open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Joseph Jouthe

**Joseph Jouthe ** (født 17. oktober 1961) er en haitisk politiker som har vært statsminister i Haiti siden 4. mars 2020.

## Politisk karriere
I september 2018 ble han utnevnt til miljøvernminister i regjeringen til statsminister Jean-Henry Céant. Et år senere, i september 2019, overtok han posten som finansminister.

Den 2. mars 2020 ble Jouthe utnevnt til statsminister av president Jovenel Moïse og han overtok to dager senere.

## Referanser
1743 i Danmark

__NOTOC__
Begivenheter i året **1743 i [[Danmark]]**.

## Statsledere
* Monark – Christian VI, konge (1730–1746)
* Statsminister – Johan Ludvig Holstein, statsminister (1735–1751)

## Hendelser
* Adam Gottlob Moltke blir Riksmarsk, hjulpet av kronprins Frederik, seinere kong Frederik V.

## Fødsler

## Dødsfall


Fil:Annasophiereventlow.jpg|Anna Sophie Reventlow(1693–1743)
Fil:Erik_Pauelsen.jpg|Erik Pauelsen(1743–1790)
Fil:Der_Maler_Nicolai_A._Abildgaard_(1772,_Jens_Juel).jpg|Nicolai Abildgaard(1743–1809)


## Referanser
Giovanni Cinqui

**Giovanni Cinqui** eller **Giovanni del Cinque** (født 1667 i Scarperia, død 1743) var en italiensk kunstmaler.

## Biografi
Han gikk i lære i Firenze under Pietro Dandini og arbeidet ved hoffet til Cosimo III. Giovanni Cinqui malte Villa Medicea dell'Ambrogiana,   Palazzo di Gino Capponi i Firenze, deler av Villa Medicea di Lilliano og for kirken Santa Rosa i Viterbo.

## Referanser
Jérôme Gnako

**Jérôme Gnako** (født 1968) er en fransk tidligere fotballspiller.

Jérôme Gnako vokste opp i Bordeaux med fransk mor og far fra Elfenbenskysten. 

Han ble tidlig del av ungdomsavdelingen i byens storklubb Girondins de Bordeaux. Til tross for involvering med alderbestemte landslag for Frankrike, fant han det vanskelig å få innpass på seniorlaget som da var et av Frankrikes desidert beste lag.

Gnako tilbragte siste halvdel av 1988/89-sesongen på utlån til Olympique Alès i 2. divisjon. En kneskade begrenset spilletiden under låneoppholdet.

Etter låneopphold hos Alès forlot Gnako  til fordel for fast spilletid hos  i 2. divisjon.

Innsatsen hos Angers tiltrakk seg oppmerksomheten til toppklubben  som hentet ham til fyrstedømmet i 1991. De tre sesongene han tilbragte hos Monaco ble høydepunktet av hans fotballkarriere. Kjent som en hurtig, direkte og målfarlig høyreving fikk han 14. oktober 1992 sin landslagsdebut for  i en VM-kvalifiserings-seier over .

I februar 1994 fikk Gnako én ytterligere landskamp, men skader kom til å sette begrensninger for karrieren videre. Han forlot Monaco sommeren 1994 for en sesong hos  som endte med bare 14 kamper. Etter en sesong hos  tvang skader ham til å legge opp i en alder av 28.

## Karriereoversikt

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*  Jérôme Gnako – France Football
Jørgen Moes vei (Hole)

**Jørgen Moes vei** (1-471, 68-484) er en vei i Hole i Buskerud. 

Veien er oppkalt etter dikteren Jørgen Moe, som ble født på Gården Mo, som ligger i Jørgen Moes vei 115.

Veien går fra Steinssletta, vestover mot Røyse skole, der den går over i Prestegårdsveien. Veien har spredt bebyggelse, består av eneboliger og gårder, og ligger cirka 76 meter over havet ved E16.

Sideveier til Jørgen Moes vei er Askeladden, Svingerudveien / Trongmoen, Fegata, Bjørkeveien og Bjørkåsen.

## Bildegalleri

Bjørnstad gård, Jørgen Moes vei 86-88, Hole kommune.jpg|Bjørnstad gård, Jørgen Moes vei 86-88.
Hadeland og Ringerike Avfallsselskap (HRA), Jørgen Moes vei 366, Røyse i Hole kommune.jpg|Hadeland og Ringerike Avfallsselskap (HRA), Jørgen Moes vei 366.
Nordre Sørum Gård, Jørgen Moes vei 153, Hole kommune.jpg|Nordre Sørum Gård, Jørgen Moes vei 153.
Knausen, Jørgen Moes vei 74, Hole kommune (bygget 1937 av lensmann Hans Erlandsen).jpg|«Knausen», Jørgen Moes vei 74, (bygget 1937 av lensmann Hans Erlandsen).


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Giacomo Antonio Arland

**Giacomo Antonio Arland** (født ca. 1668 i Genova, død 1743) var en italiensk kunstmaler i barokken. Han ble født i Genova og reiste 20 år gammel til Paris, hvor han kom under beskyttelse av hertugen av Orleans. Arland ble kjent som en maler av portrettmalerier i miniatyr. Han vendte tilbake i 1729 til Genoa som en rik mann.

## Referanser
Kunståret 1668

**Kunståret 1668** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1668.

## Hendelser

## Fødsler
*ca. 1668 – Giacomo Antonio Arland, italiensk kunstmaler (død 1743)

## Dødsfall



## Referanser


## Eksterne lenker
*
Giuseppe Zola

**Giuseppe Zola** (1672–1743) var en italiensk kunstmaler i barokken, som i hovedsak arbeidet i Ferrara.

Han malte for det meste landskap med små figurer.  Zola ble Født i Brescia, hvor han studerte med Giuseppe Tortelli. Søsteren hans var også en kunstmaler.

Andre kilder antyder at stilen hans utviklet seg da han arbeidet under Giulio Giacinto Avellino, en maler fra Messina som virket i Ferrara. To av verkene hans er utstilt i pinakoteket til Cassa di Risparmio di Ferrara.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Nordlandet gravsted

**Nordlandet gravsted** eller **Nordlandets gravlund** er en gravlund på øya Nordlandet i Kristiansund kommune i Møre og Romsdal. Den ligger en drøy kilometer øst for Nordlandet kirke, lenger inn på øya.

Gravlunden ble innviet den 11. august 1920. Den første som ble gravlagt på stedet, var Kristen Fostervold, som var initiativtager til både kirke og gravlund på øya. Veien forbi gravlunden er da også kalt Fostervolds gate.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Kristiansund kommune: Nordlandets gravlund
* Litt om Nordlandet gravsted (Brunsvika.net)
* [Kart over Nordlandet gravsted](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Kristiansund)-Nordlandet.jpg) (Allslekt)
Søre Midøy kapell

**Søre Midøy kapell** er i et bygg som ble oppført som skolebygg i 1897. Det ble vigslet til kirkelig bruk i 1931. Det stod da på en del av Midøya som opprinnelig inngikk i Vatne kommune før det ble overført til Midsund og (fra 2020) til Molde. I 1956 fikk Søre Midøy ny skole. Denne ble nedlagt i 2008 for så å drives som montessoriskole til 2024.

