Eiker-dialekta

**Eiker-dialekta** er ei dialekt som snakkes i Eiker-bygdene i Buskerud fylke. Mange av dialektens særegenheter finner man også i Drammens området. Modum-dialekta har også en rekke fellestrekk og like ord.

Som mange andre dialekter er den i ferd med å dø ut, fordi man slutter å bruke de spesielle dialekt-ordene.

Folk på Æiker (Eiker) er æikværinger (eikværinger).

Et eksempel på dialekten er for eksempe *"Skarru værra me' på kino?"* eller  "*De lå æin hæLv kæLv i æLva å fLaut*".

## Særtrekk
Eiker-dialekta ligger i målføregruppen «Midt-østlandsk» med innslag av «Vikværsk» («viksk»). Dialekta kjennetegnes blant annet av følgende trekk:

### Uttale, bøyningsmønstre, preposisjoner
* tjukk L – som i *foLk*, *gåL* (skrives gård)
* kløyvd infinitiv, dvs. noen infinitivsformer ender på *-a* og noen ender på *-e*,   f.eks. *å komma*, *å flyge*
* hankjønnsord har bøyningsmønster som i *en hest – hesten – hestær – hestane, ongær; ongane, guttane, lærerane* og *-ere, -est* i gradbøying av adjektiv
* intetkjønnsord kan få flertallsendelser, som i *et hus – huset – huser – husene*
* jamvekt i substantiv – for eksempel i *æin slea*, *en dråpa*. Trykket havner gjerne på første stavelse, i likhet med andre dialekter på Østlandet og mange andre steder i landet.

* *Virru, skarru, mårru, harru* er typiske eksempler på dialektas verb- og pronomensammentrekninger.

*preposisjonen *gjennom* erstattes med *mellom* – eikværinger kjører *mellom* Drammen, går *mellom* døra, *mellom* skauen og *mellom* livet.
* spørreordet hvem erstatter hvilken/hvilket i mange sammenhenger: *hvem tog skal vi ta* , *hvem side leste du det på*
* man legger ofte trykk på første stavelse, som i frukten *bannan*.

### Dialektord og uttrykk

* i stedet for fot/føtter brukes *nederst i beina*
*i stede for å løpe *fLyr* vi
**Værra* og *gjørra*: være og gjøre
**BæLmørt* eller *bekmørt*: helt mørkt ute (mørkt som bek)
* Å snakke i et *merrasig*: å snakke mye og uten pauser
* Å *mævle*: å spise bare det beste (spise bare pålegget og ikke brødet)
* Å *skromle*: å skumre: i *skromlinga*: i skumringen
*Å *hevLe seg*: du sklir, men klarer å ta deg inn før du detter. Har opphav fra tømmerhengsler hvor "hevlegutter" sørget for at stokker som ikke skulle slippes ut fulgte med stokker som skulle slippes, hevlet at det skjedde.
*Å *lesa i avisa*: lese avisa
**SLøkk lyse*: slå av lyset
**I mårra*: i morgen
**Ikke en kjeft*: ikke en eneste person
**Drasse på*: bæra med seg eller ha med seg, dra med seg noe man ikke behøver eller helst ville vært foruten
**Jeg er i beit*: jeg mangler noe eller er gått tom for ett elle annet
**Jeg drar over en tur:* jeg går (eller kjører) til noen
**Han lå å kava*: slå eller fekte rundt seg med armer og bein, ofte i vann, snø eller når man er i trøbbel, kave brukes også om å streve eller kjase, gjerne når man prøver å komme seg ut av en vanskelig situasjon
**Ligge andføttes*: ligge i samme seng, med hode og bein hver sin veg

**HøLjer ner*: regner kraftig
**Speller ny* (helt ny)
**Æi rake* (en rake)
**Æi kjærring*: er ei gift kone eller ei gammal dame (ikke noe negativt å værra kjærring)
**På varastyr*: ha litt ekstra i bakhånd
**Æi hinketakke*: steinen eller pucken man kaster når man hopper paradis
*Å være *fulkint*: utspekulert, en luring
**Detta her*: Dette her
**Gubbevarremævæl:* Gud bevare meg for vel, brukes som forsterkende utrop, eksempel gubbevarremævæl for noe tull
*man har *Innaforr* (innenfor), *Utaforr* (utenfor), *Bortaforr* (bortenfor), *Oppaforr* (ovenfor) og *Nerraforr* (nedenfor)
* *Mårran* (morgen), *meddan* (middag) og *ettermeddan* eller *eftan* (ettermiddag)

