open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anders Dieserud

**Anders Dieserud** (født 16. desember 1995) er en norsk tidligere fotballspiller.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Strategus aenobarbus

***Strategus aenobarbus*** er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).

## Utseende
En middelsstor (30 -40 millimeter), kraftig, blankt svart hornbille, kroppen mer eller mindre sylindrisk.  Hannen har et slankt horn på pronotums forkant, bak dette er pronotum uthulet, på sdiene av uthulingen gjerne med et vinkelformet framspring. Pronotum er blankt og glatt over det hele. Hunnen ligner hannen, men er gjerne litt rødbrun på farge, uthulingen foran på pronotum er knapt synlig, den fremre delen av pronotum med nettaktig mikroskulptur. Antennene er korte og vifteformede. Dekkvingene er blanke med ganske fine punktrader. Undersiden er kledt med lange, gulaktige hår.

## Levevis
Larvene lever i jorden av røtter og råtnende plantedeler. Noen ganger kan de gjøre litt skade på plener og lignende. Utviklingen tar ett år. De voksne billene spiser gjerne frukt eller nektar fra blomster. De flyr om natten og kommer gjerne til lys.

## Utbredelse
Arten er kjent fra Karibia (Hispaniola).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
****** Stammen Oryctini Mulsant, 1842
******* Slekten *[[Strategus]]* Hope, 1837
******** ***Strategus aenobarbus*** (Fabricius, 1775)

## Kilder
* Ratcliffe, B.C. (1976) A revision of the genus *Strategus* (Coleoptera, Scarabaeidae). *Bulletin of the University of Nebraska State Museum* 10: 93-204. https://web.archive.org/web/20171020135840/http://digitalcommons.unl.edu/cgi/viewcontent.cgi?article=1143&context=entomologypapers
* Héctor Jaime Gasca-Álvarez & Brett C. Ratcliffe (2011) An annotated checklist of the oryctine rhinoceros beetles (Coleoptera: Scarabaeidae: Dynastinae: Oryctini) of the Neotropical and Nearctic realms. Zootaxa 3090: 21-40. https://www.zin.ru/animalia/coleoptera/pdf/zt03090p040.pdf

## Eksterne lenker
* Bilder av arten
* Bilde av en hunn
* 
*
Megaceras brevis

***Megaceras brevis*** er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).

## Utseende
En stor, (ca. 35 millimeter), kort og bred, blank, brunlig til svart hornbille. Hannen har et kraftig horn i pannen, dette er særlig kraftig hos denne arten, og to korte, butte horn på pronotum, som er høyt hvelvet, for det meste svært blankt, men med et parti med kraftig punktering på hver side. For-leggen (protibia) har tre tenner. Dekkvingene er glatte og blanke.

## Levevis
Lite er kjent om biologien til disse billene. De fleste av artene er tilsynelatende sjeldne, og lever i løvskog. De voksne billene er nattaktive. Larvene utvikler seg mest sannsynlig i råtne stokker.

## Utbredelse
Arten er kjent fra Peru.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
****** Stammen Oryctini Mulsant, 1842
******* Slekten *[[Megaceras]]* Hope, 1837
******** ***Megaceras brevis*** Dechambre, 1998

## Eksterne lenker
* Bilder av arten
* 
*
Photophorus

* 

***Photophorus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Middelsstore til ganske store, avlange, blanke, brunlige smellere. Pronotum har lysorganer ved bakhjørnene. Antennene er tynne og trådformede. Dekkvingene har fine punkstriper-

**Larvene** er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

## Levevis
De tropiske artene i gruppen Pyrophorini lyser i mørket. De er kjent som *cucujos* i spansktalende land. De sender ut lys fra to lysorganer ved bakhjørnene av brystskjoldet (pronotum) og ett lysorgan ved bakkroppen. Dette lyset kan ha forskjellig farge, ofte "kaldt" lys fra brystskjoldet og rødaktig lys fra bakkroppen. Lyset fremkommer ved en meget energieffektiv prosess, se omtale under lysbiller (Lampyridae). Også larvene og til og med eggene er selvlysende. De levende billene brukes som selvlysende smykker, og noen biller i en flaske kan være en brukbar lampe. Denne slekten er ett av få eksempler på selvlysende smellere utenfor Amerika 

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Oseania (Fiji).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien skjellsmellere, Agrypninae Candéze, 1857 
****** Stammen Pyrophorini Candéze, 1859 
******* Slekten ***Photophorus*** Candéze, 1863 
******** *[[Photophorus bakewellii]]* Candèze, 1863
******** *[[Photophorus jansonii]]* Candèze, 1863

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hypoganus

***Hypoganus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Middelsstore (ca. 15 millimeter), avlange, blanke, mørke smellere. **Hodet** er kort og bredt, med små fasettøyne. Antennene er lange og noe sagtakkede. **Brystskjoldet** (pronotum) er rundet, omtrent så langt som bredt, med skrått, spisst utstikkende bakhjørner. **Dekkvingene** er langsmale, omtrent så brede som brystskjoldet, med fine lengdestriper.

**Larvene** er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

## Levevis
Slekten finnes på våtmark i nordlige skoger.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i nordlige skoger i den palearktiske sone og Nord-Amerika. Arten som forekommer i Norge finnes bare langs Oslofjorden og er regnet som sterkt truet 

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien tannsmellere, Dendrometrinae Gistel, 1856
****** Stammen Prosternini Gistel, 1856 - noe ganger regnet som en egen underfamilie, Prosterninae
******* Slekten ***Hypoganus*** Kiesenwetter, 1858
******** edelsmeller *Hypoganus inunctus* (Lacordaire, 1835) - i noen klassifikasjoner er dette den eneste arten som blir plassert i slekten
******** *[[Hypoganus miyatakei]]* Ôhira, 1966
******** *[[Hypoganus relictus]]* (Van Dyke, 1932)
******** *[[Hypoganus rotundicollis]]* (Say, 1825)
******** *[[Hypoganus sichuanensis]]* Schimmel & Tarnawski, 2017 
******** *[[Hypoganus stepanovi]]* Denisova, 1948
******** *[[Hypoganus sulcicollis]]* (Say, 1833)
******** *[[Hypoganus tibetis]]* Cechovsky & Kuban, 1997
******** *[[Hypoganus wennae]]* Lu & Prosvirov, 2017 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
* 

*
Kari Aga Myklebost

**Kari Aga Myklebost** (født 8. mai 1973) er en norsk historiker med spesialisering i Russisk historie. Hun er professor i historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

Hun har særlig forsket på norsk-russiske relasjoner siste 200 år, og russisk minnepolitikk, det vil si hvordan russiske myndigheter benytter historien for å fremme sine politiske mål.  

