Roger Williams

**Roger Williams** (ca. 1603–1683) var en engelsk prest, forfatter og gårdbruker som etablerte Providence. Etableringen var grunnlaget for Rhode Island-kolonien og Providence-plantasjene i 1636 som senere ble den amerikanske delstaten Rhode Island. Williams var en fremstående talsmann for religionsfrihet (noe som var revolusjonært den gangen), skille mellom kirke og stat, og for rettferdig behandling av de innfødte i Amerika (kalt indianere).

## Bakgrunn
Roger Williams ble født i London, England, trolig i 1603 og døde i Providence, Rhode Island-kolonien 1. april 1683.

Williams omtales som baptist, kalvinist og puritaner eller tidligere puritaner. Puritanerne var en bevegelse som ønsket å rense den anglikanske kirken for katolske riter som kom inn under Elizabeth I. Williams var overbevist om at dåp som bekjennelse av troen var det eneste gyldige. Williams (sammen med elleve andre meningsfeller) stiftet i 1639 Providence Baptiste Church i Rhode Island, det var den første baptistmenigheten i Amerika og dette regnes som begynnelse på baptismen i Amerika. Han var utdannet prest ved Cambridge University og arbeidet som ung for den fremstående engelske juristen Edward Coke.

## I Amerika
Williams kom til Amerika i 1631 der det nylig var etablert engelske kolonier. John Winthrop og 1.000 tilhengere slo seg ned i Massachusetts Bay, på stedet de kalte Boston, i 1630 og etablerte en koloni der. De hadde forlatt England blant annet fordi de var forferdet over det de mente var korrupsjon i Church of England. Puritanerne i Massachusetts utmerket seg med sin religiøse intoleranse.  

Williams holdt opprinnelig til i Boston og var der en opposisjonell og fritenker. Ledelsen (engelsk: *the magistrates*) i Boston vurderte først å henrette Williams og konkluderte i stedet med å forvise ham til England. Williams flyktet da til fots i uværet midt på vinteren i januar 1636 og søkte tilflukt hos de innfødte narragansett-folkene ved Narragansett Bay. Han kjøpte der jord av de innfødte omkring 100 kilometer sør for Boston og kalte stedet Providence (forsyn) fordi han mente at «made covenant of peaceable neighborhood with the sachems [leaders] and natives round about us» og fordi han der hadde «a sense of God's merciful providence unto me in my distress». Roger Williams’ utvandring fra Massachusetts til Providence regnes som en viktig hendelse i USAs historie.

Før han reiste til Amerika i 1631 ble han kjent med unge politisk aktive puritanere som Oliver Cromwell. Han var tilbake i England i 1643 og i 1651, og ble der venn med dikteren John Milton. Fra 1636 livnærte Williams seg av jordbruk og handel. Mellom 1643 og 1652 skrev han flere brev og bøker (blant annet *The Bloudy Tenent of Persecution,*1644, der han argumenterte for religionsfrihet) som ble et ledd i meningsutvekslingen med John Cotton, en av lederne for Massachusetts-kolonien.

### Providence og Rhode Island
Den fromme Anne Hutchinson, som ble presset ut av Massachusetts i mars 1637, kom til et sted som ble kalt Portsmouth. Hutchinson kom fra England til Boston i 1634 og arrangerte i Boston jevnlige møter for å diskutere søndagens preken. Hun ble anklaget for kjetteri og forvist fra Massachusetts. Hutchinson mente i likhet med Williams at det i Boston ble lagt for mye vekt på ytre atferd, og de mente i stedet at det avgjørende at den hellige ånd var tilstede hos enkelte. 

Flere slike små etableringer i området, inkludert Newport og Warwick, vokste til kolonien Rhode Island. Williams fortalte at han håpet at den nye kolonien kunne være et tilfluktssted for personer plaget for sin «samvittighet» (det vil si sin religion) og for religiøst forfulgte. Lovboken for den nye kolonien omfattet bare verdslige forhold, ikke religion. Williams var puritansk prest og kritisk til Massachusetts kolonistenes behandling av de innfødte. Rhode Island-kolonien og Providence-plantasjene ble senere til delstaten Rhode Island. Selve øyen Rhode Island, også kalt Aquidneck på narragansett-språket, er en øy i bukten og Providence-plantasjene var området på fastlandet.  