## Uttale
**Stedsnavn**
* ''Burru''
*''Darrbu''
*Bærrsjø
* ''Høkksun'' eller i nyere tid *Håkksun*
* ''KråkkstæLva'' eller i nyere tid *KråkkstaæLva*
* ''Lerbærr''
*''Lossmon''
*''MjøndaLn/MøndaRn''
*''SkåsæLva''
* ''Steinbærr''
* ''SoLbæræLva''
* ''Vestfåssn''
**Ukedager og måneder**

* Mændan, tirsdan, onsdan, torsdan, fredan, lørdan og søndan.
* Jannuar, ferbuar, mars, april, mai, junni, juli, æugust, settæmber, åktober, november og dæsember.

## Ordeksempler på Eiker-dialekt
Ord i parentes er standard østnorsk.

* *Aksla* (skulderen)
* *Apal* (epletre)
* *Arbe*, *ærbe* (arbeid)
* *Atal* (ekkel, umedgjørlig)
* *Aure* (ørret) ser at det har vært vanlig ut fra stedsnavn
* *Avvis* (avis)
* *Baka* (bake)
* *Bannan* (banan)
* *Bein* (rett)
* *Beinste* (korteste)
* *Beinvei* (snarvei)
* *Bennsin* (bensin)
* *Bett* (bitt) "de er dåli fiskebett"
* *Bikkje* (hund)
* *Bilane* (bilene)
* *Bjønn* (bjørn)
* *BLeik* (blek)
* *Bole* (bordet)
* *Brei* (bred)
* *Brølløpp* (bryllup)
* *Brøst* (bryst)
* *Byting* (tosk, idiot)
* *Bælje* (grine, brøle, raute, ule)
* *Bælme* (å drikke store mengder raskt)
* *Bærj* (berg)
* *Bærje* (redde)
* *Bærme* (folk som oppfører seg negativt eller skadelig)
* *Børge* (handle på krita)
* *Bånn* (bunn)
* *Dass* (toalett)
* *DarN* (dalen)
* *Datt, Detta* (falt, falle)
* *Dems* (deres)
* *Drekke, Drekki* (drikke, drukket)
* *Drepa* (drepe)
* *Dråpa* (dråpe)
* *Dugurd* (formiddagsmat)
* *DæL* (dal)
* *Dønn* (helt, aldeles, absolutt)
* *Dåli* (dårlig)
* *Eftasvæl* (måltid mellom middag og kveldsmat)
* *Eta* (spise)
* *Fille* (klut)
* *FLaut* (fløt)
* *Flyafille* (nedsettende om ung jente eller kvinne)
* *FLøtta*, *FLøtt deg* (flytte, flytt deg)
* *FoLk* (mennesker, personer)
* *FoLka* (folkene, menneskene)
* *Fyllik* (dranker, alkoholiker, drukkenbolt)
* *FævvL, FugL* (fugl)
* *Førkje* (jente eller kvinne, ofte nedsettende)
* *Førr* (førti)
* *GaffaL* (gaffel)
* *GåL* (gård)
* *Grass* (gress)
* *Grava* (grave)
* *Grine* (gråte)
* *Gæent* (galt, veldig uvanlig, ekstremt) skrives gærent
* *GøLv* (gulv)
* *Haga* (have)
* *Hara* (hare)
* *Hau* (haug)
* *Hengslete* (en som er litt mager og har dårlig kroppsholdning)
* *Himat* (hjem)
* *Himbrent* (hjemmebrent)
* *Himmærn* (himmelen)
* *Hjemmat* (hjem)
* *Honkle* (haltende ustø gange)
* *Hu, Henner*, *A* (hun)
* *Hue* (hode)
* *Hurv* (mengde, mange) "En hel hurv"
* *Huse* (huske)
* *Huttre* (fryse litt)
* *Hæle* (orke)
* *Hælj, Halja* (helg)
* *HæLv* (halv)
* *Hærte* (dele på)
* *Hæsj* (hals)
* *Hæsse* (hesje)
* *Høgge* (hugge)