I 2025 ble hun innvalgt i Det Norske Videnskaps-Akademi. 

## Bibliografi (utvalg)
**Naboer i Frykt og forventning* (2014)

## Referanser
Sigrun Høgetveit Berg

**Sigrun Høgetveit Berg** (født 1972) er norsk historiker med doktorgrad. Hun er professor i eldre historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

Berg tok doktorgrad i historie i 2014 på avhandlinga *Trondens kannikgjeld – makt og rikdom gjennom seinmellomalder og reformasjon*. Hun arbeider med kirkehistorie i seinmiddelalder og tidlig nytid, og eldre nordnorsk historie. Berg er leder for den tverrfaglige forskningsgruppa Creating the New North. 

Berg har skrevet boka *Reformasjonen* (2017) og har redigert flere publikasjoner knytta til prosjektet The Protracted Reformation in Northern Norway (2014–2017). 

Hun er oppvokst på Ål i Hallingdal og datter av Hallgrim Berg og Maria Høgetveit Berg og søster av Borgar Høgetveit Berg.

## Bibliografi (utvalg)
**Reformasjonen* (Samlaget, 2017)
**"It's all about inheritance" – on gender, Sámi, Bourdieu and other important categories in Lars Ivar Hansen's research* (2017)
**The Protracted Reformation in Northern Norway. Vol. 2: Towards a Protestant North* (2016)
## Referanser
Ketil Zachariassen

**Ketil Zachariassen** (født 1969) er en norsk historiker med doktorgrad. Han har siden 2016 har vært førsteamanuensis ved Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi (AHR) på UiT – Norges arktiske universitet (UiT), med særlig ansvar for urfolks- og minoritetshistorie.. 

Han var konstituert instituttleder ved AHR i en periode i 2018 og har tidligere vært instituttleder ved Institutt for kultur og litteratur ved UiT. Han var universitetsstyremedlem ved UiT i perioden 2008-2009. 

## Faglig virke
Zachariassen ble cand.philol. ved UiT i 1998 på en hovedfagsoppgave om statens rolle i moderniseringa av Nord-Troms fra 1945 til 1970. I 2012 tok han PhD ved UiT med en avhandling om den samepolitiske mobiliseringen på begynnelsen av 1900-tallet. Avhandlingen *Samiske nasjonale strategar. Samepolitikk og nasjonsbygging 1900–1940. Isak Saba, Anders Larsen og Per Fokstad* ble publisert av forlaget ČálliidLágádus (2012).

I 2014 var han forfatter av bind 2 av Sparebanken Nord-Norges historie; bind 2 har tittelen *Oppdrag Nord-Norge,* og omhandler perioden 1989–2014. Gjennom å følge banken og det nordnorske samfunn gjennom digitalrevolusjonen, utviklet og anvendte han begrepet «det digimoderne samfunn».

Zachariassen har skrevet om nordnorsk regionalisering og regionalisme, nordnorsk økonomisk historie og samisk historie. I 2021 var han en av bidragsyterne til *Samenes historie fra 1751 til 2010*, et verk redigert av Astri Andresen, Bjørg Evjen og Teemu Ryymin, der Zachariassen bidro med kapittel 5 «Fornorskingspolitikk og samepolitisk mobilisering 1852–1917» (med Teemu Ryymin) og kapittel 10 «I Sametingets tid 1990–2010».

Zachariassen var medlem av Sannhets- og forsoningskommisjonen som gransket fornorskingspolitikk og urett overfor samer, kvener, norskfinner og skogfinner. Kommisjonens rapport ble avgitt til Stortinget 1. juni 2023.

## Bibliografi (utvalg)
*2012: *Samiske nasjonale strategar. Samepolitikk og nasjonsbygging 1900-1940. Isak Saba, Anders Larsen og Per Fokstad*
*2014: *Oppdrag Nord-Norge. SpareBank 1 Nord-Norges historie bind 2 1989-2014*

## Referanser
Cyathodera

* 

***Cyathodera*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Slekten omfatter bare én kjent art.

## Utseende
Middelsstore (gjerne ca. 20 millimeter), slanke, blanke, brunlige til svarte smellere. Oversiden er fint hårete. Antennene er omtrent halvparten så lange som kroppen, tynne. Pronotum er klokkeformet, bakhjørnene trukket ut bakover. Dekkvingene har tydelige punktstriper.

**Larvene** er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

## Levevis
Storsmellernes larver lever for det meste i morken, død ved. Hva de spiser kan variere – noen arter synes å være hovedsakelig planteetere, andre er rovdyr. Mange arter bruker flere år på larveutviklingen. De voksne billene flyr godt og treffes ofte flygende, på blomster eller i vegetasjonen.

## Utbredelse
Artene er utbredt i den neotropiske økosonen.

## Systematisk inndeling
 

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien storsmellere, Elaterinae Leach, 1815
****** Stammen Ampedini Gistel, 1856
******* Understammen Dicrepidiina Candéze, 1859 
******** Slekten ***Cyathodera*** Blanchard, 1846 
********* *[[Cyathodera lanugicollis]]* (Candèze, 1859)
********* *[[Cyathodera longicornis]]* Blanchard, 1843
********* *[[Cyathodera spinipennis]]* Schwarz, 1902

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Cyathodera longicornis''. Besøkt 28.10. 2019
*
Veband

**Veband**  er et norrønt uttrykk, som direkte oversatt betyr et bånd rundt en*[[Ve (kultanlegg)|Vé]]* eller en innhegning omkring en helligdom og fredhellig (ukrenkelig) sted. I praksis en særskilt innhegning som på lagtinget skilte lagretten fra tingallmuen. Uttrykket har nær tilknytning til begrepet ’varg i veum’ som i nordisk hedensk tid var en betegnelse for person som var dømt fredløs for forbrytelse på et fredhellig sted.

## Referanser
Christine Smith-Simonsen

**Christine Smith-Simonsen** (født 5. januar 1971) er førsteamanuesis i historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. Smith-Simonsen var i perioden 2013-2018 leder for Senter for fredsstudier ved UiT.