Rhode Island ble sentrum for baptismen i Amerika på 1600-tallet.

Williams arbeidet resten av livet for å forene bosetningene i Narragansett Bay under samme regjering. Hans politiske rivaler var William Coddington og Samuel Gorton. Den fremvoksende kolonien konkurrerte med Massachusetts-kolonien om landområder med uavklart tilhørighet.

## Politisk syn

### Syn på religionsfrihet
Williams var mot statskirken i Massachussetts, kirken der var de puritanske som han selv tilhørte. Han ville skille kirke og stat primært for å verne kirkens integritet, han mente at økonomiske og politiske privilegier knyttet til kirken ville korrumpere de religiøse livet. Han regnes den første som gjennomførte religionsfrihet og skille mellom stat og kirke.

Etter Williams forble Rhode Island åpent for alle uansett religion. Pennsylvania innførte religionsfrihet i 1682. Flere religionssamfunn begynte sin virksomhet i USA i Rhode Island, blant andre baptister, adventister, kvekere og jøder. 

I 1672 hadde han en skarpt verbalt angrep på kvekerne der han i 14 punkter kritiserte flere sider ved kvekernes religion. I august 1672 debatterte Williams og tre kvekere offentlig i fire dager foran en stor forsamling i Providence og i Newport. Debatten skal ha vært preget av en hard og høylytt stil. Williams mente det var blasfemi å øve vold mot annerledes tenkende i guds navn.

Williams argumenterte for religionsfrihet blant annet med at undertrykkelse skapte hykleri, blasfemi og opprør mot kongen. Han mente at forfølgelse av annerledes troende bare gjorde dem hardere og at bare gud kunne få den vantro på rett spor.

### Syn på koloniseringen
Williams mente at jorda i de engelske koloniene på vestkysten av Amerika tilhørte de innfødte og at kongen av England ikke hadde rett til å overdra land til kolonistene. Williams mente at emigrantene måtte kjøpe jord av de innfødt som hadde eiendomsrett til landet og at det måtte skje ved frivillig avtale. Han lærte seg narragansettfolkets språk.

### Syn på demokrati
Williams mente at alle borgerne skulle ta del i den politiske styringen og at myndighetene ikke skulle ha annen makt enn borgerne betror dem.  Williams var motstandere av kvekernes lære, men religionsfriheten gikk foran.

## Ettermæle

Williams' publikasjoner påvirket blant annet den engelske filosofen John Locke. Locke besøkte aldri Nord-Amerika og baserte seg blant annet på publikasjoner av Williams og andre med førstehånds erfaring. Martin Luther King omtales som å tilhøre den baptistiske og liberale, menneskerettslige tradisjonen etter Williams.

Williams’ ideer om religionsfrihet og menneskeretter hadde innflytelse i Norge. Blant annet hos Georg Fasting med boken *Religionsfrihetens historie* (1914) og hos Frede Castberg som fremhevet den amerikanske bakgrunnen for menneskerettene. Castberg fremhever Williams som en tidlig talsperson for moderne borgerretter som religionsfrihet og ytringsfrihet, et århundre før den amerikanske Virginia Declaration of Rights (1776) og den franske Erklæringen om menneskets og borgerens rettigheter (1789). 

Professor David Hackett Fischer beskriver i *Albion’s Seed: Four British Folkways in America* de fire britiske «stammene» som etablerte seg i ulike kolonier og preget den politiske kulturen i det senere USA. Ifølge Johan Galtung utgjorde puritanerne i Massachusetts det arrogante USA, mens baptistene (anført av Williams) og kvekerne (som etablerte Pennsylvania) utgjorde det snille USA. Williams argumenter er gjengitt i NOU 2016:13 *Samvittighetsfrihet i arbeidslivet*. Filosofen Martha Nussbaum tar i *Liberty of Conscience* (Basic Books, 2008) utgangspunkt i Williams' liv og publikasjoner.

Det private Roger Williams University med hovedkontor i Bristol, Rhode Island, ble etablert i 1956 og har navn etter Williams. Roger Williams University (1866-1929) var et lærested for svarte i Nashville stiftet av baptister.

## Utgivelser
* *A Key Into the Language of America* (1643)
* *The Bloudy Tenent of Persecution* (1644)

## Referanser