Rundt 2000 var det gamle kapellbygget (og tidligere skolebygget) rivningstruet på grunn av veiutbygging. Det ble da flyttet til området for skolen fra 1950-årene. Dette ble gjennomført i 2002 med første gudstjeneste på nytt sted den 8. september. Kapellet har typisk 3–4 gudstjenester i året og er fortsatt i bruk per august 2025.

På Midøya er også en gravplass noe lenger sørvest.

## Referanser




## Litteratur
* Romsdal sogelag: Kyrkjene i Romsdal (PDF-brosjyre), s. 107–108
Jon Ranes

**Jon Ranes** (født 2002), kjent under artistnavnet **Loverboy**, er en norsk skuespiller og musiker.

Han hadde en av hovedrollene i filmen *[[Ut og stjæle hester (film)|Ut og stjæle hester]]* fra 2019 hvor han spiller den unge utgaven av hovedpersonen Trond. For rollen ble han nominert til Amandaprisen 2019 i klassen beste mannlige skuespiller og WorldFest Houston i klassen beste mannlige skuespiller. Han hadde også en rolle i TV-serien *[[Atlantic Crossing]]* fra 2020 og i *[[Pørni]]* fra 2021. I 2022 spilte Ranes rollen som CD i TV-serien *[[Flus (TV-serie)|Flus]]*.

I 2018 var Ranes, under artistnavnet sitt Loverboy, med å forme rapgruppen Undergrunn (kjent for låter som blant annet «Toppen av Oslo», «Kom og betal», «Peroni & Perignon» og «Italia») sammen med kompisene sine Marstein, Puz, Plaza, Rikpappa og Fretex. Gruppa ble fort kjent i undergrunnsmusikkmiljøet i Norge og senere toppet de de norske topplistene med sitt andre, selvtitulerte album UNDERGRUNN i 2022. Jon Ranes har også gitt ut musikk som soloartist uavhengig av Undergrunn, først som featureartist på sanger som «Aladdin» (2018) og «SER SYNER» (2019) av Bulmboys og det assosierte VNMS kollektivet. I september 2022 slapp Ranes sitt debutalbum som soloartist «Loverboy» under Def Jam Recordings Norway. Albumet landet ham på 2. plass på topplista.

## Diskografi
### Solo
* *Loverboy* (2022)
* *Loverboy & The Heartbreakers* (2023) – EP
* «Sover du» (2025) – singel

### Med Undergrunn
* *UG Sommer* (2018)
* *UG Klikk* (2019)
* *[[Firenze’s Finest]]* (2020)
* *[[Buketter & ballspill]]* (2021)
* *[[Undergrunn (album)|Undergrunn]]* (2022)
* *Egoland* (2023)
* memoarer (2025)

## Filmografi
* 2019: *[[Ut og stjæle hester (film)|Ut og stjæle hester]]* (film) – 15-årige Trond
* 2020: *[[Atlantic Crossing]]* (TV-serie) – Otto
* 2021: *Når måkene sover* (kortfilm) – Iver
* 2021–22: *[[Pørni]]* (TV-serie) – Leo
* 2022: *[[Flus (TV-serie)|Flus]]* (TV-serie) – CD
* 2023: *[[Konvoi (film)|Konvoi]]* (Film) – Sigurd

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Søre Midøy gravplass

**Søre Midøy gravplass** er en gravlund på Midøya i Molde kommune (Midsund kommune før 2020) i Møre og Romsdal. Gravlunden ligger sørøst for fylkesvei 668, nær dennes kryss med fylkesvei 6028. Den ble opparbeidet og tatt i bruk i 1926.

Det er ingen kirke i umiddelbar nærhet, men i Midsund montessoriskule er Søre Midøy kapell.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Molde kirkelige fellesråd: Søre Midøy gravplass
* Gravplassmyndigheten i Molde
* [Kart over Søre Midøy gravplass](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Molde)-Midoey%20soere.jpg) (Allslekt)
Tøndergård gravlund

**Tøndergård gravlund**, eller **Tøndergård gravplass**, er en gravlund i Molde by i Møre og Romsdal. Den ligger nord for småbåthavnen ved Fannestranda, litt øst for sentrum. På gravlunden står et klokketårn.

Kapasiteten på gravlunden er på det nærmeste sprengt, men ny gravlund ved Røbekk vil bli opparbeidet i perioden 2021–2023.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Molde kirkelige fellesråd: Tøndergård gravlund: Oversikt over gravfelt (1)
* Molde kirkelige fellesråd: Tøndergård gravlund: Oversikt over gravfelt (2)
* Gravsøk på Tøndergård gravlund (Nettgrav.no)
* Gravplassmyndigheten i Molde
* [Kart over Tøndergård gravlund](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Molde)-Toendergaard.jpg) (Allslekt)
Lisebergsbanan

**Lisebergbanan** er en berg-og-dal-bane på Liseberg i Göteborg. Den åpnet i 1987 og var da Europas lengste og høyeste berg-og-dal-bane.

Banen er 1,34&nbsp;km lang og togene når en hastighet på 80 km/h. Under turen passerer man attraksjonene Flume ride, Uppswinget og Helix. Lisebergbanen er en av Lisebergs mest populære attraksjoner og hadde  besøkende i 2007.

## Design og bygging
Lisebergbanan ligger på Geteberget inne på Liseberg. Banan ble spesialdesignet av Anton Schwarzkopf for å passe terrenget på fjellet. Schwarzkopf, som også har designet en hel del andre berg- og dalbaner i verden, har sagt at Lisebergbanan var hans personlige favoritt. Attraksjonen ble bygget av det tyske selskapet Zierer Karussell und Fahrzeugfabrik.

Et krav for at banen skulle bygges, var at ingen trær på fjellet skulle hogges, med mindre treet var veldig sykt. Et antall dårlige trær ble hogget, men også et friskt.

Med fem tog som hver kan ta opptil 22 personer, kan 110 personer kjøre på berg- og dalbanen samtidig. Opptrekket i den første bakken er 65 meter langt.

Den første sesongen klagde nærboere på støy fra Lisebergbanan. Dette ble løst med at hele banens spor ble fylt med sand, noe som fungerte som lyddemper, samt at togene fikk et da helt nyutviklet støtdempersystem. Togene hadde tidligere lyddempende heler for å forminske lyden fra rullesperrene i den første oppoverbakken. Disse ble fjernet etter ulykken i 2006 for å øke nødbremsevnen.

## Ulykken i 2006
Den 15. juli 2006 ble 21 personer skadet i en kollisjon på Lisebergbanan. Et tog var på vei opp den første oppoverbakken, men på grunn av et brudd på kjeden som drar opp togene rullet toget baklengs tilbake inn til stasjonen og kolliderte med et tog som holdt på med avstigning. Ettersom ikke hele toget hadde nådd bakkens dragkroker, klarte ikke sikkerhetssperrene å holde igjen toget. 21 passasjerer ble sendt til sykehus. Attraksjonen holdt stengt til midten av august 2006.

