open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eid prestegjeld (Møre og Romsdal)

**Eid prestegjeld**, også benevnt **Eid og Vold prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Indre Romsdal prosti. Det omfattet sogn i Rauma kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Eid kirke.

Eids kirkesogn er nå en del av Rauma kirkelige fellesråd, og underlagt Indre Romsdal prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Eið sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Eid antas å være lagt under Grytten i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Reformatsen 1589 hørte Eid og Vold sogn til Gryttens Præstegjeld.

Ettersom det var eget tinglag, dannet Eid og Vold sogn grunnlaget for Eid og Vold formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 10. september 1862 ble Eid og Vold skilt ut som eget *Eid og Vold prestegjeld*.

Fra 1. februar 1970 ble Eid prestegjeld avviklet og Eid og Voll sogn igjen lagt til Grytten prestegjeld.

## Referanser
Grytten prestegjeld

**Grytten prestegjeld** var var et prestegjeld tilhørende Indre Romsdal prosti. Det omfattet sogn i Rauma kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Grytten kirke.

Gryttens kirkesogn er nå en del av Rauma kirkelige fellesråd, og underlagt Indre Romsdal prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Gryttinar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Grytten prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hadde *Gryttens Præstegjeld* fem kirker og en prest. Kirkene var hovedkirken Grytten, samt Vold, Eid, Isfjord og Kors.

Grøtten prestegjeld dannet grunnlaget for Grøtten formannskapsdistrikt, opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 10. september 1862 ble Eid og Vold sogn skilt ut som eget Eid prestegjeld. Ved kgl.res. av 23. februar 1968 ble Veøy prestegjeld nedlagt, og Vågstranda og Holm sogn lagt til Grytten prestegjeld, gjeldende fra 1. februar 1970. Fra samme dato ble Eid prestegjeld avviklet og Eid og Voll sogn igjen lagt til Grytten prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Grytten
* Kors
* Hen
* Holm
* Eid
* Vågstranda
* Øverdalen
* Innfjord

## Referanser
Aukra prestegjeld

**Aukra prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Molde domprosti. Det omfattet sogn i Aukra kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Aukra kirke.

Aukras kirkesogn er nå en del av Aukra kirkelige fellesråd, og underlagt Molde domprosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Ókrey sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Aukra prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hadde *Ackerøe Præstegjeld* syv kirker og kapell, og tre prester. Sognepresten betjente hovedkirken Aukra og Vågøy kirke, mens Bud og Hustad kirker hadde en residerende kapellan på Bud, og Harøy, Sandøy og Ona kirker ble betjent av en *domestico sacello vdi Onen*, dvs. en personellkapellan, boende på Ona. I 1708 ble kapellet på Ona revet og gjenoppbygd på Sandøy, ettersom Ona hadde vært så å si folketom siden en stormflod i 1670. Ved kgl.res. av 4. april 1755 ble Bud som hovedsogn og Hustad som annekssogn skilt ut som eget Bud prestegjeld.

Agerøe prestegjeld dannet grunnlaget for Agerøe formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 22. september 1859 ble Vaagøe annekssogn fradelt og gjort til eget Frænen prestegjeld. Ved kgl.res. av 16. juni 1877 ble Otterøy sogn opprettet, med kirke på Uglvik. Ved kgl.res. av 5. oktober 1923 ble sognenavnene Aukra og Otterøy endret til Nord-Aukra og Sør-Aukra. Ved kgl.res. av 26. april 1963 ble Mordal krets overført fra Nord-Aukra sogn til Bolsøy sogn i Bolsøy prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1964. Ved kgl.res. av 20. desember 1963 ble det foretatt en rekke grensereguleringer mellom Sandøy, Fjørtoft, Nord- og Sør-Aukra sogn.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Aukra
* Midsund
* Sandøy

## Referanser
Nesset prestegjeld

**Nesset prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Indre Romsdal prosti. Det omfattet sogn i Nesset kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Nesset kirke.

Nessets kirkesogn er nå en del av Molde kirkelige fellesråd, og underlagt Molde domprosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Rjóðar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Nesset antas å være lagt under Veøy i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hørte Rød, Vistdal og Sira kirker til Vedøens Præstegjeld, og ble betjent av en residerende kapellan *per vices*.

