Espen Andersen Bråthen

**Espen Andersen Bråthen** (født 1983) er en norskfødt dansk massemorder. Han er dømt for massedrapet på Kongsberg, der han drepte fem personer i Hyttegaten og skadet tre personer i en Coop Extra-butikk den 13. oktober 2021. Bråthen ble varetektsfengslet den 15. oktober 2021 med brev- og besøksforbud, samt full isolasjon og medieforbud den første måneden.

Rettssaken etter massedrapet på Kongsberg begynte den 18. mai 2022, og ble avsluttet den 8. juni 2022. Rettssaken foregikk i Hokksund tingrett. Den 24. juni 2022 ble det offentliggjort at Espen Andersen Bråthen er dømt til tvungent psykisk helsevern. Dommen ble forkynt til Bråthen ved Dikemark sykehus, et psykiatrisk sykehus som befinner seg i Asker i Akershus.

## Bakgrunn
Espen Andersen Bråthen ble født den 19. oktober 1983 på Drammen sykehus i Buskerud til en norsk far og dansk mor. Han er dansk statsborger, men er oppvokst i Kongsberg i Buskerud, og har bodd i Norge hele sitt liv. I barndommen besøkte han flere ganger familien i Danmark.

### Utdannelse og helsehjelp
Han ønsket å bli kokk og gikk kokkelinjen på videregående skole, han fikk lærlingplass på en restaurant i Kongsberg. Etter å ha vært kokkelærling i ett års tid da han var rundt 18 år gammel sluttet han å møte opp på restauranten. Bråthens psykiske utfordringer ble stadig verre, han isolerte seg fra venner og var i kontakt med det psykiske helsevesenet og institusjoner i flere år.

Bråthen ble innlagt ved en psykiatrisk akuttavdeling i 2017 og 2019, og ble senere overført til andre behandlingstilbud. Han ønsket derimot ikke helsehjelp de siste to årene før massedrapet på Kongsberg. Det ble konkludert av Statsforvalteren i Oslo og Viken at Bråthen fikk forsvarlig helsehjelp. Det ble ikke funnet at fastlege hadde opptrådt uforsvarlig, men det var derimot forhold ved helsehjelpen fra spesialisthelsetjenesten som kunne ha vært bedre. Avvikene fra god praksis var ikke så store at de brøt med krav til faglig forsvarlighet ifølge statsforvalteren.

### Vrangforestillinger
Barndomsvenner av Bråthen har uttalt at vedkommende hadde et sverd&nbsp;(katana) i 20-årene, og ifølge de tidligere vennene gikk han løs på vegger og inventar i leiligheten med sverdet.

Etter en mindre alvorlig straffesak i 2020 undergikk han en rettspsykiatrisk undersøkelse, Bråthen ble da vurdert til «å ha diagnosen paranoid schizofreni».

Det ble foretatt en ny rettspsykiatrisk undersøkelse av Bråthen de to første døgnene etter massedrapet på Kongsberg. Etter den prejudisielle observasjonen uttalte politiinspektør i Sør-Øst politidistrikt, Per Thomas Omholt, at Bråthen hadde tegn til vrangforestillinger og at en hovedteori bak angrepet er sykdom.

## Livssyn
Polititet bekreftet etter massedrapet på Kongsberg at Bråthen hadde konvertert til islam, noe som Bråthen selv erklærte i 2013 og i 2017, men ifølge Senaid Kobilica, styreleder for Muslimsk Dialognettverk, er det ikke spor av at Bråthen hadde konvertert til islam, for eksempel i form av at Bråthen gjennomgikk en formell seremoni eller at han hadde kunnskap om islam. Islamsk Råd Norge uttalte at «hans levemåte og uvitenhet om grunnleggende islamsk teologi, underbygger at han aldri har vært muslim».

Bråthen kom ved flere anledninger med rasistiske kommentarer til en mørkhudet nabo i Kongsberg og han truet naboen flere ganger. En annen nabo har uttalt at Bråthen raskt ble verbalt utagerende på butikken og fremsto som skremmende. Det var i tillegg en nabo som reagerte på at Bråthen fektet med klubber, stokker og batong i hagen.

## Kriminalitet
### Innbrudd og narkotikahandel
Bråthen ble i 2012 dømt til 60 dagers betinget fengsel med en prøvetid på to år for tyveri og kjøp av mindre mengder hasj. Han brøt seg inn i Norsk Bergverksmuseum ved å knuse flere vindusruter. I dommen kom det frem at han også var tidligere dømt for lignende forhold, men at det var så lenge siden at det ikke fikk betydning for straffeutmålingen.

### Bekymringsmeldinger
Politiets sikkerhetstjeneste fikk det første tipset om Bråthen i 2015, herunder at det har vært bekymring knyttet til islamistisk radikalisering. Tipset ble delt med Sør-Øst politidistrikt som registrerte det i politiets etterretningssystem i 2016. To år senere i 2018 varslet PST helsevesenet om at han kunne være i stand til å utføre angrep.

### Besøksforbud etter drapstrusler
Bråthen ble i 2020 dømt av Kongsberg og Eiker tingrett til seks måneders besøksforbud mot sine egne foreldre, etter å ha kommet med drapstrusler mot faren.

### Massedrapet på Kongsberg

Den 13. oktober 2021 drepte Bråthen fem personer i Hyttegaten på Kongsberg og skadet tre personer i en Coop Extra-butikk med stikkvåpen og pil og bue. Han erkjente da å ha begått handlingene, men erkjente ikke straffeskyld. Dette knyttet seg til spørsmål om Bråthens tilregnelighet. Han ble den 15. oktober 2021 varetektsfengslet med brev- og besøksforbud, samt full isolasjon og medieforbud frem til den 12. november 2021. Politiet fortalte pressen den 27. oktober 2021 at de mener massedrapet virker planlagt og at Bråthen har hatt tanker om dette i dager før det skjedde.

Buskerud tingrett opplyste den 17. januar 2022 at rettssaken etter massedrapet på Kongsberg skulle begynne den 11. mai 2022. Den ble senere utsatt til 18. mai 2022. Det ble satt av 28 dager til saken, og rettssaken foregikk i Hokksund tingrett. Rettssaken ble avsluttet 8. juni 2022.

Den 2. februar 2022 erkjente Bråthen straffskyld for handlingene, dette fremkom under et fengslingsmøte i Hokksund. Ifølge Bråthen begikk han drapene fordi han ønsket å gjenfødes.

#### Rettspsykiatriske vurderinger og diagnoser
I februar 2022 leverte rettspsykiaterne Harald Brauer, Helge Haugerud og Knut-Petter Langlo sin rapport om Bråthen. Rapporten konkluderte med at Bråthen har en psykisk lidelse og hevder at han har vært psykotisk på gjernings- og observasjonstidspunktet ved massedrapet på Kongsberg og dermed strafferettslig utilregnelig.

#### Tiltale
Tiltalebeslutningen kom 22. april 2022 og ifølge den er Bråthen tiltalt for fem drap, elleve drapsforsøk med pil og bue, hvorav ett av dem var på en politibetjent i tjeneste, ett tilfelle av forsøk på kroppsskade og 13 tilfeller av trusler. Påtalemyndigheten hevdet at han «på handlingstidspunktet var utilregnelig på grunn av sterkt avvikende sinnstilstand» og la ned påstand om tvungent psykisk helsevern. Han ble ikke tiltalt etter terrorlovgivningen.

## Referanser