Smith-Simonsen underviser i afrikansk historie, bistandshistorie, nord-sør relasjoner, urfolks- og fredshistorie. Hennes forskningsinteresser er særlig rettet mot postkoloniale problemstillinger, og herunder spesielt effekter av utbredelsen av vestlig utdanning og utdanningsstrukturer.

I 2020 kom hun med en bok om Finnmarksløpet skrevet for et bredere publikum. Boka tar for seg historien om løpet fra dets oppstart i 1981, som et arrangement for spesielt interesserte, og utviklingen fram til det som nå er en regional begivenhet med nasjonal oppmerksomhet og internasjonale nedslagsfelt.

## Bibliografi (utvalg)
**Vinterens Vakreste Eventyr. Finnmarksløpet*. Orkana forlag (2020)
*''Eritrea-initiativene. En forløper for den norske modellen innen fred og forsoning.'' Internasjonal Politikk - Skandinavisk tidsskrift for internasjonale studier (2014)
**Det hjemlige og det globale. Festskrift til Randi Rønning Balsvik.* Pax Forlag (2009)
*''Eritrea i våre hjerter? En studie av norske relasjoner til Eritrea''. Doktorgradsavhandling, UiT (2007)

## Referanser
John McNicol

**John McNicol** (født 16. oktober 1970) er historiker og instituttleder for Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

I 2014 mottok John McNicol Universitetet i Oslos utdanningspris på 250.000 kr.

I 2016 ble John McNicol nominert til konkurransen «Morgenbladets fantastiske formidlere» som skulle kåre Norges ti mest «fantastiske formidlere». McNicol ble kåret til en av de ti.

## Bibliografi (utvalg)
**Plasseringen av de første kirkene i Norge i forhold til de hedenske kultstedene, Norges forskningsråd* (1997)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Presentasjon på Universitetet i Oslos nettsider
Astrid Hovden

**Astrid Hovden** (født 1976) er en norsk religionsviter med doktorgrad. Hun er førstamanuensis på Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

## Bibliografi (utvalg)
*Hildegard G.M. Diemberger, Astrid Hovden (2022): People of the Cryosphere: a Cross-Regional, Cross-Disciplinary Approach to Icescapes in a Changing Climate. I *Risky Futures. Climate, Geopolitics and Local Realities in the Uncertain Circumpolar North* redigert av Olga Ulturgasheva and Barbara Bodenhorn. Routledge. ISBN 978-1-80073-593-4 https://doi.org/10.3167/9781800735934
* Hovden, Astrid og Havnevik, Hanna. «Balancing the Sacred Landscape: Environmental Management in Limi, North-Western Nepal.» I *Cosmopolitical Ecologies Across Asia* (red Riamsara Kuyakanon mfl). Routledge 2021 ISBN 9780367477363.
* *Between village and monastery: a historical ethnography of a Tibetan Buddhist community in north-western Nepal*, dr.gradsavhandling, Astrid Hovden, Universitetet i Oslo Det humanistiske fakultet, 2016.
* * Who were the sponsors? Reflections on recruitment and ritual economy in three Himalayan village monasteries. ISBN 978-9937623100* (2013)
* Hovden, Astrid (2013): Who were the sponsors? Reflections on recruitment and ritual economy in three Himalayan village monasteries. I: *Tibetans who Escaped the Historian's Net: Studies in the Social History of Tibetan Societies.* Kathmandu: Vajra Publications 2013 ISBN 978-9937623100. 
* Diemberger, Hildegard G.M.; Hovden, Astrid; Yeh, Emily T.. «The honour of the snow-mountains is the snow: Tibetan livelihoods in a changing climate.» Cambridge University Press 2015 ISBN 9781107065840.s 249 - 271.
* Kropacek, J.; Neckel, N.; Tyrna, B.; Holzer, N.; Hovden, Astrid; Gourmelen, Noel; Schneider, Christoph; Buchroithner, Manfred; Hochschild, Volker. Repeated glacial lake outburst flood threatening the oldest Buddhist monastery in north-western Nepal. *Natural hazards and earth system sciences* 2015; Volum 15 (10). ISSN 1561-8633.s 2425 - 2437.s doi: 10.5194/nhess-15-2425-2015.
* Hovden, Astrid (2011): Ritualised memories: Maintenance of the Saga Dawa festival tradition in contemporary Lhasa. I: *Mapping the Modern in Tibet*. International Institute for Tibetan and Buddhist Studies GmbH 2011 ISBN 9783038091110. s. 327-352

## Referanser
Asgeir Svestad

**Asgeir Svestad** (født 21. november 1962) er en norsk arkeolog på Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet. Svestad er spesialist på nordnorsk jernalder, samisk gravskikk, nordisk arkeologis forskningshistorie og arkeologisk teori.

Han tok magistergrad i arkeologi ved Universitetet i Tromsø i 1993, og doktorgrad i samme fag, samme sted, i 2004. Han var førsteamanuensis fra 2007 og professor fra 2021 ved Universitetet i Tromsø. Han var gjesteforsker ved City University of New York i 2006 og har deretter vært gjesteforsker ved Columbia University i 2011–2012, og ved Det norske institutt i Roma i 2016.

## Bibliografi (utvalg)
** Svestad, Asgeir. Oldsakenes orden. Om tilkomsten av arkeologi. Universitetsforlaget ISBN 82-00-22450-3* (1995)

## Referanser
Tom Kristiansen (professor)

**Tom Kristiansen** (født 24. november 1953) er professor i historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.
Han har permisjon fra sin stilling ved institutt for forsvarstudier for å lede et av prosjektene om andre verdenskrig ved UiT.

## Bibliografi (utvalg)
**Otto Ruge. Hærføreren* (2019)
**Small Powers in the Age of Total War, 1900-1940* (2011)

## Referanser
Marte Spangen

**Marte Spangen** (født 22. mars 1977) er en norsk arkeolog.

Hun har siden 2017 vært ansatt som førsteamanuensis i middelalderarkeologi ved Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

Spangen har tidligere forsket på deponering av sølv i vikingtid og tidlig middelalder og samisk arkeologi. Hun har publisert flere studier om disse temaene, deriblant om tradisjonell og moderne bruk av samiske offerplasser. Spangen disputerte ved Stockholms Universitetet i 2016 med avhandlingen *Circling Concepts. A Critical Archaeological Analysis of the Notion of Stone Circles as Sami Offering Sites* (veiledere: Anders Andrén og Bjørnar Olsen). 