En kilde (1973) oppgir at: *Alt i 1625 ble disse sognekirkene utskilt som eget pastorat og ble betjent av en residerende kapellan under sognepresten i Veøy.* Originalkilden synes å være *A. Erlandsen* (1844), som angir: *Næssets Præstegjeld [..], der fordum hørte under Veø, blev 1672 adskilt derfra og gjort til et Pastorat for sig selv og betjent af en residerende Capellan, indtil 1741, da det blev et frit kald.* Om presten Christen Augustinussen: *Blev den 4 Søndag efter Trinitatis 1653 ordineret, formodentlig til resid. Pastor til Næsset,..* Om presten Nils Jensen Parelius: *var en Tid capellan hos Formanden, hvem han 1686 succederede i Sognekaldet. [..] Var den første, som beboede Næssets Præstegaard, der før var Bondegaard.* Om presten Johan Morsing: *Blev [..] 14 Mai 1728 [ordinered til] resid. Pastor til Næsset, og, da Kaldet blev frit, blev han 1741 den første Sognepræst sammesteds.* I Norges land og folk (1911) angis at: *Veø præstegjeld omfattede ifølge reformatsen tillige de nuværende præstegjeld Nesset, [[Bolsøy prestegjeld|Bolsø]] og [[Vestnes prestegjeld|Vestnæs]]; de to førstnævnte blev fraskilt ved rescript af 18de november 1740 og sistnævnte ved resl. af 31te marts 1847.* Det er videre en rekke kilder som angir *Næsset Gield* i årene 1868-1710.

Næset prestegjeld dannet grunnlaget for Næset formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 1. november 1918 ble sognenavnet *Rød* endret til *Nesset*.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Nesset
* Eresfjord
* Vistdal
* Eikesdal

## Referanser
Bud prestegjeld

**Bud prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Molde domprosti. Det omfattet sogn i Fræna kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Bud kirke.

Buds kirkesogn er nå en del av Hustadvika kirkelige fellesråd, og underlagt Molde domprosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Búðaver sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Bud antas å være lagt under Aukra i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 lå Bud og Hustad kirker under Ackerøe Præstegjeld, betjent av en residerende kapellan på Bud.

Ved kgl.res. av 4. april 1755 ble Bud som hovedsogn og Hustad som annekssogn skilt ut fra Agerøe som eget sognekall.

Boe prestegjeld dannet grunnlaget for Boe formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

1. januar 2004 ble Bud prestegjeld avviklet, og menighetene i Bud og Hustad lagt til Fræna prestegjeld.

## Referanser
Fræna prestegjeld

**Fræna prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Molde domprosti. Det omfattet sogn i Fræna kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Myrbostad kirke.

Frænas kirkesogn er nå en del av Hustadvika kirkelige fellesråd, og underlagt Molde domprosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Freni* eller *Vágey sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Fræna antas å være lagt under Aukra i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 lå Vaagøe kirke under Ackerøe Præstegjeld, og ble sammen med hovedsognet betjent av sognepresten.

Ettersom det var eget tinglag, dannet Frænen sogn grunnlaget for Frænen formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 22. september 1859 ble Vaagøe annekssogn skilt ut fra Agerøe og gjort til eget *Frænen prestegjeld*. Ved kgl.res. 5. januar 1878 ble det bygget ny kirke på prestegården Myrbostad, og da Myrbostad kirke var ferdig, ble prestegjeldet delt i Ytre og Indre Fræna sogn. Kirken på Myrbostad ble vigslet 21.11.1880.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Myrbostad
* Vågøy
* Bud
* Hustad

## Referanser
Kvernes prestegjeld

**Kvernes prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Ytre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Averøy kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Kvernes kirke.

Kvernes' hovedsogn er nå en del av Averøy kirkelige fellesråd, og underlagt Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hverfnes sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Kvernes prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hadde *Qvernæs Præstegjeld* fire kirker og to prester. Sognepresten betjente Qvernæs, Kornstad og Bremsnæs kirker, og Gryb hadde en residerende kapellan.

