasieskolegangen.

### Prest
I en alder av 17 år  sluttet Dobner seg til piaristordenen, fikk ordensnavnet *Gelasius a Santa Catharina*, studerte filosofi og teologi, juss i Wien og ble ordinert til prest i 1741. 

Deretter arbeidet han som lærer ved ordenshøyskolene i Horn i Niederösterreich, i Wien, Kremsier og Nikolsburg i Mähren, og fra 1752 og utover underviste han i humaniora ved gymnaset i gamlebyen i Praha.

Fra 1757 til 1762 arbeidet han som lærer for grev Hieronymus Ferdinand Rudolf von Mannsfeld, som senere ble en keiserlig og kongelig keiserlig landbruksminister. I 1762 ble han rektor for ordenshøyskolen som var nyopprettet i Praha på hans initiativ. Han hadde embetet til 1778. Dobner var en representant for den katolske opplysningstiden og en av grunnleggerne av kritisk historieskrivning i Böhmen. Som patriot var han interessert i objektiv vitenskap. Han forsøkte å skille sann tradisjon fra fiksjon, en vanskelig oppgave som ofte brakte ham i konflikt med tradisjonalister og aristokrater.

Pater Gelasius Dobner var en av grunnleggerne av den historiske slavistikken ved sine oör sin tid bemerkelsesverdige undersøkelser vedrørende slavernes, særlig tsjekkernes, tidligste fortid. Blant hans mange skrifter, skrevet på latin eller tysk, kan fremheves *Monumenta historica Bohemiæ nusquam antehac edita* (seks bind, 1764–86), *Kritische Abhandlung von den Gränzen Altmährens* (1784), *Ueber die Einführung des Christenthums in Böhmen* (1786) og *Registrum diplomaticum Bohemiæ et Moraviæ*. Han skrev også avhandlingtr om det kyrilliske alfabet, Kyrillos og Methodios, og genealogiske studier.

En del av Dobners interessante korrespondanse med blant andre Josef Dobrovský ble utgitt av statsarkivar Rosenthal og Jos. Fiedler (i «Slavische Bibliothek», 1858):. Biografi av Dobrovský i «Böhmische Gesellschaft» (1795), der pater Dobner selv publiserte tolv avhandlinger 1775–88.

Pater Dobner gjenoppdaget de kirkehistorisk betydningsfulle skriftene til asiamisjonæren og keiserl ge kansleren Giovanni de Marignolli og publiserte dem for første gang etter 400 år i 1768 i *Monumenta historica Bohemiae ...*.

I 1769 grunnla Dobner en vitenskapelig forening, hvorfra utsprang Königliche böhmische Gesellschaft der Wissenschaften i 1784.

## Literatur
* Václav Hájek z Libočan; *Annales Bohemorum e Bohemica editione Latine redditi et quibusdam notis illustrati*. Prag, Kirchner / Clauser, 1761–1782. 6 Bände. 2.
* 
* Sudetendeutsche Lebensbilder. Im Auftrag der Deutschen Gesellschaft für Wissenschaften und Künste für die Tschechoslowakische Republik, Band 3, 1934, Seite 234 ff.
* 
* M. Kudelka: Spor Gelasio Dobnera. O Hajkuvu kronuku. (G. Dobners Streit um die Hajekchronik), 1964
* Karl Bosl, Günther Hofmann, Hanns Hubert: Biographisches Wörterbuch zur deutschen Geschichte, 1973, Band 1
* Heribert Sturm: Biographisches Lexikon zur Geschichte der böhmischen Länder, herausgegeben im Auftrag des Collegium Carolinum, Band I, Seite 261, R. Oldenbourg Verlag München Wien 1979, ISBN 3 486 49491 0
* Schamschula, Walter: *Geschichte der tschechischen Literatur. Von den Anfängen bis zur Aufklärungszeit*. Köln. Wien. 1990

## Referanser