## Bilder

Fil:Lisebergbanan1 liseberg goteborg sweden 20100718.jpg|Tog på vei opp første oppoverbakke.
Fil:Lisebergbanan2.jpg|Toget på vei inn til stasjonen.
Fil:Lisebergbanan2 liseberg goteborg sweden 20100718.jpg|Første nedoverbakke.
Fil:Lisebergbanan track 1.JPG
Fil:Lisebergbanan 1.JPG
Fil:Lisebergbanan3 liseberg goteborg sweden 20100718.jpg|Lisebergbanans airtime-hill over Flume Ride
Fil:Lisebergbanan track 2.JPG
Fil:Lisebergbanan 2.JPG


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tettsteder i Vestfold og Telemark

Dette er en liste over tettsteder i Vestfold og Telemark slik begrepet er definert av Statistisk sentralbyrå. Per  var det 80 tettsteder i fylket, inkludert eventuelle tettsteder som krysser fylkesgrensen.

I tabellen blir tall som også gjelder områder utenfor fylket vist med grå skrift og i parentes, tall som gjelder delområder blir vist med grå og mindre skrift.

## Referanser
Beskytterskap

**Beskytterskap** er en ordning som innebærer anerkjennelse av organisasjoner og arrangementer innenfor viktige områder av sivilsamfunnet.

Når en person påtar seg et beskytterskap innebærer det at personen fremmer organisasjonens virksomhet. Dette kan gjøres på ulike måter, men generelt innebærer det at beskytteren kan sies å gi vekt og status til virksomheten gjennom å øke oppmerksomheten og bevisstheten rundt organisasjonen og dens arbeid. Ved beskytterskap for mer langsiktig virksomhet søker beskytterskapet også til å inspirere andre mennesker til å bidra med sin støtte.

## Referanser
Kunståret 1672

**Kunståret 1672** er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde kunstnerpersonligheter i 1672.

## Hendelser

## Malerier

*Kanō Tanyū – *春景図 (Landskap om våren)*
*Willem van de Velde den yngre – *[[:Fil:Willem van de Velde the Younger, Ships on a Stormy Sea (c. 1672).jpg|Skip på en stormfull sjø]]*
*Jan Vermeer
***[[Gitarspilleren (Vermeer)|Gitarspilleresken]]*
**«Stående kvinne ved virginal»

## Publiseringer
*Gian Pietro Bellori - *Le vite de’ pittori, scultori et architetti moderni (Livene til moderne kunstmalere, skulptører og arkitekter)*

## Fødsler
*5. mars – Giuseppe Zola, italiensk kunstmaler (død 1743)

## Dødsfall
*30. desember - Hendrick Bloemaert, kunstmaler i den nederlandske gullalderen (født 1601)




## Referanser


## Eksterne lenker
*
Covid-19 og graviditet

**Covid-19 og graviditet** viser til effekten av en covid-19-infeksjon på graviditet. Sammenhengen er ikke helt kjent på grunn av mangelen på pålitelige data. Det har hittil (sep./okt. 2020) ikke vært mulig å fastslå hvorvidt det er økt risiko for gravide kvinner og fostre.

Forutsigelser basert på lignende infeksjoner som SARS og MERS antyder at gravide kvinner har en økt risiko for alvorlig infeksjon, men resultater fra undersøkelser til dato (sep./okt. 2020) viser at de kliniske egenskapene ved covid-19-lungebetennelse hos gravide kvinner ligner de som blir rapportert fra ikke-gravide voksne.

Det er ingen data som tyder på en økt risiko for spontanabort på grunn av covid-19, og studier for SARS og MERS viser ikke et forhold mellom infeksjon og spontanabort eller tap i annet trimester.

Det er ennå uklart om tilstander som oppstår under graviditet – herunder graviditetsdiabetes, hjertesvikt, trombofili (hyperkoagulabilitet) og hypertensjon – kan utgjøre ytterligere risikofaktorer for gravide kvinner i forhold til ikke-gravide kvinner.

Fra de begrensede tilgjengelige data forekommer loddrett transmisjon (mor til baby) i tredje trimester sannsynligvis ikke eller forekommer kun meget sjeldent. Det er ennå ingen data om tidlig graviditet.

## Referanser


## Eksterne lenker
* "Epidemiologisk trend og fokus: Graviditet" fra Ssi.dk, Statens Seruminstitut, 22. april 2020 ("... Ingen gravide med COVID-19 er døde. Tallene er meget små, hvorfor de skal fortolkes med varsomhed. ...")
Sundsbø gravplass

**Sundsbø gravplass** er en gravlund i Molde kommune i Møre og Romsdal. Den ligger på nordsiden av Otrøya, som før 2020 var i Midsund kommune. Gravlunden ble opparbeidet i 1926 og tatt i bruk i 1927.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Molde kirkelige fellesråd: Sundsbø gravplass
* Gravplassmyndigheten i Molde
* [Kart over Sundsbø gravplass](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Molde)-Sundsboe.jpg) (Allslekt)
OPUS 250

***OPUS 250*** er et musikkalbum utgitt av Bergen filharmoniske orkester på LAWO Classics i 2015 i anledning orkesterets 250-årsjubileum. Det inneholder nye verk skrevet for Bergen filharmoniske orkester til jubileet, som ble urfremført i Grieghallen 19. februar 2015, dirigert av Andrew Litton.

Albumet inneholder fire verk: *Konsert for bratsj og orkester* av Olav Berg, klarinettkonserten *Shadows and Shields* av Therese Birkelund Ulvo, *Horns in Landscapes* av Ragnar Søderlind og *[[Konsert for pauker og orkester (Marcus Paus)|Konsert for pauker og orkester]]* av Marcus Paus. Musikkritiker Olav Egil Aune skrev at «de fire komponistene – Søderlind, Berg, Ulvo og Paus – var førstevalg da Bergen Filharmoniske Orkester skulle bestille musikk til 250-årsjubileet. Valgene er interessante, ingen er blant den eksperimentelle musikkens frontkjempere, de forholder seg til tradisjonen, det som vokser ut av den som 'nytt'.»

Berg fikk året etter utgivelsen Edvard-prisen i klassen samtid for sin bratsjkonsert.

Under den 63. Internasjonale Rostrum for komponister i Polen i 2016 ble Ulvos *Shadows and Shields* tildelt utmerkelsen «Recommended Works» i den generelle kategorien der elleve verk fra hele Europa anbefales for radiospilling i mønstringens nær 30 deltagerland.

Oddleiv Apneseth stod for plateomslaget.

## Referanser
Lid gravplass

**Lid gravplass** er en gravlund i Volda kommune. Den ligger ved Hovekrebakken innenfor Berkvika, øst for Berknesvegen (fylkesvei 5896).

I 2014 ble det meldt om behov for å utvide gravlunden, og dette ble bekreftet av kommunen i 2016. I 2019 var dette fremdeles ikke gjennomført, men tiltaket var omtalt i kommuneplanen.