Ved åpent brev av 6. januar 1708 fikk innbyggerne i Lille-Fosen tillatelse til å bygge kirke, og 9. september 1709 ble den første kirken innviet. Ladestedet skulle fortsatt tilhøre Bremsnes sogn. Ved kgl.res. av 20. august 1827 ble Qværnæs delt i to prestegjeld, ved at Christiansund ble skilt ut som eget sognekall. Kvernes prestegjeld besto da av Kvernes, Bremsnes og Kornstad sogn.

Qværnæs prestegjeld dannet grunnlaget for Qværnæs formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 6. februar 1869 ble Kornstad sogn delt slik at Eide ble eget sogn med kirke på Eide, og ved kgl.res. av 16. januar 1981 ble Eide sogn skilt ut som eget Eide prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Kvernes
* Bremsnes
* Kornstad

## Referanser
Øksendal prestegjeld

**Øksendal prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Indre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Sunndal kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Øksendal kirke.

Øksendals kirkesogn er nå en del av Sunndal kirkelige fellesråd, og underlagt Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Usmudalr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Øksendal antas å være lagt under Sunndal i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Reformatsen 1589 hørte Øxendal kircke til *Sundals Præstegjeld* og ble betjent av en kapellan. Ved kgl.res. av 15. mai 1795 ble Jordalsgrenda på vestsiden av Sunndalsfjorden overført fra Tingvoll til Øksendal sogn. Etter kgl.res. av 31. mars 1847 ble Ålvundeid kirke oppført, men uten å endre sogneinndelingen, og Ålvundeid ble regnet som kapelldistrikt. Ved kgl.res. av 8. juli 1853 ble Øksendal sogn og Ålvundeid kapelldistrikt fradelt Sunndal prestegjeld som eget *Øksendal prestegjeld*, samtidig som Ålvundeid ble eget sogn, gjeldende fra 1. januar 1854. Ved kgl.res. av 30. juni 1969 ble Øksendal prestegjeld nedlagt og Øksendal og Ålvundeid sogn igjen lagt til Sunndal prestegjeld.

## Referanser
Øre prestegjeld

**Øre prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Indre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Gjemnes kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Øre kirke.

Øres hovedsogn er nå en del av Gjemnes kirkelige fellesråd, og underlagt Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Eyra sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Øre antas å være lagt under Tingvoll i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hørte Øure Capel til *Tingvolds Præstegjeld* og ble betjent av en residerende kapellan.

Ved kgl.res. av 9.september 1893 ble det opprettet et eget *Øre prestegjeld*, bestående av Øre sogn i Tingvoll prestegjeld og ett nytt sogn, Gjemnes, som omfattet deler av Kvernes, Frei og Øre sogn, gjeldende fra 1. september 1893. Ved kgl.res. av 12. juni 1964 ble de deler av Tingvoll kommunes beliggende vest for Tingvollfjorden overført fra Tingvoll til Øre sogn i Øre prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1965.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Øre
* Gjemnes

## Referanser
Sunndal prestegjeld

**Sunddal prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Indre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Sunndal kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Hov kirke.

Sunndals kirkesogn er nå en del av Sunndal kirkelige fellesråd, og underlagt Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Sunndalr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Sunndal prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hadde *Sundals Præstegjeld* fire kirker og to prester. Sognepresten betjente hovedkirken på Løken og Hov kirke, mens en kapellan hadde Musgjerd og Øksendal kirker.

Ved kgl.res. av 28. oktober 1707, ble Musgjerd kirke flyttet til Romfo, samtidig med at Løken kirke, som var ødelagt av snøskred 1688-91, ble nedlagt og sognet delt mellom Hov og Romfo med Hov som nytt hovedsogn.

Sunddalen prestegjeld dannet grunnlaget for Sunddalen formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 8. juli 1853 ble Sunndal prestegjeld delt, slik at Hov og Romfo sogn utgjorde Sunndal prestegjeld, mens Øksendal og Ålvundeid dannet et nytt Øksendal prestegjeld. 

Grensedragningen mellom Sunndal og Oppdal prestegjeld ble fastsatt ved kgl.res. av 14. juni 1935, tidligere hadde grensen gått lenger vest i Drivdalen, så inntil utpå 1700-tallet sognet bygdelaget Gjøra til Oppdal, men det var en lettere kirkevei utover dalen til kirken i Sunndal, enn den strabasiøse turen oppover Drivadalen til kirken i Oppdal. Ved kgl.res. av 30. juni 1969 ble Øksendal prestegjeld nedlagt og Øksendal og Ålvundeid sogn igjen lagt til Sunndal prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Hov
* Romfo
* Øksendal
* Ålvundeid

## Referanser
Stangvik prestegjeld

**Stangvik prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Indre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Surnadal kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Stangvik kirke.

