Konseptrammeverk

Et **konseptrammeverk** er et analytisk verktøy som kan brukes med ulike kategorier av arbeid for å få et helhetsbilde. De brukes for konseptuelle distinksjoner og organisering av ideer. Sterke konseptrammer fanger opp noe ekte, og gjør dette på en måte som er lett å huske og bruke.

## Eksempler
Den britiske filosofen Isaiah Berlin brukte metaforene «rev» og «pinnsvin» for å konseptuelt dele inn hvordan viktige filosofer og forfattere ser på verden. Pinnsvin er de som bruker én enkelt idé eller organiserende prinsipp for å se verden (som Dante Alighieri, Blaise Pascal, Fjodor Dostojevskij, Platon, Henrik Ibsen og Georg Wilhelm Friedrich Hegel). Rev er de som innarbeider en type pluralisme og ser verden gjennom flere og noen ganger motstridende synsvinkler (som Johann Wolfgang von Goethe, James Joyce, William Shakespeare, Aristoteles, Herodotus, Molière og Honoré de Balzac).

Samfunnsøkonomer bruker konseptrammeverket med tilbud og etterspørsel for å skille mellom atferds- og insentivsystemer til bedrifter og forbrukere. I likhet med mange andre konseptuelle rammeverk kan tilbud og etterspørsel presenteres gjennom visuelle eller grafiske representasjoner (se etterspørselskurve). Både statsvitenskap og samfunnsøkonomi bruker prinsipal–agent-teorien som et konseptuelt rammeverk. Dikotomien mellom politikk og administrasjon er et gammelt konseptuelt rammeverk brukt i offentlig forvaltning. Alle disse tre tilfellene er eksempler på et konseptrammeverk på makronivå.

## Oversikt
Konseptrammeverk kan brukes i forskjellig skala (små og store teorier) og kontekst (samfunnsvitenskap, markedsføring, anvendt vitenskap, kunst, med mer). Den eksakte definisjonen av hva et konseptrammeverk er og anvendelsen kan derfor variere.

Konseptrammeverk er nyttige for organisering i empirisk forskning. En mengde forskere har brukt konseptuelle rammeverk på deduktiv, empirisk forskning i studier på mikro- eller individnivå. 

Konseptrammer har også blitt brukt til abstrakte representasjoner knyttet til forskningsprosjekters mål, som igjen styrer innsamlingen og analysen av data. Konseptrammer er knyttet til et forskningsmål. I empirisk forskning er forklaring den vanligste typen forskningsformål. Den formelle hypotesen i en vitenskapelig undersøkelse er rammeverket knyttet til forklaringen.

Forklarende forskning fokuserer vanligvis på "hvorfor" eller "hva som forårsaket" et fenomen. Formelle hypoteser legger opp til mulige forklaringer (svar på spørsmålet om hvorfor) som testes ved å samle inn data og vurdere bevisene (vanligvis kvantitativt ved bruk av statistiske tester).

## Typer
Noen eksempler på typer konseptrammeverk og deres tilhørende formål er:

* Arbeidshypotese – utforskning eller utforskende forskning 
* Pilarspørsmål – utforskning eller utforskende forskning
* Deskriptive kategorier – beskrivende eller deskriptiv forskning
* Praktisk idealtype – analyse (måling)
* Modeller for operasjonsanalyse – beslutningstaking
* Formell hypotese – forklaring og prediksjon

Rammeverk har også blitt brukt for å forklare konfliktteori og balanser som er nødvendige for å oppnå noe som kan karakteriseres som en løsning.

## Se også
* Analogi, sammenligning mellom to ting på grunn av et tredje element som anses å være felles
* Enkét eller rundspørring, en prosess som har som mål å øke kunnskap eller løse et problem. 
* Konseptmodell, en representasjon av et system basert på sammensetning av konsepter
* Teori, en antagelse eller forklaring på et fenomen eller en sammenheng

## Referanser