## Referanser


## Eksterne lenker
* [Kart over Lid gravplass](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Volda)-Lid.jpg) (Allslekt)
Banaadir

**Benaadir** (somalisk: Banaadir, arabisk: بنادر, italiensk: Benadir) er en administrativ region (gobol) i det sørøstlige Somalia. Det dekker det samme området som byen Mogadishu, Somalias hovedstad. Den grenser mot nordvest av Shabelle-elven, og i sørøst av Somalihavet. Selv om den er den minste administrative regionen i Somalia, har den den største befolkningen, anslått til 2 650 227 (inkludert 369 288 internt fordrevne) i 2014.
¨
## Referanser
Grødem kystfort

**Grødem fort** er et tysk kystfort helt nordøst på Grødem i Randaberg kommune i Rogaland. Fortet på Grødem ble brukt av tyskerne under andre verdenskrig og var den gang kalt for Grødem fort, MKB 1/503 Stavanger. Fortet var et marinekystbatteri og var i bruk fra 1940 til 1944, da Hundvåg fort tok over. Fortet på Grødem har både kommandobunker og flere kanonstillinger. Det var satt opp tre stykk norske 10,5 cm SK L/40 skipskanoner som hadde en rekkevidde på 17.000 meter.

## Eksterne lenker
Turblogg

*
Hundvåg kystfort

**Hundvåg fort** er et tysk kystfort helt sørvest på øya Hundvåg i Stavanger kommune i Rogaland. Fortet ligger like ved Trollskogen på Hundvåg i Stavanger. Fortet på Hundvåg ble brukt av tyskerne under andre verdenskrig og var den gang kalt for Hundvåg fort, MKB 1/503 Stavanger. Fortet var utstyrt med 3 stk 10&nbsp;cm SKL/40 M2 Bofors kanoner med en rekkevidde på 17&nbsp;km. Dette var kanonene fra den norske jageren Æger, som ble senket i Gandsfjorden av tyske bombefly. Batteriet ble først etablert på Grødheimhamaren litt nord for Stavanger havn, men flyttet hit til Hundvåg i 1944.

## Eksterne lenker
* Turblogg
Bø kystfort

**Bø fort** er et tysk kystfort helt vest på Bø i Randaberg kommune i Rogaland. Fortet på Bø ble brukt av tyskerne under andre verdenskrig og var den gang kalt for Bø kystfort, HKB 7/978 Randaberg. Fortet på Bø har både kommandobunker og flere kanonstillinger.

## Eksterne lenker
Turblogg

*
Løykja gravplass

**Løykja gravplass** eller **Løkja gravplass** eller **Løykja kirkegård** er en gravlund i Sunndal kommune i Møre og Romsdal. Den ligger på nordsiden av Hoåsvegen, nær dennes kryss med riksvei 70, noen kilometer øst for Sunndalsøra. På gravplassen står et lite redskapshus med klokketårn (takrytter).

Gravlunden er på et gammelt kirkested der det tidligere stod en stavkirke. Blant dem som er gravlagt på stedet, er Barbara Arbuthnott og hennes sønn James.

I området ved gravlunden er ellers et gravfelt fra jernalderen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* [Kart over Løykja gravplass](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Sunndal)-Loeykja.jpg) (Allslekt)
* 
* Kulturpunkt: Løykja kirkegård
Tjelle gravplass

**Tjelle gravplass** er en gravlund på Tjelle i tidligere Nesset kommune i Møre og Romsdal, fra 2020 en del av Molde kommune. Den ligger på sørvestsiden av fylkesvei 62, nær krysset med Ranvikvegen (fylkesvei 6020).

Da kirken på Rød ble nedlagt og ny kirke oppført i Eidsvåg i 1870-årene, var det meningen at det også skulle bygges et kapell på Tjelle. Det drøyde imidlertid, og selv om tegninger ble godkjent i 1898, ble det i 1903 vedtatt at kapell ikke skulle oppføres.

Rød gravplass betjente vestre del av bygda inntil den ble for liten omkring andre verdenskrig. Kirkedepartementet godkjente i 1949 planer for hjelpekirkegård. Jord ble kjøpt inn i 1953, og i 1957 ble gravplassen tatt i bruk. Innvielse og første jordfesting skjedde den 8. juli. Den første som ble gravlagt, var Olaf K. Gussiås, som hadde ledet byggingen av klokkehuset på gravplassen.

## Referanser




## Eksterne lenker
* Molde kirkelige fellesråd: Tjelle gravplass
* Gravplassmyndigheten i Molde
* [Kart over Telle gravplass](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Molde)-Tjelle.jpg) (Allslekt)
Paulus Bor

**Paulus Bor** (født ca. 1601 i Amersfoort, død 10. august 1669 i Amersfoort) var en nederlandsk kunstmaler.

Bor, som var født og døde i Amersfoort, var av en viktig katolsk familie. Han gjorde en studietur til Roma, hvor han var en grunnleggerne av *[[Bentvueghels]]*, og tok kallenavnet Orlando. Bor vendte tilbake i 1626 til Amersfoort og slo seg sammen med Jacob van Campen om dekoreringen av slottet Honselaarsdijk som tilhørte Frederik Hendrik. I 1656, ble han leder for godshuis "De Armen de Poth" i Amersfoort.

Bors malestil adskilte seg mye fra samtidige malere fra Utrecht. Han malte til å begynne med Caravaggisti-lignende historiemalerier, men verkene hans ble raskt preget av en klassisisme relatert til van Campen som også var fra Amersfoort. Gjennom uvanlige komposisjoner og primitiv teknikk skildrer maleriene hans rare og mystiske motiver.

## Utvalgte verk
* *Bebudelsen om jomfruens død* (nederlandsk: *De Annunciatie door Gabriël aan de Maagd van haar ophanden zijnde dood*), ca. 1635–1640 (National Gallery of Canada, Ottawa)

## Referanser
Mathilde Smith

**Mathilde Josephine Smith** (født 8. april 1824 i Christiania, død 29. juli 1882 på Diakonissehuset i Kristiania) var en norsk kunstmaler, og en av få kvinnelige landskapsmalere i sin samtid. 

## Liv og virke
Mathilde Smith var elev ved Den kongelige Tegneskole i Christiania under Johannes Flintoe før 1850, og i årene 1850–1853 studerte hun hos Hans Gude og Johann Wilhelm Schirmer i Düsseldorf.

Smith stilte ut sitt første bilde ved Markedsutstillingen i Christiania i 1847. Dette var et måneskinnsbilde kopiert ette J.C. Dahl. Hennes landskapsbilder var preget av innflytelsen fra Düsseldorfskolen, med en mørk palett, en omhyggelig og dyktig utført detaljering og gjerne motiver med fjell og sjø. Hun benyttet gjerne nasjonalromantiske elementer, som figurer i folkedrakter, i bildene. Hennes «Landskap med tjern» fra 1852 er et eksempel på dette. Bildet kan ha blitt malt i løpet av den studiereisen hun sommeren 1852 foretok i Telemark sammen med Aasta Hansteen.