Stangviks kirkesogn er nå en del av Surnadal kirkelige fellesråd, og underlagt Indre Nordmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Stangarvíkr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Stangvik prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.. I Reformatsen 1589 hadde *Stangvigs Præstegjeld* seks kirker og to prester. Soknepresten betjente hovedkirken Stangvig, og Øje og Skede kirker, mens en kapellan hadde Hals, Moe og Rindal kirker.

Ved kgl.res. av 6. mai 1699 ble Surnadal, bestående av Skei, Øye, Mo og Rindal sogn utskilt som eget Surnadal prestegjeld, gjeldende fra 1704.

Stangvig prestegjeld dannet grunnlaget for Stangvig formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 4. januar 1860 ble det gitt tillatelse til å bygge Todalen kapell og Todalen ble kapelldistrikt. Ved kgl.res. av 7. august 1876 ble Halse sogn utskilt fra Stangvik og gjort til eget Halsa prestegjeld, med Tustna annekssogn i Edøy prestegjeld. Samtidig ble Aasskard sogn opprettet av deler fra Øye, Halsa og Stangvik sogn, og Todalen ble gjort til annekssogn.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Stangvik
* Todalen
* Åsskard

## Referanser
Aure prestegjeld

**Aure prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Ytre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Aure kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Aure kirke.

Aures kirkesogn er nå en del av Aure kirkelige fellesråd, og underlagt Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Aurar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Aure prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hadde *Oure Præstegjeld* fem kirker og to prester. Sognepresten betjente hovedkirken i Oure og Ædø kirke, mens Brattvær, Odden og Veien kirker hadde en residerende kapellan bosatt i Brattvær.

Ved kgl.res. av 30. juni 1749 ble prestegjeldet delt ved at Edø, Hopen og Brattvær ble skilt ut til som et eget sognekall.

Oure prestegjeld dannet grunnlaget for Oure formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 1. mars 1862 ble Valsøyfjord anneks utskilt fra Aure hovedsogn.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Aure
* Stemshaug

## Referanser
Halsa prestegjeld

**Halsa prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Ytre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Halsa kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Halsa kirke.

Halsas hovedsogn er nå en del av Heim kirkelige fellesråd, og underlagt Orkdal prosti i Nidaros bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hǫlsynjar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Halsa antas å være lagt under Stangvik i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 lå Hals under Stangvigs Præstegjeld, betjent av en kapellan.

Ettersom det var eget tinglag, dannet Halse sogn grunnlaget for Halse formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 7. august 1876 ble Halse sogn utskilt fra Stangvik og gjort til eget *Halse prestegjeld*, tillagt Tustna annekssogn fra Edøy prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1877:

Den 1. januar 1967 ble Valsøyfjord sogn overført fra Aure prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Halsa
* Valsøyfjord
* Tustna

## Referanser
Kvelia

**Kvelia** er ei grend i Lierne kommune. I 2025 var det totalt 119 innbyggere i grenda. Kvesjøen er en innsjø i Kvelia.

Fjellandbruk og skogsdrift er viktige næringer i Kvelia. De store utmarksarealene var en viktig ressurs i området for høsting av fôr, jakt og fangst. Kvelia er valgt ut som et av Landbruksdirektoratets utvalgte kulturlandskap, igjennom Kvelia UKL. 

Kvelia er ellers kjent for friluftsteateret Pe-Torsa. 