Spangen er medlem av styret for Medieval Europe Research Community (MERC), redaksjonsmedlem for Monographs of the Archaeological Society of Finland (MASF) og det vitenskapelige tidsskriftet Primitive tider og medlem av forskningsgruppene Creating the New North (CNN) og Osteological Studies of Sámi Offerings (OSSO).

Hun produserer også podkasten *Arkeologi på rappen* for tidsskriftet Primitive tider.

## Bibliografi (utvalg)
** Circling Concepts. A Critical Archaeological Analysis of the Notion of Stone Circles as Sami Offering Sites. ([http://www.diva-portal.org/smash/record.jsf?pid=diva2%3A956539&dswid=-8780 fulltekst]) ISBN 978-91-7649-488-2* (2016)

## Referanser
Espen Dahl (professor)

**Espen Dahl** (født 1974) er en norsk teolog på Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

Dahl ble cand. philol. fra Det teologiske fakultet, Universitetet i Oslo i 1999, og disputerte i 2007 samme sted med avhandlingen *Phenomenology and the Holy. Religious Experience after Husserl.* I sin tid som post doc, knyttet til Etikkprogrammet ved Universitetet i Oslo (2008-2010), arbeidet Dahl med boken *Stanley Cavell, Religion, and Continental Philosophy*. Fra 2010 har Dahl vært ansatt som førsteamanuensis, og senere professor (2013), i systematisk teologi ved UiT - Norges arktiske universitet.

Dahls forskning er knyttet til religionsfilosofi med forankring i fenomenologi og hverdagsspråksfilosofi. Han har særlig arbeidet med forholdet mellom det ordinære og det ekstraordinære, slik det utspiller seg i religiøs og estetisk erfaring. Han har også skrevet om det onde. I den forbindelse har han arbeidet med smerte, passivitet og kropp, samt kroppens betydning for kristen forståelse av inkarnasjon og kors.   

## Bibliografi (utvalg)

* Dahl, Espen; Falke, Cassandra; Eriksen, Thor Eirik. *Phenomenology of the Broken Body.* Routledge 2019.
* Dahl, Espen. *The Problem of Job and the Problem of Evil*. Cambridge University Press 2019.
* Dahl, Espen. *Stanley Cavell, Religion, and Continental Philosophy*. Indiana University Press 2014.
* Dahl, Espen. *In Between. The Holy Beyond Modern Dichotomies*. Vandenhoeck & Ruprecht 2011.
* Dahl, Espen. *Phenomenology and the Holy. Religious Experience after Husserl*. SCM Press 2010.
* Dahl, Espen. *Det hellige. Perspektiver.* Universitetsforlaget 2008.

## Referanser
Fredrik Fagertun

**Fredrik Fagertun** (født 1952) er dosent emeritus i historie ved Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi (AHR) ved UiT Norges arktiske universitet. Han har arbeidet med mellomkrigstidens politiske historie, kald krigs-perioden og andre verdenskrig. Fagertun var instituttleder ved AHR i to perioder fra 2009-2018. I perioden 2018-2023 ledet han forsknings- og bokprosjektet 'Den andre verdenskrigen i nord'. Prosjektet arbeidet med ny forskning og kunnskapsinnhenting om 2. verdenskrig i Nord-Norge, men også med fokus på det nordlige Sovjetunionen, Finland og Sverige og havområdene i nord inkl. Svalbard. Prosjektet ble avsluttet med et 1800 siders bokverk i tre bind der Fagertun også var hovedredaktør, bindredaktør og forfatter av flere kapitler. 

## Bibliografi (utvalg)
Fagertun, Fredrik (red. og forfatter): Andre verdenskrig i nord, bind 1-3, Orkana forlag, Stamsund, 2022.

Fagertun, Fredrik (red. og forfatter): Nye blikk på andre verdenskrig i nord, tidsskriftet Ottar, UiT Norges arktiske universitetsmuseum, 2023.

Har vært redaktør og tilrettelegger for:

*Veiviser i det mangfoldige nord: Utvalgte artikler av Einar Niemi (*2014)

*Krig og frigjøring i nord.* Antologi (2015)

*Nenne Rachløw Isachsen: Min krigsdagbok m/innledning og kommentarer av Fredrik Fagertun (2016)*

* Fagertun, Fredrik. Threats and Threath Scenarios in the North during the Cold War. *Acta Borealia* 2003 (1). ISSN 0800-3831.s 75 - 90.s doi: 10.1080/08003830310001283.

* Fagertun, Fredrik. Mellom konspirasjoner, militæraksjoner og indre fiender. Noen kommentarer til Lars Borgersruds bok Konspirasjon og kapitulasjon. *Historisk Tidsskrift* 2001; Volum 80 (3). ISSN 0018-263X.s 343 - 354.
* Fredrik Fagertun har skrevet historiedelen av læreverket Monitor, Cappelen Damms læreverk for ungdomstrinnet, 2006-20

## Referanser
Lundbergianerne

**Lundbergianerne** er en retning utskilt fra læstadianismen som oppstod i Sør-Troms. Navnet på bevegelsen kommer fra den svenske predikanten August Lundberg, men opphavet til grupperingen var en annen predikant, den svenske flyttsamen Tomas Paave fra Pajala som kom til området om somrene, og som etter hvert bosatte seg fast på Lavangen.

Utskillelsen oppstod rundt 1910, men det forekom likevel sporadisk samarbeid med andre læstadianske menigheter. Lundbergianerne skilte seg fra læstadianerne ved å ta avstand fra den pietistiske forkynnelsen, og de ble derav også beskyldt for å være løsaktige i forhold til Læstadius sin opprinnelige lære. I starten samarbeidet fraksjonen med lekpredikanten Erik Johnsen, men etter hvert tok også han avstand fra lundbergianerne. På den annen side førte denne forkynnelsen til at forskjellene til statskirken ble mindre.

Dagens lundbergianere har mest kontakt med øst-læstadianske forsamlinger i Sverige. 

## Referanser


## Litteratur
* Læstadianske prekensamlinger
Hilde Leikny Sommerseth

**Hilde Leikny Sommerseth** (født 24. juni 1968) er professor i historisk demografi ved Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

Hun er for tiden leder for Registreringssentral for historiske data ved UiT.