Smith malte motiver fra flere steder i Norge, som Telemark, Modum, Gudbrandsdalen, Valdres og Østfold. Fra slutten av 1860-årene ble hennes palett lysere, og bildene fikk likheter med Johan Fredrik Eckersbergs kunst. Et eksempel på hennes lysere uttrykk er bildet «Henover Hardangerfjords Vande», som ble utstilt i Oplandenes Kunstforening i 1878. I denne anledning skrev en aviskommentator blant annet «*Hvorfor skulde man vel ønske at hænge paa sin væg de mørke graakolde Billeder, som der er saa mange af her i Landet og som vor vinterlige Natur giver saa let Motiver til? Det er de lyse og vakre solvarme Dage, som vi kun sparsomt nyder, der skal gjengives af Kunsten for at lyse i vor Stue*».

Hun kopierte også bilder av eldre mestere, blant annet en rekke portretter.


Mathilde Smith - kopi etter Carl Peter Lehmann - Gregers Winther Wulfsberg - Eidsvoll 1814 - EM.01502 (cropped).jpg|Mathilde Smith - kopi etter Carl Peter Lehmann - Gregers Winther Wulfsberg - Eidsvoll 1814
Mathilde Smith - Kopi etter Jacob Munch - Andreas Aagaard Kiønig - Eidsvoll 1814 - EM.01552 (cropped).jpg|Mathilde Smith - Kopi etter Jacob Munch - Andreas Aagaard Kiønig - Eidsvoll 1814


I 1867 hadde hun atelier på Slottet i Christiania, som en gunstbevisning fra kong Karl IV. Hun bodde fra 1871 til omkring 1880 i München, hvor hun solgte tyske og norske landskapsmotiver til tyske kunstforeninger. Hun stilte ut ved Christiania Kunstforening i perioden 1852–1868, og flere ganger hos Trondhjems Kunstforening og Bergens kunstforening. I 1881 stilte hun ut et motiv fra München i Göteborg.

Mathilde Smith ble 4. august 1882 gravlagt på Vår Frelsers Gravlund.

## Familie
Mathilde Smith var datter av traktør og hotelleier i Larvik Ole Christian Smith og Marie Kristine Børsum. Hun forble ugift.

## Stipender, reiser og utenlandsopphold
* 1852: Statens reisestipend
* 1850–1853: Studieopphold i Düsseldorf

## Referanser


## Kilder
* 
*
Charles N. Herreid

**Charles Nelson Herreid** (1857–1928) var en amerikansk politiker. Han var Sør-Dakotas guvernør fra 1901 til 1905 og tilhørte Det republikanske parti.

## Liv og virke
Han var sønn av de norske immigrantene Nels Olson Herreid fra Hæreid i Eidfjord i Hardanger og Thone Kittelson (Kittilsdatter) fra Tørdal i Telemark. Samtlige av farens foreldre og søsken utvandret til Amerika. Charles N. Herreid vokste opp i nybyggersamfunn med mange andre norskamerikanere i Dane County og Trempealeau County i Wisconsin.

Han studerte ved Gale College, en høyere skole drevet av den presbyterianske og senere den norske luthersk-evangeliske kirken i Galesville i Wisconsin. Deretter studerte han jus ved University of Wisconsin. I 1883 flyttet han til McPherson County i Dakotaterritoriet. Han ble offentlig anklager og dommer der.

Sør-Dakota ble opprettet som delstat i 1889. Herreid var Sør-Dakotas viseguvernør fra 1893 til 1897 og formann for Det republikanske parti i delstaten fra 1898 til 1900.

Ved guvernørvalget i Sør-Dakota i 1900 stilte ikke Andrew E. Lee til gjenvalg. Lee hadde blitt valgt til guvernør med støtte fra demokrater, populister og republikanere som støttet fri sølvutmynting. De utså en annen norskamerikaner, Burre Hanson Lien, til å etterfølge ham, men måtte se seg slått av Charles N. Herreid, som var nominert av Det republikanske parti. Herreid ble gjenvalgt med stort flertall ved guvernørvalget i 1902. Som guvernør arbeidet Herreid blant annet for å bygge ut skolevesenet og veinettet, og redusere godsprisene på jernbanene for å fremme landbrukets interesser.

Etter at han gikk av som guvernør i 1905, var han advokat i Aberdeen i Sør-Dakota. Han påtok seg også mange offentlige verv.

Han giftet seg i 1881 med Eunice Jeanette Slye. Deres datter Grace har etterslekt.

Den lille byen Herreid i Campbell County er oppkalt etter ham.

## Referanser
Tettsteder i Innlandet

Dette er en liste over tettsteder i Innlandet slik begrepet er definert av Statistisk sentralbyrå. Per  var det 108 tettsteder i fylket, inkludert eventuelle tettsteder som krysser fylkesgrensen.

I tabellen blir tall som gjelder delområder vist med grå og mindre skrift.

## Referanser
Diastrophella

***Diastrophella*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) sandjegere i familiegruppen løpebiller.

## Utseende
Midelsstore, slanke og langbeinte, metalliske fargede sandjegere. Kjevene er store og sigdformede, fasettøynene store og rundede, nokså utstående. Pronotum er litt smalere enn hodet, tønneformet. Dekkvingene er jevnbrede med flere skrå furer.

## Levevis
Artene finnee gjerne på trestammer, der de jakter på andre insekter.

## Utbredelse
Slekten er endemisk for Réunion.

## Systematisk inndeling
* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Adephaga
*** Overfamilien Caraboidea
**** Familien løpebiller, Carabidae
***** Underfamilien sandjegere, Cicindelinae
****** Stammen Cicindelini
******* Slekten ***Diastrophella*** Rivalier, 1957
******** *[[Diastrophella pauliani]]* Rivalier, 1957 - Réunion
******** *[[Diastrophella richardi]]* Rivalier, 1957 - muligens et synonym for *Diastrophella pauliani*

## Litteratur

## Eksterne lenker
* Bilde av ''Diastrophella pauliani''
*
FA-cupen 2020/21

**FA-cupen 2020/21** er den 140. utgaven av FA-cupen. Regjerende mester er  som vant 2 &ndash; 1 mot  i finalen i 2020.

## Kvalifisering
### Ekstra førkvalifisering
368 lag spilte i en ekstra førkvalifiseringsrunde for førkvalifiseringen. Dette er lag som spiller på nivå 8 - 10 i det engelske ligasystemet.
De 184 vinnerne gikk videre til førkvalifiseringen der de møter lag fra nivå 7 og 8.

### Førkvalifisering
136 nye klubber kommer inn i turneringen og trekkes mot de 184 lagene som vant forrige runde. Trekningen ble utført 18. august 2020.

### Første kvalifiseringsrunde
74 nye klubber kommer inn i turneringen og trekkes mot de 160 lagene som vant forrige runde. Trekningen ble utført 14. september 2020.

### Andre kvalifiseringsrunde

### Tredje kvalifiseringsrunde

### Fjerde kvalifiseringsrunde

## Første runde
Første runde i FA-cupen 2019-20 ble trukket mandag 26. oktober 2020. Fredag 6. november ble det kjent at kampen mellom  og  som opprinnelig var satt opp lørdag 7. november var utsatt på ubestemt tid etter at flere av Wimbledons spillere hadde testet positivt på Covid-19 før kampen.

