Grensen mellom Finland og Russland

**Grensen mellom Finland og Russland** (finsk: *itäraja*, «østgrensen») er statsgrensen som går mellom Finland og Russland. Den er  km lang, og går hovedsakelig gjennom ubefolkede skoger og ødemarker, samt grisgrendte områder. Den utgjør siden 1995 Schengenområdets og EUs ytre grense. Fra 2023 utgjør den også yttergrensen til NATO.

Ifølge både finsk og russisk lov er det forbudt å krysse grensen utenfor grenseoverganger uten tillatelse. Det er dessuten grensesoner på begge sider der man ikke får oppholde seg uten tillatelse. Dette forbudet gavner de ville dyrene som trives i grensesonen, selv om begrenset guidet turisme forekommer. Den finske grensevakten patruljerer rutinemessig grensen på den finske siden, likesom Russlands grensevakt vokter den russiske.

## Historie
### Den svensk-russiske grensen

Den første grensetraktaten ble signert i Nöteborg den 12. august 1323. Nöteborgstraktaten ble inngått mellom Sverige og republikken Novgorod, og Finland tilhørte på denne tiden Sverige.

Freden i Teusina av 18. mai 1595 flyttet grensen østover.

Som et resultat av den ingermanlandske krigen og den etterfølgende freden i Stolbovo den 27. februar 1617, oppnådde Sverige store landområder gjennom tilegnelsen av  Oresjek festning, Kexholm og dens store provins, det sørvestlige Karelen og provinsen Ingria.

Freden i  Nystad den 10. september 1721 og freden i Åbo den 18. august 1743 flyttet grensen vestover.

Befolkningen i grenseregionen var preget av religiøse uenigheter. Den russiske siden var overveiende russisk-ortodoks. Den svenske siden var i begynnelsen katolsk, og senere ble den luthersk protestantisk. Etter freden i Stolbovo i 1617, opplevde den ortodokse befolkningen forfølgelse og mange flyktet til russisk side. Andre konverterte til den lutherske kirke. Flyktningene ble stort sett erstattet av immigranter fra Finland; de fleste av disse var savofinner som snakket finsk istedet for det nært beslektede språket karelsk.

### Grensen til storfyrstedømmet Finland
Etter finskekrigen, overførte freden i Fredrikshamn den 17. september 1809 Finland fra Sverige til det russiske keiserdømme med etableringen av storfyrstedømmet Finland, en autonom stat som ble regjert av russiske tsarer. I 1812 ble Viborgsguvernementet, også kjent som «gamle Finland», innlemmet i storfyrstedømmet.

En tollgrense ble satt mellom storfyrstedømmet og Russland, og gjorde Finland til et eget tollområde. Det finske tollvesen ble etablert den 18. februar 1812. Tollgrensen var primært til fordel for Russland, men den ga Finland muligheten til å bruke sine egne tollinntekter og sette sine egne tariffer. Tidlig på 1900-tallet hadde toll blitt storfyrstedømmets aller viktigste kilde for skatteinntekter, tollinntektene dekket omkring 3/4 av statens inntekter. Forsøk på å forene det finske og russiske tollområdet og fjerne grensen feilet på grunn av indre russisk uro tidlig på 1900-tallet.

Den første nasjonale atlas over Finland, *[[Suomen kartasto]]*, ble publisert under perioden av russifisering i 1899. På kartet ble grensene mellom Sverige og Norge med vilje inntegnet på samme måte som melllom Russland og Finland. Dette ble gjort for å ivektlegge Finland's distinkte status som en separat entitet. Avbildingen av grensen fikk oppmerksomhet fra Finlands generalguvernør, som sendte et brev til det keiserlige senatet hvor han ba om at grensene ble markert anderledes. I 1910-utgaven av atlaset, kom det en nesten umerkelig endring på bredden på linjene som markerte grensene til Sverige og Norge.

### Grensen mot Sovjet-Russland

In the period following Finland's declaration of full independence in 1917, during the Finnish Civil War and Russian Civil War, Finnish activists often crossed the border into Soviet territory in order to fight in the "heimosodat" wars surrounding Finnish ethnic self-determination and possible annexation into Finland. This ended in 1920 when the Russian–Finnish Treaty of Tartu in 1920 defined Finland as an independent country and established the border between the two countries. Despite this, Finnish fighters took part in the East Karelian uprising and Soviet–Finnish conflict of 1921–22. In 1922, the Finnish government closed the border to volunteers and food and munitions shipments.

### Byggingen av en beskyttelsesmur

Den 1. mars 2023 begynte man å rydde skog før byggingen av en beskyttelsesmur mellom Finland og Russland.

Muren skal bli 200&nbsp;km lang, 4,5 meter høy og har en 3,5 meter høy nettingkonstruksjon toppet med barberbladtråd. De første tre kilometrene var ferdige i juni 2023. Deretter kommer 70 kilometer til i løpet av de to neste årene. Hele gjerdet skal koste rundt 3,8 milliarder kroner.

I Lappland bygges det på fire strekninger, blant annet ved grenseovergangene Kelloselkä og Raja-Jooseppi. Hver seksjon består av stålnetting, servicevei, ryddet buffersone og et teknisk overvåkingssystem. De nyeste delene har AI-basert overvåking som skiller mellom mennesker og dyr for å redusere falske alarmer.

Det høye piggtrådgjerdet erstatter dagens grensegjerde, som er en enkel trekonstruksjon som hindrer husdyr i å passere.

Finske myndigheter frykter at russerne skal bruke flyktningstrømmer som et politisk virkemiddel i det hybride trusselbildet. Noe slikt skjedde da  migranter krysset den norsk-russiske grensen på Storskog i Finnmark i november 2015.

Fire grenseoverganger mellom Sørøst-Finland og Russland &ndash; Vaalimaa, Nuijamaa, Imatra og Niirala, ble stengt fra 19. november 2023 til 18. februar 2024. Den 22. november 2023 stengte Finland enda flere grenseoverganger, i Salla, Kuusamo, Vartius, Parikkala og Vainikkala. Kun grenseovergangen i Raja‑Jooseppi i Lappland var åpen; den 28. november stengte også denne. BBC rapporterte om at russiske myndigheter lokker migranter som ønsker å reise inn i Finland med utløpte visum om å bli i Russland. Deretter blir de utplasserte i konflikten i Ukraina. Den 14. desember 2023 stengte Finland grensene på nytt, bare timer etter at to grenseoverganger ble gjenåpnet. Totalt prøvde mer enn 1&nbsp;000 flyktninger å krysse grensa til Finland.

Norge fulgte nøye med på den finske politikken. Den kunne medføre at flyktninger ble flyttet fra Raja‑Jooseppi og 150&nbsp;km nordover til Sør-Varanger. Byen Kirkenes hadde  innbyggere under folketellingen 14. desember 2022, og det er grenser for hvor mange asylmottak den kan sette opp.

## Referanser