## Bibliografi (utvalg)
**The Intergenerational Transfer of Infant Mortality in Northern Norway during the 19th and Early 20th Centuries* (2018)
**The Silence on Male Fertility in Historical Populations* (2016)

## Referanser
István Czachesz

**István Czachesz** (født 1968) er professor på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

## Bibliografi (utvalg)
** Cognitive Science and the New Testament: A New Approach to Early Christian Research. Oxford: Oxford University Press* (2017)
** The Grotesque Body in Early Christian Literature: Hell, Scatology and Metamorphosis. London and New York: Routledge* (2014)
** Commission Narratives: A Comparative Study of the Canonical and Apocryphal Acts. Leuven: Peeters* (2007)

## Referanser
Verdenscupen i alpint 2019/20 — Storslalåm menn — Sölden

**[[Verdenscupen i alpint 2019/20|World cup]] åpning i [[storslalåm]] for menn i [[Sölden]] søndag 27. oktober 2019**. De 30 beste etter første omgang fikk starte i andre omgang.
## Resultater

## Eksterne lenker
* Offisiell resultatliste
Horistonotus

* 

***Horistonotus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Nokså små til middelsstore (ca. 5 - 12 millimeter) og avlange, rødlige til svarte smellere. Pronotum er hvelvet og rundet. Et særtrekk er at scutellum er hjerteformet.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien hjertesmellere (Cardiophorinae) Candéze, 1860 
****** Slekten ***Horistonotus*** Candéze, 1860 
******* *[[Horistonotus angustifrons]]* Casari, 2011
******* *[[Horistonotus asthenicus]]* Candéze, 1860
******* *[[Horistonotus basalis]]*
******* *[[Horistonotus caatinguensis]]* Casari, 2011
******* *[[Horistonotus curiatus]]* (Say, 1839)
******* *[[Horistonotus delicatus]]* Casari, 2011
******* *[[Horistonotus densus]]*
******* *[[Horistonotus distigma]]* Candéze, 1878
******* *[[Horistonotus fidelis]]*
******* *[[Horistonotus gracilis]]*
******* *[[Horistonotus inanus]]*
******* *[[Horistonotus insularis]]* (Boheman, 1858)
******* *[[Horistonotus jaburiensis]]* Casari, 2011
******* *[[Horistonotus lutzi]]*
******* *[[Horistonotus mixtus]]*
******* *[[Horistonotus nordestinus]]* Casari, 2011
******* *[[Horistonotus obtusus]]*
******* *[[Horistonotus pilosus]]*
******* *[[Horistonotus pullatus]]*
******* *[[Horistonotus sergipinus]]* Casari, 2011
******* *[[Horistonotus simplex]]* LeConte, 1863
******* *[[Horistonotus spernendus]]* (Erichson, 1840)
******* *[[Horistonotus sufflatus]]*
******* *[[Horistonotus transfugus]]*
******* *[[Horistonotus tricarinatipennis]]* Casari, 2011
******* *[[Horistonotus uhlerii]]* Horn, 1871
******* *[[Horistonotus umbilicatus]]*
******* *[[Horistonotus xingoensis]]* Casari, 2011
******* *[[Horistonotus zonatus]]* Candéze, 1860

## Referanser


## Eksterne lenker
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
* Bilde av ''Horistonotus simplex''
*
Veslemøy Fjerdingstad

**Liv Veslemøy Fjerdingstad** (født 1950) er en norsk folkemusiker, sanger, musikkformidler og lokalpolitiker.

## Politikk
Veslemøy Fjerdingstad ble i 1968 medlem av SUF og kom siden med i partiet Rød Valgallianse og arvtageren Rødt. Da hun i 2019 meldte seg ut av Rødts lokallag, hadde hun sittet i kommunestyret i Kongsberg i 24 år. Ved kommunevalget i 2019 stilte hun for Kongsberglista og ved stortingsvalget 2025 var hun førstekandidaten i Buskerud til FOR.

## Musikk
Veslemøy Fjerdingstad sang i sin barndom i Kongsberg pikekor, et kor hun var tilknyttet i 30 år. Hun medvirket på korets første plateinnspilling i 1961 og var en periode hjelpedirigent for korets aspiranter.

Fjerdingstad studerte en tid ved Folkemusikkakademiet på Rauland, og er utdannet førskolelærer. Siden har hun arbeidet med musikkopplæring på Kongsberg, og har i særskilt grad vektlagt betydningen av gamle sangtradisjoner. Her har hun også brakt musikken inn i barnehagepedagogikken, og også selv innspilt musikk for dette formålet. Hun er blant annet kjent for sine fremføringer av slåttestev.

## Familie
Veslemøy Fjerdingstad er datterdatter av folkemusikeren og forfatteren Johan Austbø, kusine av pianisten Håkon Austbø og mor til billedkunstner Bård Ask.

## Diskografi
* *Salen var av silkety, pika bor i neste by* ‎(CD, Album), Etnisk Musikklubb (2010)

## Referanser


## Kilder
*  besøkt 28. oktober 2019
Erik Johnsen (predikant)

:*Må ikke forveksles med den haugianske lekmannspredikant og stortingsrepresentanten [[Erik Johnsen (1805-1867)]] fra Stavanger.*
**Erik Johnsen** (født 2. november 1844 i Lyngen, død 12. desember 1941) var en predikant som tilhørte læstadianerne.

Johnsen var fra Manndalen og virket innen den læstadianske vekkelsen i Lyngen i 1860-årene. Han begynte ganske umiddelbart å virke som lekpredikant selv, først lokalt og senere som omreisende i Norge og Sverige. Han forkynte på kvensk og samisk. Etter hvert kom han i konflikt med den opprinnelige læstadianske bevegelsen, de såkalt førstefødte, og han ble dermed opphavet til fraksjonen som har blitt kalt for Lyngen-retningene. Denne fraksjonen har senere også delt seg i to retninger. Johnsen samarbeidet i starten med to andre fraksjoner, gammellæstadianerne og lundbergianerne, men brøt senere også kontakten med disse.

## Referanser
Nature Cat

***Nature Cat*** er en amerikansk-kanadisk animasjonsserie som ble vist på PBS Kids og Family Chrgd.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Michael Heneise

**Michael Timothy Heneise** (født 3. juli 1975) er en amerikansk sosialantropolog. Siden 2019 har han vært førsteamanuensis i religionsvitenskap på Institutt for arkeologi, historie religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.
Han har en doktorgrad fra University of Edinburgh, og grunnla Highland Institute, Nagaland (India) sammen med Kekhrielhoulie Yhome i 2013.