## Andre runde
Andre runde i FA-cupen 2020/21 ble trukket 9. november 2020 i forbindelse med kampen i første runde mellom  og .

## Tredje runde
Tredje runde i FA-cupen 2019-20 ble trukket mandag 30. november 2020. 
Lavest rangerte lag som er igjen i turneringen er  fra nivå 8 som ble trukket hjemme mot . Idet runden ble trukket ledet  Premier League. Dette medførte at det var 167 plasser mellom lagene i ligasystemet. Dette var den største forskjellen i ligaplassering mellom 2 lag som møtes i FA-cupens 140 sesonger lange historie.

## Fjerde runde

## Femte runde

## Kvartfinaler

## Semifinaler

## Finale

## Noter

## Referanser
Hådalen kirkegård

**Hådalen kirkegård** er en gravlund i Røros kommune i Trøndelag. Gravlunden ligger sør for fylkesvei 6526 og Rambergsjøen, et stykke sørøst for Røros by. Den er omtalt som hjelpekirkegård i en bok fra 1934.

På gravlunden står et minnesmerke over tre soldater fra Kompani Linge som druknet i Rambergsjøen under krigen etter å ha hoppet ut i fallskjerm.

Det avholdes iblant fruluftsgudstjenester på gravlunden.

## Referanser


## Eksterne lenker
* [Kart over Hådalen kirkegård](https://darkiv.no/Allslekt/Feltkart/(Roeros)-Haadalen.jpg) (Allslekt)
Boeomimetes

***Boeomimetes*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller.

## Utseende
Middelsstore (ca. 10 millimeter), nokså brede, blankt gul- eller rødbrunlige løpebiller. Fasettøynene er middelsstore og litt utstående. Antennene er tynne og litt lengre enn hode + pronotum. Pronotum er rundet, mye bredere enn langt, med markerte bakhjørner. Dekkvingene er jevnbrede med fine punktstriper.

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt i det sørlige Afrika (Botswana, Sør-Afrika).

## Systematisk inndeling

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[Markløpere (insekt)|markløpere]]** Harpalinae Bonelli, 1810
****** stammen Harpalini Bonelli, 1810 
******* slekten ***Boeomimetes*** Péringuey, 1896
******** *[[Boeomimetes atratus]]* Peringuey, 1896
******** *[[Boeomimetes confusus]]* Basilewsky, 1948
******** *[[Boeomimetes ephippium]]* (Boheman, 1846)
******** *[[Boeomimetes jeanneli]]* Basilewsky, 1946

## Referanser


## Eksterne lenker
* Bilde av ''Boeomimetes atratus''
*
Eldar Skar

**Eldar Solve Rørvik Skar** (født 1983) er en norsk skuespiller fra Molde.

Han har vært skuespiller blant annet ved Teatret Vårt i Molde og Oslo Nye Teater. Han ble for alvor kjent for sin rolle i TV-serien *[[Okkupert]]* som har gått på TV 2 siden 2015. Han ble nominert til Amandaprisen 2019 i klassen beste mannlige birolle for sin rolle som Leif Henie, bror til Sonja Henie, i filmen *[[Sonja (film)|Sonja]]*.

## Filmografi
* 2014: *[[Mammon (TV-serie)|Mammon]]* (TV-serie) – VG-journalist Gjermund
* 2015–2020: *[[Okkupert]]* (TV-serie) – Hans Martin Djupvik
* 2018: *[[Shetland (TV-serie)|Shetland]]* (TV-serie)
* 2018: *[[Sonja (film)|Sonja]]* – Leif Henie
* 2019: *[[Tunnelen]]* – Vegard
* 2022: *[[The Northman]]* – Finnr the Nose-Stub
* 2025: Blücher - Kaptein Sødem

## Referanser


## Eksterne lenker
*  
*
Oppdal sovjetiske krigsgravplass

**Oppdal sovjetiske krigsgravplass** ligger i nordlige del av Oppdal sentrum. Her er 104 sovjetiske krigsfanger fra fangeleiren i Oppdal gravlagt. 

Fangeleiren ble bygd i 1941 på Furuly, omtrent der hvor gressbanen ligger i dag. Stedet kalles *Russergrava* lokalt i Oppdal. 

Tyskerne gravla fangene flere steder rett ved fangeleiren, og etter krigen ble det opparbeidet en gravplass der det ble reist en 5 meter høy bauta i naturstein. 

Monumentet ble avduket i nærvær av norske og sovjetiske representanter 17. mai 1950. Gravplassen ble fra 1956 permanent og området ble da planert og opparbeidet med steingjerde og port. På minneplaten står det at 91 av de 104 er ukjent, men man antar nå at man kjenner navnene til omkring 80 av de russiske krigsfangene som ligger gravlagt i Oppdal. I tillegg til de som døde i Oppdal, ligger også 11 sovjetiske falne som døde i Grytten gravlagt her. 

Monumentet er utført av arkitekt John Tverdahl og planen er utarbeidet av landskapsarkitekt Karen Reistad. Bautaen på krigskirkegården er laget av Ingebrigt O. Mjøen og har inskripsjonen «Sov i fred dyrebare vener. Heimlandet gløymer dykk aldri.»   

## Se også
* Sovjetiske fanger i Norge under andre verdenskrig

## Referanser
Omostropus

***Omostropus*** er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) markløpere (Harpalinae) i familiegruppen løpebiller.

## Utseende

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika (Etiopia, Tanzania, Namibia).

## Systematisk inndeling
*Omostropus rotundatus* Clarke, 1973 er nylig overført til slekten *[[Harpalus]]* 

* ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** familien  ** [[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** underfamilie **[[Markløpere (insekt)|markløpere]]** Harpalinae Bonelli, 1810
****** stammen Harpalini Bonelli, 1810 
******* slekten ***Omostropus*** Péringuey, 1896
******** *[[Omostropus australis]]* Basilewsky, 1946
******** *[[Omostropus cratognathoides]]* (Chaudoir, 1876)
******** *[[Omostropus kilimanus]]* Basilewsky, 1946
******** *[[Omostropus mandibularis]]* (Roth, 1851)
******** *[[Omostropus minor]]* Basilewsky, 1948
******** *[[Omostropus similis]]* Peringuey, 1896
******** *[[Omostropus tersulus]]* Peringuey, 1896
******** *[[Omostropus vicarius]]* Peringuey, 1896

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jonathan Kramer

**Jonathan Donald Kramer** (født 7. desember 1942 i Hartford, Connecticut, død 3. juni 2004 i New York City) var en amerikansk komponist og musikkteoretiker.

Kramer tok doktorgrad i musikkvitenskap ved University of California, Berkeley i 1969; han var bl.a. student av Karlheinz Stockhausen. Han var professor i komposisjon og musikkteori ved Columbia University fra 1988 til sin død i 2004. Han arbeidet mye med temporalitet i musikk og med postmoderne musikk, og er særlig kjent for boken *The Time of Music*. Han rakk akkurat å skrive ferdig boken *Postmodern Music, Postmodern Listening* før han døde, men den ble først utgitt i 2016. Ved Columbia University er to stipender oppkalt etter ham.