## Referanser
Fabian Holst-Larsen

**Fabian Holst-Larsen** (født 2004) er en norsk fotballspiller som spiller for .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Ajooba

***Ajooba*** er en indisk film fra 1990, regissert av Shashi Kapoor og Gennadi Vasilyev.

## Handling
Det afghanske riket Baharistan blir kontrollert av en vennlig sultan (spilt av Shammi Kapoor). Alt står tilsynelatende bra til i landet hans, bortsett fra at sultanen tilsynelatende ikke kan få barn. Den onde djevel-tilbedende Vazir (spilt av Amrish Puri) planlegger å sette seg selv på tronen, og gjenopplive Fauladi Shaitan (en enorm demon-lignende figur, laget av stein) og deretter ta kontroll over resten av verden. Vazir instruerer tjenestepikene sine om å kvele etthvert barn som blir født av sultan. Men etter hvert kommer en tilsynelatende guddommelig inngripen, som gjør den neste nyfødte sønnen immun mot alle gift-forsøkene og kvelningene administrert av tjenestepikene. Denne prinsen blir kalt Ajooba (som betyr «mirakel»)

Sultanen og hans kone Malika (spilt av Ariadna Shengelaya) feirer at de endelig har fått en sønn. Hoff-magikeren Ameer Khan (spilt av Saeed Jaffrey) som blir kalt "Ameer Baba" er en nær venn av sultanen. Han har nylig kommet tilbake fra en reise, og presenterer et magisk sverd til sultanen. Sultan skyver sverdet inn i en stor søyle (noe som bekrefter sverdets skarphet) og Ameer Baba uttaler at sverdet bare kan trekkes ut av steinen av et medlem av sultanens familie. Kort tid senere diskuterer sultanen potensielle forræderne i kongeriket, med Ameer Baba. Men Vazir overhører diskusjonen deres.

Vazir narrer Ameer Baba, stjeler halskjedet hans, og kaster ham i et fangehull. Deretter forsøker Vazir å myrde sultanen og familien hans, for å overta tronen selv. Men sultanen kommer seg unna, sammen med sin kone og barn. Sultanen blir snart savnet. Hans kone Malika blir blindet, og den unge prinsen blir skylt i land. Der blir han oppdaget av en smed som adopterer barnet. I mellomtiden blir Ameer Baba anklaget av Vazir, for mordet på sultanen. Vazir tar kontroll over tronen, og begynner å herje over hele landet. Men Ajooba slår til som en maskert rytter i svart (som Zorro) for å hindre Vazir og hans lakeier når de forsøker å plyndre og trakassere innbyggerne.

## Skuespillere
* Amitabh Bachchan som Shehzada Ali / Ajooba
* Rishi Kapoor som Hassan
* Dimple Kapadia som Rukhsana Khan 
* Sonam som Shehzadi Henna 
* Shammi Kapoor som Sultan / Peer Baba
* Saeed Jaffrey som Ameer Khan / Baba
* Sushma Seth som Zarina Khan
* Ariadna Shengelaya som Malika

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Akkare Akkare Akkare

***Akkare Akkare Akkare*** er en indisk film fra 1990, regissert av Priyadarshan.

## Handling
Når en uvurderlig gull-krone blir stjålet fra India, blir Ramdas og Vijayan sendt til USA for å få tilbake kronen. Den eneste ledetråden de har er pseudonymet «Paul Barber» og et stykke revet fra en svart skjorte. De blir ønsket velkommen av Sivadasa Menon (spilt av Nedumudi Venu) en tjenestemann fra den indiske ambassaden, og en venn av politi-kommissær Krishnan Nair. Etterforskningen deres blir finansiert av Sivadasa Menon. Men Dasan og Vijayan mistenker snart Sivadasa Menon for å være tyven, når han nekter å gi dem penger for etterforskningen dere.

Sivadasa nekter også å hjelpe Vijayan etter at han blir arrestert av amerikansk politi, på grunn av en misforståelse ved en butikk. Mistankene deres vokser når de overhører en samtale mellom Sivadasa og hans kone, som de tror handler om å selge den stjålne kronen for å slette bevis. I mellomtiden tror den virkelige kriminelle, en amerikansk gangster som heter Paul Barber at de to uskyldige mennene Surendran og Gopi faktisk er Dasan og Vijayan. Kommissær Krishnan Nair kommer også til USA etter at Sivadasa Menon forteller ham at Dasan og Vijayan misbruker penger, som egentlig skulle gått til ettforskningen for å skaffe tilbake kronen.