## Bibliografi (utvalg)
* *Agency and Knowledge in Northeast India: The Life and Landscapes of Dreams in Northeast India (2018) -* Routledge

## Referanser
Petia Mankova

**Petia Mankova** (født 22. desember 1973 i Sofia, Bulgaria) er førsteamanuesis i historie på Institutt for arkeologi, historie, religionsvitenskap og teologi ved Universitetet i Tromsø – Norges arktiske universitet.

Hennes forskningsinteresser ligger i skjæringsfeltet mellom moderne historie, antropologiske perspektiver og visuell kultur. Hun har vært spesielt opptatt av samfunnsforholdene i Nordvest Russland på 1990 og 2000-tallet. Hennes cand. polit. avhandling *Privatisation Face-To-Face: Support Networks And The Former State Enterprise In A Remote Russian Village* beskriver privatiseringen av et statseid reindriftskooperativ i Murmansk-regionen på 1990-tallet. Hennes doktorgradsavhandling *Homewarding Remoteness: Representations, agency and everyday life in a tundra village (NW Russia)* handler om hverdagslivet i en avsidesliggende landsby på Kolahalvøya på 2000-tallet. 

Hun har vært redaksjonssekretær for forsknings- og formidlingsprosjektet «Det asymmetriske naboskap: Norge og Russland 1814-2014» og bilderedaktør for tobindsverket *Russland kommer nærmere* og *Naboer i frykt og forventning*.

Mankova har også bakgrunn i visuell antropologi og laget filmen *Across Troubled Water* (2000).

## Bibliografi (utvalg)
**Fallgruver og epistemiske gullgruver:bilder og historiske fortellinge* (2019)
**The Komi of the Kola Peninsula within ethnographic descriptions and state policies* (2017)
*Making sense of the remote areas: films and stories from a tundra village. *Sibirica: Interdisciplinary Journal of Siberian Studies* 2018 ;Volum 17.(2)
* Heterogeneity and spontaneity: reindeer races, bureaucratic designs and indigenous transformations at the Festival of the North in Murmansk. *Acta Borealia* 2017 ;Volum 34.(2) s. 159-177
* The Komi of the Kola Peninsula within ethnographic descriptions and state policies. *Nationalities Papers* 2017 ;Volum 46.(1) s. 34-51
* Imaging Norwegian and Russian Diplomats: Portraits and Visions. I: *Caution & Compliance. Norwegian-Russian Diplomatic Relations 1814-2014*. Orkana Forlag 2012 ISBN 978-82-8104-158-5. s. 87-101
*http://www.anthrobase.com/Txt/M/Mankova_P_01.htm
*Homewarding Remoteness: Representations, agency and everyday life in a tundra village (NW Russia)

## Referanser
Feltspatveien

**Feltspatveien** eller **Feltspatvegen** kan referere til følgende gater eller veier:
* Feltspatveien (Fredrikstad)
* Feltspatveien (Halden)
* Feltspatveien (Kragerø)
* Feltspatveien (Kristiansand)
* Feltspatvegen (Lillehammer)
* Feltspatveien (Lørenskog)
* Feltspatveien (Modum)
* Feltspatveien (Nesodden)
* Feltspatveien (Nittedal)
* Feltspatveien (Oslo)
* Feltspatveien (Ringerike)
* Feltspatveien (Rygge)
* Feltspatveien (Råde)
* Feltspatvegen (Rælingen)
* Feltspatveien (Sande)
* Feltspatveien (Sandefjord)
* Feltspatveien (Stavanger)
* Feltspatvegen (Stjørdal)
* Feltspatvegen (Vestre Toten)
* Feltspatveien (Ås)
Cebriognathus

* 

***Cebriognathus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Middelsstore (ca. 13 millimeter), brede smellere med lange, trådformede antenner som består av 11 eller 12 ledd. Disse artene har forholdsvis tynt hudpanser (kutikula) og er myke til biller å være. Det er nokså stor forskjell mellom kjønnene, hunnene er større og bredere enn hannene med kortere antenner. Dekkvingene har markerte lengdefurer. Oversiden, særlig pronotum, er mer eller mindre tett hårete.

## Levevis
Larvene lever i jorda. Hannene flyr gjerne om natten og kommer til lys, hunnene er oftest ikke flygedyktige.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Asia.

## Systematisk inndeling
Arten bør trolig plasseres i slekten *[[Analestesa]]* eller *[[Cebrio]]*.

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Cebrioninae Latreille, 1802
****** Stammen Cebriognathini Paulus, 1981
******* Slekten ***Cebriognathus*** Chobaut, 1899
******** *[[Cebriognathus arabica]]* Paulus, 1981
******** *[[Cebriognathus desertorum]]* Chobaut, 1899
******** *[[Cebriognathus persica]]* Paulus, 1981

## Eksterne lenker
*
Feltspatveien (Ringerike)

**Feltspatveien** (2-12) er en vei i Heradsbygda i Ringerike. 

Veien er en blindvei, og går fra Bålerudveien, rett ovenfor Fjellveien. Veien består av tre tomannsboliger på venstre side, og ligger cirka 231 meter over havet.  

## Bildegalleri

## Se også
* Gater i Hønefoss

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sibuco

**Sibuco** (zamboangueño: *Municipalidad de Sibuco*) er en filippinsk kommune i provinsen Zamboanga del Norte på Mindanao. Den hadde i 2015 et folktall på 34&nbsp;620 innbyggere. En mindre del av Pasonanca Natural Park ligger i kommunens indre deler.

## Barangayer
Sibuco er inndelt i 28 barangayer.

## Referanser




## Kilder
* 2015 Census of Population and Housing Report Philippine Statistics Authority
Holmengråhalvøya

**Holmengråhalvøya** (nordsamisk: *Vinni*) er ei halvøy i Sør-Varanger kommune i Finnmark. Den ligger mellom Jarfjorden i øst og Bøkfjorden i vest, og har navn etter den lille øya Holmengrå som ligger i Holmengråfjorden ytterst på halvøya. Halvøya er 24 kilometer lang og opptil 12 kilometer bred. Lengst nord på halvøya ligger Holmengråneset.

Bebyggelsen på halvøya ligger i sør, spesielt langs indre del av Bøkfjorden med bygdene Jakobsnes og Ropelv. På siden mot Jarfjorden er det bebyggelse i Jarfjordbotn og utover mot Kjerrisnes.