## Bibliografi

* *The Time of Music* (New York: Schirmer Books, 1988)
* *Listen to the Music* (New York: Schirmer Book, 1988); spansk oversettelse *Invitacion a la musica* (Buenos Aires: Vergara, 1993)
*  *Postmodern Music, Postmodern Listening* (Bloomsbury Press, 2016)
* ed. *Time in Contemporary Musical Thought*, special issue of Contemporary Music Review (1989–93)
* "The Nature and Origins of Musical Postmodernism," Current Musicology 66 (Spring 1999). Også publisert i *Postmodern Music/Postmodern Thought*, red. Judy Lochhead and Joseph Auner (New York: Routledge, 2002)
* "Postmodern Concepts of Musical Time," Indiana Theory Review 17 (1997)
* "Durations from Nested Ratios and Summation Series: Toward an Approach to Rhythm Appropriate to Computer Composition," in Proceedings of the ACMA 1995 Conference (Melbourne: ACMA, 1995)
* "Beyond Unity: Toward an Understanding of Postmodernism in Music and Music Theory," i Concert Music, Rock, and Jazz since 1945: Essays and Analytical Studies (Rochester: U. of Rochester Press, 1995)
* "Unity and Disunity in Carl Nielsen's Sixth Symphony," i A Nielsen Companion (Portland, OR: Amadeus Press, 1994)
* "Discontinuity and Proportion in the Music of Stravinsky," i Confronting Stravinsky (Berkeley: U. of California Press, 1986)

## Musikkverk

* About Face, orchestra (1989), pub. MMB    
*Another Sunrise, mixed septet (1990), pub. MMB    
*Atlanta Licks, mixed sextet (1984), pub. MMB    
*Cincy in C, orchestra (1994), pub. MMB    
*Licks, double bass trio with voice (1981), pub. MMB    
*Moments in and out of Time, orchestra (1983), pub. G. Schirmer    
*Music for Piano, Number 5 (1980), pub. G. Schirmer    
*Musica Pro Musica, orchestra (1987), pub.  MMB    
*No Beginning, No End, chorus with orchestra (1983), pub. MMB    
*Notta Sonata, 2 pianos with 2–3 percussion (1993), pub. MMB    
*Obsessions, symphonic wind ensemble (2001), pub. MMB    
*One for Five in Seven, Mostly, woodwind quintet (1971), pub. MMB    
*Remembrance of a People, string orchestra with piano and optional narrator (1996), pub. MMB    
*Renascence, clarinet with electronics (1974), pub. G. Schirmer    
*Rewind: A Semi-Suite, orchestra  (2000/2003), pub. MMB    
*Serbelloni  Serenade, clarinet, violin and piano (1995), pub. MMB

## Referanser
Allmenninger i Bergen

:*For hovedartikkel, se [[Allmenning]].*
:*For artikkelen om bygda i Kinn kommune, se [[Allmenningen]].*

**Allmenninger** i Bergen er tversgående brannhindrende brede gater eller plasser. De fleste i retningen fra nordøst mot sørvest. I Byloven av 1276 har det til ulike tider blitt bestemt økende bredder i takt med erfaringene etter hver ny bybrann i Bergen. Byloven hadde sin opprinnelse i Magnus Lagabøtes bylov. Knut Helle antok at allmenningene opprinnelig ble anlagt for varetransport og allmenn ferdsel.

## Allmenninger øst for Vågen
*Dreggsallmenningen fra Vågen forbi Mariakirken til Kroken
*Øvre Dreggsallmenningen fra Mariakirken til nordre enden på Bradbenken (veien)
*Nikolaikirkeallmenningen fra Vågen til Steinkjellergaten (historisk fra det gamle torget til Nikolaikirken).
*Vetrlidsallmenningen fra Bryggesporden ved Torget til Skansen

## Allmenninger vest for Vågen på Nordneshalvøyen
*Tollbodallmenningen fra Tollbodkaien ved Vågen til Nordnesveien 
*Nykirkeallmenning fra Vågen til til Fredriksbergsgaten på Nordneshøyden
*Holbergsallmenningen fra Holbergskaien ved Vågen til Klosteret
*Vestre Holbergsallmenningen fra Klosteret til Nordre Nøstekaien på Nøstet
*Østre Murallmenningen fra Vågen til Markeveien
*Vestre Murallmenningen fra Markeveien til Jonsvollsgaten på Nøstet

## Allmenninger sør for Vågen
*Vågsallmenningen fra Torget til det gamle rådhuset
*Øvre Korskirkeallmenningen fra Bispengsgaten til Korskirken
*Nedre Korskirkeallmenningen fra Korskirken til Vågsallmenningen
*Torgallmenningen fra Torget til Kong Olav Vs plass 

## Allmenninger utenfor den gamle bygrensen
*Damsgårdsallmenning (1880) fra havnen og opp til Kringsjåveien på Laksevåg
*Søndre Allmenningen (1896) fra Sandviksveien til Ekregaten i Sandviken

## Tidligere allmenninger
*Breida almenning / Breiðalmenningr fra Bryggen til Øvregaten der Svensgården nå ligger
*Bryggesporens almenning tilsvarer Vetrlidsallmenningen eller nedre del av denne
*Bua almenning fra Bryggen til Øvregaten mellom Bugården og Bredsgården
*Maria almenning / Mariakirkjualmenningr «den gamle kirkevei» fra Vågen til Mariakirken like ved nåværende Dreggsallmenningen
*Smørsalmenning ble ikke tilbakeført etter den store bybrannen i 1916. Den gikk fra Vågen opp til Store Markevei midt mellom nåværende Jon Smørs gate og Fortunen i et område som nå er bebygget.

## Planlagt allmenning
*Domkirkens almenning fra reguleringsvedtak 1857 skulle gå fra like sør for Domkirken til Lille Lungegårdsvann. Tilsvarer noenlunde nåværende Heggebakken, Nygaten og Peter Motzfeldts gate hvor man spesielt i Nygaten kan gjenkjenne allmenningsbredden.

## Navneendringer
*Auta almenning / Aa Alminding tilsvarer nåværende Vetrlidsallmenningen
*Nye almenning var nåværende Holbergsallmenningen
*Rådstuealmenningen var nåværende Vågsallmenningen
*Vågsalmenningen var tidligere navnet på nåværende Torgallmenningen
*Yngre Breida almenning var tidligere navnet på nåværende Nikolaikirkeallmenningen

## Referanser
Flikkjempe

**Flikkjempe** (*Plantago coronopus*) er en plante i kjempefamilien.

Den er to- eller flerårig, av og til ettårig, og blir 3–15 cm høy. Bladene er linje- til lansettformede, parflikete og hårete og sitter i en grunnstilt rosett. Blomstene sitter i et ganske kort og glissent aks i enden av en oppstigende stengel som er lengre enn bladene. Blomstringstida er i juli–august. Krona er melkehvit, og pollenknappene er gulaktige. Frukten er en kapsel med 1–5 frø.