## Skuespillere
* Mohanlal som Ramdas  
* Sreenivasan som Vijayan
* M. G. Soman som Krishnan Nair IPS / Akira Kurosawa
* Mukesh som Surendran
* Maniyanpilla Raju som Gopi 
* Nedumudi Venu som Sivadasa Menon
* Parvathy som Sethulakshmi
* Sukumari

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alice (film)

***Alice*** er en amerikansk film fra 1990, regissert av Woody Allen.

## Handling
Alice Tate er en hjemmeværende kone i overklassen fra Manhattan, som bruker dagene på shopping, skjønnhetsbehandlinger og sladder med venninnene sine. Hun har vært gift med den velstående Doug i 16 år, og de har to barn sammen - som blir oppdratt av en barnepike. En dag møter hun Joe Ruffalo, en kjekk jazz-musiker. Hun finner seg selv mystisk tiltrukket av ham, men opplever også skyldfølelse på grunn av disse følelsene. Denne indre uroen viser seg snart som rygg-smerter. Hun blir derfor henvist til Dr. Yang, en asiatisk urtelege som setter henne under hypnose. Hun avslører at det som i utgangspunktet tiltrakk henne til Doug faktisk var hans overfladiske egenskaper: utseende og penger. Hun avslører også følelsene sine for Joe Ruffalo.

Dr. Yang gir Alice eldgamle urter, noe som får henne til å handle på de romantiske følelsene sine overfor Joe. De avtaler å møtes. Men så snart effekten av urtene forsvinner, blir Alice forferdet over sin egen oppførsel. Hun lar derfor være å møte ham som planlagt. De neste urtene hun får, gjør henne usynlig. Hun spionerer på at Joe skal besøke sin tidligere kone Vicki. Senere møtes Alice og Joe endelig, under påskudd av at barna deres skal leke sammen. Alice og Joes møter skjer stadig hyppigere. Når hennes skyldfølelse over forholdet til Joe blir for mye for henne, vender Alice tilbake til Dr. Yang. Alice inhalerer det beroligende innholdet i en pipe, og sovner på Dr. Yangs rom. Hun har livlige drømmer om sin katolske oppvekst, og husker moren sin. Alice husker at hun var på sitt lykkeligste når hun hjalp folk. Hun innser at hun har mistet mange av de tidligere målene sine i livet på grunn av sin materialistiske og luksuriøse livsstil. Alice innser at hun har blitt forelsket i Joe.

Men hun overhører to av vennene hennes sladre om henne og Joe, og denne sladderen når også Doug. Men det blir avslørt at Doug også har hatt affærer med andre kvinner, og Alice blir vitne til Doug som kysser en kollega. Alice bestemmer seg for å forlate Doug en gang for alle. Men Joe har imidlertid bestemt seg for å gjenforenes med sin tidligere kone. Alice går til Dr. Yang, som planlegger å forlate byen. Han gir henne en siste pakke med urter, og forteller henne at disse urtene kan skape en kraftig kjærlighetsdrikk. Alice må derfor velge mellom Joe og Doug. Hun går til søsteren sin Dorothy for å få råd. Dorothy har imidlertid julefest, og urtene blandes inn med eggedosis som blir spist i løpet av selskapet. Alle mennene under festen blir derfor forelsket i Alice, og hun flykter i panikk. Hjemme forteller Alice til Doug at ekteskapet deres er over. Hun avslører planene sine om å reise til Calcutta, hvor hun ønsker å hjelpe de fattige. Men Doug håner dette forslaget, og tviler på at Alice kan overleve uten luksusen hun har blitt vant til.

## Skuespillere
* Mia Farrow som Alice Jansen Tate
* Rachel Miner
* Kristy Graves
* Joe Mantegna som Joe Ruffalo
* William Hurt som Doug Tate
* Blythe Danner som Dorothy
* Laurie Nayber
* June Squibb som Hilda 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alienator

***Alienator*** er en amerikansk film fra 1990, regissert av Fred Olen Ray.

## Handling
Kol er en ondskapsfull fyr i ferd med å bli henrettet om bord på et fjernt romskip. Men han klarer å stikke av, og kommer seg til Amerika. Sjefen for romskipet bestemmer seg for å sende ut «The Alienator» for å henrette Kol.

Men Kol møter noen tenåringer og Ward Armstrong, og sammen forsøker de å unngå å bli drept av The Alienator.