## Referanser
Tunisia under Afrikamesterskapet i friidrett 2000

**[[Tunisia]]** deltok under Afrikamesterskapet i friidrett 2000 (utendørs) fra  12. til 15. juli 2000 i Alger i Algerie.

## Medaljevinnere (utvalg)

## Eksterne lenker
*Resultater – GBR Athletics
Pasonanca Natural Park

**Pasonanca Natural Park** ligger i provinsen Zamboanga del Sur på øya Mindanao i Filippinene. Den ble opprettet 5. juli 1999 innen Zamboanga Citys kommunegrenser, med en mindre del i provinsen Zamboanga del Norte. 

## Beskrivelse
Forløperen til parken ble etablert i 1987 som *Pasonanca Watershed Forest Reserve*, da med et område på 10.560 hektar, ved *Proclamation No. 199* gitt av president Corazon Aquino. I 1999 ble denne parten utvidet av president Joseph Estrada og fikk da sitt nåværende navn.

Naturvernsområdet dekker 12.107 hektar og en omliggende buffersone på 5.307 hektar. Det er oppkalt etter en av Zamboanga Citys barangayer, Pasonanca. 

Parken ligger innen deler av barangayene Pasonanca, Lunzuran, Lumayang Cacao, Lapacan, Lamisan, Bungiao, La Paz, Balurno og Dulian i Zamboanga City og deler av kommunen Sibuco i Zamboanga del Norte. Mount Pulong Bato, en godt synlig topp i parken, rager opp til en høyde av 360 meter.

Topografien er preget av fjell og fjellkløfter, og det ligger på 200 til 1.000 meter over havet. Området har 20 kilder som tilfører vann til Tumaga River og utgjør en betydelig drikkevannskilde for byen Zamboanga. Jordsmonnet er delvis sandaktig, leirgrunn inntil leirjord, av rødlig tone og en metningsgrad på fra 12 til 28&nbsp;cm og med lave pH-verdier. 

Området er av klimatype IV, med en tørr årstid fra desember til mars. Ellers i året kan det regne tildels svært heftig. Kjøligst er det fra desember til januar med en dagtids gjennomsnitts temperatur på  30&nbsp;°C, varmest er det i mars med gjennomsnitt på 32&nbsp;°C.  
  
I dette området er provinsens viktigste regnskog, som omfatter ca. 79 % av maturparken. Her er det mange dyrearter, som dråpeugler (*Otus gurneyi*), japandverghegrer (*Gorsachius goisagi*), zamboangabylbyler, apeørner, brynjekeiserduer (*Ducula carola*), kritthegrer (*Egretta eulophotes*), mindanaomarkduer (*Gallicolumba crinigera*), filippinske bladfugler (*Chloropsis flavipennis*), asurjuveltroster (*Pitta steerii*) og filippinerkakaduer (*Cacatua haematuropygia*).

## Referanser


## Kilder
* Philippine Clearing House Mechanism: Pasonanca Natural Park
* Naturvernområdet hos ''Birdlife''
Didymolophus

* 

***Didymolophus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Middelsstore (ca. 15 millimeter), slanke, gule til mørkbrunlige smellere. Oversiden er fint hårete. Hannene har kamformede antenner. Pronotum har spisst, skrått uttrukne bakhjørner.

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Madagaskar.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Aplastinae Stibick, 1979 
****** Stammen Aplastini Stibick, 1979
******* Slekten ***Didymolophus*** Fairmaire, 1904 
******** *[[Didymolophus antongilensis]]* Piguet, 2015
******** *[[Didymolophus bipectinicornis]]* (Fleutiaux, 1899)
******** *[[Didymolophus biramosus]]* Fleutiaux, 1929
******** *[[Didymolophus perrieri]]* Fairmaire, 1904 
******** *[[Didymolophus vadoni]]* Fleutiaux, 1941

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Didymolophus antongilensis''
* Bilder av typeeksemplarer (hele typematerialet) av ''Didymolophus antongilensis''
*
Sphaenelater

* 

***Sphaenelater*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utbredelse
Slekten lever på New Zealand.

## Systematisk inndeling
 

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Lissominae Laporte de Castelnau, 1835 eller Dendrometrinae
****** Stammen *[[Protelaterini]]* Schwarz, 1902 eller Senodoniini
******* Slekten ***Sphaenelater*** Schwarz, 1902 
******** *[[Sphaenelater collaris]]* (Pascoe, 1877)
******** *[[Sphaenelater crassus]]* (Sharp, 1877)
******** *[[Sphaenelater fulvus]]* (Sharp, 1877)
******** *[[Sphaenelater lineicollis]]* (White, 1846)
******** *[[Sphaenelater nigricornis]]* Schwarz, 1902
******** *[[Sphaenelater nitidofuscus]]* (Blanchard, 1853)
******** *[[Sphaenelater similis]]* (Sharp, 1877)

## Eksterne lenker
* 
* Tree of life - Lissominae
Høyfjellshotell

Et **høyfjellshotell**, eller **turisthotell**, er et hotell eller annet kommersielt gjestehus som ligger på høyfjellet. Høyfjellshotellene har tradisjonelt rettet seg mot fjell- og skiturister, og mange hoteller stengte dørene i vår- og sommersesongen. De siste par tiårene har imidlertid mange høyfjellshotell utvidet sesongen og kundegrunnlaget ved å satse på luksussegmenter som velvære, spa, mat- og kulturopplevelser. Tradisjonelt har mange høyfjellshoteller et større fellesområde, gjerne en stor peisestue, der gjestene samles for å slappe av og sosialisere etter turer og middag. Mange høyfjellshoteller er gjerne bygget av tre, og inventaret preges ofte av treverk og trepaneler. 

## Bakgrunn
Begrepet høyfjellshotell er en overveiende skandinavisk betegnelse (svensk: *högfjällshotell*). Det finnes ikke et eget navn for høyfjellshotell på engelsk, det nærmeste er *mountain lodge*, selv om dette ofte dreier seg om en turisthytte. Andre navn kan være *winter hotel* eller *ski resort*.