Flikkjempe vokser på saltholdig jord langs kysten, men den kan også finnes i innlandet, for eksempel langs veger som saltes. Arten er utbredt i Europa nordover til Færøyene, Danmark og Sør-Sverige, Makaronesia, middelhavslandene og sørover til Saudi-Arabia og Eritrea, og østover til vestlige Pakistan og Sentral-Asia. Den er forvillet i tempererte deler av Nord- og Sør-Amerika, Sør-Afrika og New Zealand. I Norge er den bare funnet tre ganger, og alle funnene var på ballastjord for over hundre år siden.

## Litteratur
* 
* 
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Phloeoxena

***Phloeoxena***  er en slekt av løpebiller.

## Utseende
Nokså små (gjerne 5-6 millimeter), slanke, blanke, brokete fargede løpebiller. Hodet har store, utstående fasettøyne. Pronotum er bredere enn langt, rundet til bredt hjerteformet, mye smalere enn dekkvingene. Disse er noe rundede med dype punktstriper.

## Levevis
Denne gruppen inneholder mange arter som lever i trær, der de gjerne løper rundt på barken.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den neotropiske økosonen, én art går nord til det sørlige USA.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller,** Coleoptera** Linnaeus, 1758
** Underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
*** Overfamilien løpebiller og vannkalver, **[[Caraboidea]]** Latreille, 1802
**** Familien **[[løpebiller]]**, Carabidae Latreille, 1802
***** Underfamilien **[[Lebiinae]]**  Bonelli, 1810
****** Stammen Lebiini  Bonelli, 1810 
******* Gruppen Pericalina Hope, 1838
******** Slekten ***Phloeoxena*** Chaudoir, 1869
********* *[[Phloeoxena ashei]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena batesi]]* Ball, 1975 
********* *[[Phloeoxena bembidioides]]* (Bates, 1883) 
********* *[[Phloeoxena biundata]]* Steinheil, 1875 
********* *[[Phloeoxena brooksi]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena caudalis]]* (Bates, 1883) 
********* *[[Phloeoxena concolor]]* (Ball, 1975) 
********* *[[Phloeoxena costata]]* Darlington1937 
********* *[[Phloeoxena davidsoni]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena dealata]]* Darlington, 1937 
********* *[[Phloeoxena geniculata]]* Chaudoir, 1869 
********* *[[Phloeoxena henryi]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena herculeana]]* Ball, 1975
********* *[[Phloeoxena imitatrix]]* Darlington, 1934 
********* *[[Phloeoxena lamuralla]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena limbicollis]]* Bates, 1884
********* *[[Phloeoxena megalops]]* Bates, 1883 
********* *[[Phloeoxena montana]]* Darlington, 1935 
********* *[[Phloeoxena nevermanni]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena newtoni]]* Ball, 1975 
********* *[[Phloeoxena nigricollis]]* Ball, 1975 
********* *[[Phloeoxena nitida]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena obscura]]* Shpeley & Ball, 2000
********* *[[Phloeoxena picta]]* Chaudoir, 1869 
********* *[[Phloeoxena plagiata]]* Darlington, 1934 
********* *[[Phloeoxena pluto]]* Ball, 1975 
********* *[[Phloeoxena portoricensis]]* Darlington, 1939 
********* *[[Phloeoxena schwarzi]]* Darlington, 1934 
********* *[[Phloeoxena signata]]* (Dejean, 1825) 
********* *[[Phloeoxena totontepec]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena turnbowi]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena turrialba]]* Shpeley & Ball, 2000 
********* *[[Phloeoxena undata]]* Chaudoir, 1869 
********* *[[Phloeoxena viridis]]* Shpeley & Ball, 2000 

## Eksterne lenker
*
Sugathakumari

**Sugathakumari** (malayalam: സുഗതകുമാരി; født 22. januar 1934 i Aranmula i fyrstestaten Travancore, død 23. desember 2020 i Thiruvananthapuram i Kerala i India) var en indisk dikter og aktivist.

Hun var grunnleggende leder av Prakrithi Samrakshana Samithi, en organisasjon for naturvern, og for et dagsenter for mentalt syke.

Hun var leder av Kerala State Women's Commission.

Sugathakumari døde den 23. desember 2020 av lungebetennelse forårsaket av covid-19 på et sykehus i Thiruvananthapuram, i en alder av 86 år.

## Referanser
Gramophone

***Gramophone*** er et britisk tidsskrift om klassisk musikk, som særlig publiserer anmeldelser av nye utgivelser. Det ble etablert i London i 1923 av Compton Mackenzie. Tidsskriftet deler også ut prisene *Gramophone Awards* hvert år. Tidsskriftet beskriver seg selv som «verdens ledende autoritet på klassisk musikk», en beskrivelse som tidligere også stod på forsiden av den trykte utgaven. I 2013 ble tidsskriftet kjøpt av Mark Allen Group.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sebastian Torngren Wartin

**Sebastian Torngren Wartin** (født 1984) er en svensk manusforfatter og regissør.

Han ble utdannet på regilinjen ved Den norske filmskolen på Lillehammer i 2010. I 2016 skrev og regisserte han kortfilmen *Ambulanse* som vant en rekke priser, blant annet Menneskerettsprisen fra Den Norske regjering. Han har skrevet manus til norske spillefilmer som *[[Natt til 17.]]* og *[[Harajuku (film)|Harajuku]]*. For *Harajuku* ble han nominert til Kanonprisen 2018  og Amandaprisen 2019, begge i klassen beste filmmanus.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Pers Hotell

**Pers Hotell** er et hotell på Gol i Buskerud.

Hotellet ble bygd i 1964, da første byggetrinn stod ferdig. Hotellet var da på 2000 m² og hadde 62 sengeplasser. Før dette hadde bygget vært skifabrikk (Rustberggard Skifabrikk), som i 1949 ble ombygd til Gol Ungdomsherberge. Hotellet har pr 2020 ca 650 sengeplasser, og rommer også Tropicana Badeland, som stod ferdig i 1988.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Johannes van der Aeck

**Johannes van der Aeck** (døpt 3. februar 1636 i Leiden, begravet 21. mars 1682 i Leiden), var en kunstmaler i den nederlandske gullalderen.

## Biografi
Han var kjent for genre-verk. og var sønn av vinkjøpmannen Niclaes van der Aeck og ble medlem av Leidens gilde for evangelisten Lukas i 1658. Han var diakon i gildet i årene 1673, 1674 og 1676.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*Art UK bio
*Johannes van der Aeck på Artnet
Californias senat

**Californias senat** er overhuset i Californias lovgivende forsamling og møter i California State Capitol i Sacramento.

Senatet har 40 seter og hver senator representerer i snitt  innbyggere.

Californias viseguvernør er senatets president, men har kun stemmerett dersom det er stemmelikhet blant senatorene. Partigruppen med flertall i senatet velger en president pro tempore til å lede møtene i det daglige.

## Referanser


## Eksterne lenker
*