* *HøL* (hull)
* *Hønn* (horn)
* *I tor* (ut av/fra)
* *Jors* (gjøre med vilje)
* *Jugahærs* (jughals)
* *Jælaus* (hjelpeløs, uten driv og kraft)
* *Jæle* (gjerde)
* *Jørra* (gjøre)
* *Jørs* (gjøre med vilje)
* *Jåt* (skrytete, prangende eller overdrevent)
* *Kar* (mann)
* *Kaffi* (kaffe)
* *Kjakablakk* (hyggelig betegnelse på en gutt)
* *Kjakan* (kinne)
* *Kjeike* (krangle)
* *Kjingelvev* (spindelvev)
* *Kjælke* (kjelke)
* *Kjærka, Kjærke* (kirken)
* *Klea* (klærne)
* *KLeije* (klø)
* *Knabbe* (stjele, rappe)
* *Komma* (komme)
* *Kopa* (å ikke gjøre noe) "Han satt nå der å kopa"
* *Kryne* (gni ansiktet med snø)
* *KæLv* (kalv)
* *Laga* (lage)
* *Lauv* (løv)
* *Lesa* (lese)
* *Løst* (lyst)
* *Mala* (male)
* *Masa* (mase)
* *Me* (med)
* *MjæLk* (melk)
* *MjøL* (mel)
* *Mukke* (protestere eller si imot) "Det var ingen som mukka"
* *Mårken* (ting som begynner å gå i oppløysing)
* *Neggu* (neimen)
* *Neva* (neve)
* *Onga* (ungene)
* *Pelle* (plukke)
* *Pisse* (urinere)
* *Plæv* (plog)
* *Pløksle* (plogfurer, pløyd mark)
* *Potitt* (potet)
* *Pælme* (kaste)
* *Påk* (kjepp) avkappet stykke av en gren, brukes til for eksempel å gjete kuer
* *Påsa* (pose)
* *Rake, Høyrake, Løvrake* (rive)
* *Rakkarunge* (rampete unge)
* *Ramla* (falt)
* *Ræv* (rev)
* *Ræva* (rompa)
* *Røre* (rote, si mye rart)
* *Rørekølle* (en som roter mye eller ikke har orden på ting)
* *Saga* (sage)
* *Sitta* (sitte)
* *Ska* (skal)
* *Skrall* (litt syk)
* *Skauen, Skævven* (skogen)
* *Skjæi* (skje)
* *Skjul* (uthus)
* *Slea, Sleda* (slede)
* *Sia* (siden)
* *Starrinlys* (stearinlys)
* *Stega* (stige)
* *StjæLa, Stæle* (stjele)
* *Stønn* (stund)
* *Svara* (svare)
* *SykkaL* (sykkel)
* *SæLan* (selen)
* *Sætra* (seteren)
* *Såva* (sove)
* *Tel* (til)
* *Ti* (tid)
* *Tjue* (*tyve*)
* *Tor* (av)
* *Trøkke* (dytte/trykke)
* *TæLa* (tele)
* *Usel* (elendig, dårlig, ekkel)
* *Uvørn* (uforsiktig, tar sjanser)
* *Veitekake* (hvetekake)
* *Vetta* (vite)
* *VæLa* (verden)
* *Værra* (være)
* *Vønn* (vånd)
* *Vårs* (oss)
* *ÆLj* (elg)
* *ÆLva* (elven)
* *Æske* (eske)
* *Ævve*, Æ*vva* (øye, øynene)
* *Åffer* (hvorfor)
* *Åffårno?* (hva for noe?)
* *Åkarn* (åkeren)
* *ÅkkLe* (ankel)
* *ÅLbåga* (albue)
* *Åmm* (ovn)
* *Årntli* (ordentlig, virkelig, ekstremt) skrives ordentlig
* *Åssen* (hvordan)

## Sang på eiker-dialekt
Olav Aas har i 2021 gitt ut albumet *Hjemmat tel Eiker* hvor han synger på eiker-dialekt, det var et oppdrag fra Drammen og Eiker Mållag.

## Se også

* Flatbygdmål
* Midtøstlandsmål
* Vikværsk

## Referanser