### I Norge
Høyfjellshotellene ble populære i Norge i siste halvdel av 1800-tallet, da byfolk ville bort fra den forurensede byluften og heller nyte vakker natur og frisk fjelluft. Meningen var at hotellene skulle virke helsebringende og helende for slitne byfolk. Gjennom hotelloven av 1935 ble navnene *høyfjellshotell* og *turisthotell* beskyttede benevnelser som bare kunne brukes av hoteller som oppfylte særlige krav til utstyr og drift. Målet var å høyne kvaliteten, særlig for utenlandske turister som hadde visse standardforventninger til steder som omtalte seg som «hotell». Blant annet måtte et høyfjellshotell ha minst 30 rom, resepsjonsdrift og et spiseområde der alle måltider kan serves. Kravene var også knyttet opp mot skjenkebevilling, som frem til 1983 ble innvilget av Sosial- og helsedepartementet. Siden 1983 er det den enkelte kommune som innvilger skjenkebevilling til en overnattingsplass. I 1998 ble hotelloven opphevet, og skjenkedelen ble i stedet omfattet av serveringsloven. Det foreligger ikke lenger noen formelle, juridiske krav til å bruke begrepet *høyfjellshotell*.

Det er heller ingen krav om at et høyfjellshotell må ligge på høyfjellet, så lenge det retter seg mot ski- og fjellturisme. Definisjonen av *høyfjell* varierer også fra kilde til kilde. Ordbøkene definerer høyfjellet som alt over tregrensen, mens Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO) definerer høyfjellet som alt over 1500 meter over havet. Mange hoteller ligger gjerne nær store skianlegg og skiløypenett.  

## Høyfjellshoteller i kunsten
I den populære norske spillefilmen *[[Fjols til fjells]]*, som hadde premiere i 1957, var handlingen lagt til det fiktive høyfjellshotellet «Hurumhei hotell». I 2020 hadde en ny film med tittelen ''Fjols til fjells'' premiere; den var inspirert av filmkomedien fra 1957, men utformet som en oppfølger til den opprinnelige filmen.

Handlingen i filmen *[[Ondskapens hotell]]* er lagt til det vinterstengte høyfjellshotellet «Overlook Hotel».

## Se også
* Vatnahalsen høyfjellshotell 
* Rondane Høyfjellshotell

## Referanser
Elisabeth Klausen

**Anne Margrethe ''Elisabeth'' Klausen** (født Clausen 15. oktober 1848 på Håvik i Avaldsnes, død 12. mars 1930 i Oslo) var en norsk skuespillerinne.

## Familie
Elisabeth Klausen var datter av landhandler Claus Jørgen Clausen og Henriette Bernhardine Parelius. Hun var søster av skuespiller Henrik Klausen. Hun ble 28. mai 1878 gift i Christiania med overrettssakfører og grosserer Harald Sørensen (1847-1894).

## Liv og virke
Klausen var tilknyttet Det Norske Theater i Møllergaten, under ledelse av Bjørnstjerne Bjørnson fra åpningsforestillingen 8. september 1870. Ved åpningsforestillingen fikk hun sin scenedebut i en mindre rolle i det spanske lystspillet *Donna Diana*, et stykke på rim og vers forfattet av Agustín Moreto y Cavana.
Da Det Norske Theater ble innlemmet i Christiania Theater i mars 1872, fulgte hun med dit.

I årene 1873-1875 var Elisabeth Klausen tilknyttet den danske teaterdirketør Wilhelm Foghts ambulerende teaterselskap i Norge.

I april 1871 ga Klausen gjesteopptredener i Bergen som medlem av Bjørnstjerne Bjørnsons selskap. Der utmerket seg hun i rollen som *Agnete* i Johan Ludvig Heibergs skuespill *Elverhøi*, i den grad at det etter en forestilling ble skrevet at «Hva der dog især bør omtales ved denne Forestilling, var frøken Clausens overraskende skjønne Udførelse af *Agnetes* rolle».

Ved samme besøk i Bergen gjorde hun stor lykke i rollen som *Emilie* i Shakespeares *[[Othello]]*. Om hennes første opptreden ble det skrevet at hun «viste sig i Besiddelse af meget Talent, der fornemmelig i sidste Akt fik Anledning til at prøves i tragisk Pathos og Inderlighet».

Klausen medvirket også ved broren Henrik Klausens gjesteforestillinger i Bergen i 1876.

Elisabeth Klausen forlot scenen da hun ble gift i 1878.

## Roller i utvalg
**Thora* i *En Kasseundersøgelse* (Det Norske Theater i Møllergaten, 1870)
**Emilie* i *[[Othello]]* av Shakespeare (Bergen, 1871)
**Agnete* i *Elverhøi* av Johan Ludvig Heiberg (Bergen, 1871)
**Fru Strøm* i *Hr. Grylle og hans Viser* av Erik Bøgh (Det Norske Theater i Møllergaten, 1872)
**Mademoiselle Thèrouane* i komedien *Rabagas* av Victorien Sardou (Christiania theater, 1872)
**Emilie Clasen* i lystspillet *En Kurmethode* av Henrik Hertz (Christiania theater, 1872)
**Adrienne* i komedien *Christiane* av Edvard Condinet (Christiania theater, 1873)
**Pauline Mesnard* i komedien *De Unyttige* av Edouard Cadol (Christiania theater, 1874)
**Silvia* i *Kjærlighed og Lykketræf* av Pierre Charlet de Chamblain de Marivaux (Christiania theater, 1874)
**Hedvig* i *Ultimo* av Gustav von Moser (Christiania theater, 1875)
**Solveig* i *[[Peer Gynt]]* av Henrik Ibsen (Bergen, 1876)
**Estrella* i *Livet en Drøm* av Pedro Calderón de La Barca (Christiania Theater, 1876)
**Augusta* i lystspillet *Han bliver myndig* (Christiania Theater, 1877)
**Lilli Malm* i *Tredie Mand* av Emilie Zogbaum (Christiania Theater, 1877)
**Agathe* i *Det første graa Haar* av Ferdinand de Lussac 

## Referanser


## Kilder
*
Perissarthron

* 

***Perissarthron*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
En middelstor (ca. 20 millimeter), avlang, blank, mørk smeller. Antennene er tynne. Pronotum er betydelig bredere enn langt, trapesformet, bakhjørnene er litt uttrukne skrått bakover.  Dekkvingene er jevnbrede, med markerte "skuldre" og punktrader.

## Utbredelse
Arten er kjent fra Texas og Oklahoma.

## Systematisk inndeling
 

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Oxynopterinae Candéze, 1857
****** Slekten ***Perissarthron*** Hyslop, 1917 
******* *[[Perissarthron trapezium]]* (LeConte, 1866)

## Kilder
* Tree of life - Oxynopterinae

## Eksterne lenker
* 
* bugguide.net - bilder av arten