Raman Pratasievitsj

**Raman Dzmitryjevitsj Pratasievitsj** (belarusisk: Раман Дзмітрыевіч Пратасевіч;  – *Roman Dmitrijevitsj Protasevitsj*; født 5. mai 1995) er en belarusisk journalist og politisk aktivist.

## Biografi
Pratasievitsj har vært politisk aktiv siden sin ungdom, og deltok i protester allerede fra begynnelsen av 2010-tallet. Han var blant administratorene i en større anti-Lukasjenko protestgruppe på det sosiale nettverket VKontakte helt fram til 2012, da det ble hacket av myndighetene. Han kom inn i avdelingen for journalistikk i det belarusiske statsuniversitet, men ble utvist etter kort tid. I 2017 ble han anklaget for deltakelse i en protest uten statlig tillatelse i Kurapaty, men klarte å bevise for dommeren at han hadde en eksamen den dagen. Til tross for at ikke hadde noen formell utdanning, jobbet han for belarusisk media som journalist. I mars 2019 var han fotograf for *Euroradio.fm* og ble sendt i fotooppdrag for et møte mellom statsministrene i Østerrike (Sebastian Kurz) og Belarus (Siarhjej Rumas) i Minsk. Han har også jobbet for den belarusiske utgaven av Radio Free Europe/Radio Liberty. I 2019 flyttet Pratasievitsj til Polen. Den 22. januar 2020 kunngjorde han at han ønsket politisk asyl i Polen.

I 2020 administrerte Pratasievitsj Telegram-kontoen Nexta sammen med Stsiapan Putsila, som hadde vært med på å starte siden. I august 2020, etter at belarusiske myndigheter hadde forsøkt å deaktivere internett-tilgang under presidentvalget, ble Nexta en av de viktigste kildene til informasjon om protester mot riggede valg og for koordinering av protester. Kanalen hadde nesten  nye følgere i løpet av én uke.

Den 5. november 2020 mottok Pratasievitsj og Putsila tre anklager: først å organisere masseopptøyer (artikkel 293 i den belarusiske straffeloven), deretter å utføre handlinger som grovt bryter offentlig orden (artikkelen 342) og tilslutt oppfordring til sosialt fiendskap basert på faglig tilknytning (artikkel 130, del 3). 19. november 2020 plasserte Belarusiske KGB dem på listen over terrorister. I en Twitter-melding fra 23. mai 2021 uttalte den belarusiske opposisjonslederen Svjatlana Tsikhanowskaja fra sitt eksil at på grunn av disse anklagene kunne Pratasievitsj risikere dødsstraff i Belarus. Fra sin Telegram-konto uttalte Tsikhanowskaja at ingen i det belarusiske luftrom kunne føle seg trygge, og at Lukasjenkos regime brøt bevisst med reglene for internasjonal luftfart for å få tak i sine motstandere. Ifølge andre kilder kunne anklagene mot ham føre til en fengselsstraff på opp til 15 år. 
I september 2020 forlot Pratasievitsj Nexta. Den 2. mars 2021 annonserte han at han hadde begynt å publisere på «@belamova», en Telegram-kanal tidligere administrert av en arrestert blogger, Ihar Losik.

### Ryanair Flight 4978
Den 23. mai 2021 ble Ryanair Flight 4978 (Athen—Vilnius) med Pratasievitsj og 169 andre passasjerer om bord fanget opp like ved grensen mot Litauen av et belarusisk jagerfly. Ryanair-flyet ble tvunget til å snu, og nødlande i Minsk nasjonale lufthavn. Personalet på Minsk lufthavn sa at dette var forårsaket av en rapport om en bombe om bord. Litauiske flyplassledere uttalte at de ikke hadde blitt underrettet om en bombetrussel, og at årsaken for avskjæringen hadde i stedet vært en konflikt mellom en passasjer og et mannskap. I Minsk ble Pratasievitsj tatt av flyet og satt i arrest. Ingen bombe ble funnet ombord. Den belarusiske presidenten Aleksandr Lukasjenko hadde personlig beordret å endre flyets rute til Minsk og sendte MiG-29 jagerfly som militær eskorte, hvilket ble annonsert på det statlige nyhetsbyrået Belta.

I henhold til Ryanairs talsperson, sitert i *[[Novaja Gazeta]]*, var det den belarusiske flykontrolltjenesten som underrettet mannskapet om bord om trusselen og ba dem endre kurs mot Minsk. Flyentusiaster i Belarus la ut en video hvor de påsto at man kunne skimte MiG-29 utstyrt med luftbårne missiler for å avskjære flyet.

Den ukrainske luftfartsadvokaten Andrej Guk mente at avskjæring av militære fly og omdirigering av fly til en flyplass lenger unna kunne ha satt sikkerheten til passasjerer og mannskap ombord på spill. Han bemerket også at vedlegg nr. 2 i Chicago-konvensjonen anser avskjæring av sivile fly med militære fly som en aller siste utvei. Førsteamanuensis ved den russiske handelshøyskolen i Moskva, Dr. Gleb Bogusj, uttalte også at iscenesettelsen av en bombetrussel og avskjæringen av flyet, som ble orkestrert av belarusiske myndigheter, kunne ha utsatt passasjerer og mannskap for stor fare, og at både Chicago-konvensjonen, og Montreal-konvensjonen av 1971 bør brukes i juridisk vurdering av saken. Han vurderte også situasjonen som «en meget farlig presedens». Generalsekretær i NATO Jens Stoltenberg uttalte til pressen at hendelsen var «en alvorlig og farlig situasjon som krever internasjonal granskning». Norges utenriksminister Ine Marie Eriksen Søreide kritiserte det belarusiske regimet «for å arrestere en regimemotstander», og ba om Pratasievitsjs umiddelbare løslatelse. Det tyske utenriksdepartementet reagerte også på hendelsen, og ba om en forklaring på hva som hadde skjedd. Den polske statsministeren Mateusz Morawiecki kalte handlingen «statlig terrorisme», og fordømte pågripelsen av Pratasievitsj i en Twitter-melding.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*