Johannes Rosenthal

**Johannes Rosenthal**, kjent som biskop **John Baptist Rosenthal** (1903–1975), var en tysk afrikamisjonær og medlem av pallottinerne og den første biskopen av Queenstown  i Sør-Afrika.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Johannes Rosenthal var sønn av Louise, født Albus, og Hermann Rosenthal. Han vokste opp i Rhode nær Olpe. På grunn av nærheten til det nybygde palottinernovisiatet i Olpe bestemte Rosenthal seg for å bli med i palottinerordenen i 1923. Han studerte teologi ved pallottinerkollegiet i Vallendar og i Limburg.

### Prest
Han ble ordinert til prest i Limburg i 1929. I 1930 sendte ordenslederne ham til territoriet til den uavhengige Queenstown-misjonen i Eastern Cape-provinsen. Tro på ånder, innflytelse fra trollmenn, polygami og knusende fattigdom var utbredt blant de svarte innfødte der. Det var i dette miljøet Rosenthal begynte sitt misjonsarbeid. Senere ble han kalt til å lede misjonsarbeidet blant den hvite befolkningen i Queenstown.

Først ble Rosenthal  utnevnt til prefekt for det uavhengige Queenstown Mission Territory i 1937.
### Titulærbiskop, apostolisk vikar av Queenstown
I 1948 vigslet biskop Franziskus Hennemann av Cape Town ham til biskop av det som da var det apostoliske vikariat Queenstown. Medkonsekrerende var biskop Herman Joseph Meysing, apolisk vikar av Kimberley, og biskop Henry Joseph Thünemann, apostolisk vikar av Keimoes

### Biskop- av Queenstown
Territoriet ble et uavhengig bispedømme i 1951, og Rosenthal ble da den første bispedømmebiskopen. I løpet av hans tid ble mange nye kirker bygget. Under hans ledelse tegnet søster Pientia Selhorst Kristuskongen-katedralen i Queenstown (bygget fra 1958 til 1960) og Holy Cross Church nord for Queenstown i McKay's Nek (bygget i 1959 og 1960). Sistnevnte, som en rundkirke, vitner om hengivenhet til svart arkitektur ved å kombinere kirkelige symboler fra Ravenna og Hagia Sophia med afrikanske symboler, et vellykket «forsøk på å bringe svart kunst tilbake til kirken og det liturgiske liv».

Han var også i ledergruppen for Den sørafrikanske bispekonferanse i mer enn 20 år, og deltok i Det andre Vatikankonsil fra 1962 til 1965.

Biskop Rosenthal trakk seg fra bispedømmets ledelse i 1972 av helsemessige årsaker. 

Han tilbrakte de siste årene av sitt liv i Olpe, hvor han døde etter lang sykdom 22. mai 1975. Han er gravlagt ved siden av fader Franz Hitze. prest og sosialetiker og Zentrum-politiker, i sognekirken St. Cyriakus i Rhode.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Kardinal Giovanni Carlo Boschi (1715-1788) *1760
* Kardinal Bartolomeo Pacca (1756-1844) *1786
* Kardinal Francesco Serra Cassano (1783-1850) *1817
* Erkebiskop Joseph Maria Johann Nepomuk von Fraunberg (1768-1842) *1819
* Kardinal Johannes von Geissel (1796-1864) *1837
* Biskop Eduard Jakob Wedekin (1796-1870) *1849
* Kardinal Paul Ludolf Melchers (1813-1895) *1858
* Biskop Johannes Heinrich Beckmann (1803-1878) *1866
* Biskop Daniel Wilhelm Sommerwerk (Jacobi) (1821-1905) *1871
* Biskop Georg von Kopp (1837-1914) *1881
* Biskop Johannes Christian Roos (1826-1896) *1885
* Biskop Paul Leopold Haffner (1829-1899) *1886
* Biskop Dominikus Willi O.Cist. (1844-1913) *1898
* Biskop Heinrich Vieter S.A.C. (1853-1914) *1905
* Biskop Franziskus Hennemann S.A.C. (1882-1951) *1914
* Biskop *Johannes Rosenthal* S.A.C. (1903-1975) *1948

## Litteratur
* Gretel Kemper: *Johannes Rosenthal (1903–1975). Missionsbischof in Afrika*. I: *Olpe. Geschichte von Stadt und Land*. Bd. 2, Olpe 2011, s.1485–1487.
* Klaus Schumacher: *Missionsbischof Johannes Rosenthal aus Rhode (1903–1975)*. I: *Olpe in Geschichte und Gegenwart. Jahrbuch des Heimatvereins für Olpe und Umgebung e. V.*, Jg. 22 (2014) s.225–260.
## Referanser