## Skuespillere
* Jan-Michael Vincent
* John Phillip Law som Ward Armstrong  
* Ross Hagen som Kol  
* Teagan Clive som Alienator
* Dyana Ortelli som Orrie  
* Jesse Dabson som Benny  
* Dawn Wildsmith som Caroline  
* P. J. Soles som Tara  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Urfolk i Canada

**Urfolk i Canada** er 
* First Nations («Indianere»)
* Inuitter i Canada (Inuitter)
* Métiser
## Se også
* Etnografisk klassifikasjon av urfolk i Amerika

## Eksterne lenker
*
Rindal prestegjeld

**Rindal prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Indre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Rindal kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Rindal kirke.

Rindals kirkesogn er nå en del av Rindal kirkelige fellesråd, og underlagt Orkdal prosti i Nidaros bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Rindudalr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Rindal antas å være lagt under Stangvik i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 lå Rindal kirker under Stangvigs Præstegjeld, betjent av en kapellan.

Ved kgl.res. av 6. mai 1699 ble Surnadal, bestående av Skede, Øje, Moe og Rindal kirker utskilt som eget Surnadal prestegjeld, gjeldende fra 1704.

Ved kgl.res. av 26. august 1857 ble Rindal sogn fradelt Surnadal som eget sognekall, og ved kgl.res. av 22. mai 1909 ble det gitt tillatelse til å oppføre Øvre Rindal kapell på Furuhaug.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Rindal

## Referanser
Vatne prestegjeld

**Vatne prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nordre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Haram kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Vatne kirke.

Vatnes kirkesogn er nå en del av Ålesund kirkelige fellesråd, og underlagt Nordre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Vatna sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Vatne antas å være lagt under Borgund i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hørte Skodje og Vatne sogn til Borgen Præstegjeld, og ble betjent av en *domestico sacellano per vices*, eller *personellkapellan* som bodde hos sognepresten.

Ved kgl.res. av 12. januar 1858 ble Skodje hovedsogn med Vatne annekssogn skilt ut fra Borgund som eget Skodje prestegjeld, gjeldende fra 1. mai 1858. Ved kgl.res. av 18. mars 1966 ble Vatne sogn skilt ut fra Skodje prestegjeld, og sammen med fastlandsdelen av Haram prestegjeld, Hamnsund og Hildrestranda, opprettet som eget *Vatne prestegjeld*, gjeldende fra 1. januar 1967. Samtidig ble Skodje hovedsogn overført til Ørskog prestegjeld, og Skodje prestegjeld opphørte.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Vatne
* Hamnsund
* Brattvåg

## Referanser
Svein Jarls gate (Trondheim)

**Svein Jarls gate** er en kort tverrgate ved Øya i Trondheim som går vestover fra Edvard Griegs gate til Harald Hardrådes gate på nordsiden av Nevrosenteret vest tilhørende St. Olavs hospital. Gaten har flere tilknyttede parkeringsplasser, men har ingen matrikulerte adresser.

Gaten fikk sitt navn i 2005 og ble etablert gjennom utbyggingen av St. Olavs hospital fra begynnelsen av 2000-tallet, hvor gaten stod ferdig i nåværende utstrekning i 2014. Den ble oppkalt etter Ladejarl Svein Håkonsson (død 1016), som var riksstyrer i store deler av Norge fra rundt år 1000 til 1015.

## Referanser


## Litteratur
*
Eirik Jarls gate (Trondheim)

**Eirik Jarls gate** er en gate ved Øya i Trondheim som går sørvestover fra Klostergata via Mauritz Hansens gate før den møter Edvard Griegs gate. Gaten fungerer som gjennomfartsvei til andre gater i området og er preget av variert bebyggelse. Strekningen mellom Mauritz Hansens gate og Klostergata er enveiskjørt mot nordøst i retning av sistnevnte gate.

Gaten fikk sitt navn i 1886 og ble oppkalt etter Eirik Håkonsson (964–1024), som var ladejarl og riksstyrer i Norge fra rundt 1000 til 1015.

## Bygninger og annet langs Eirik Jarls gate
***2**: Leiegård, rommet tidligere Døves hus og Trondheim Døveforening.
***4**: Leiegård oppført i 1917, rommet tidligere Norske Kvinners Sanitetsforeing Sør-Trøndelag, også kalt Søsterhjemmet.
***5**: Mormonkirken, oppført i 1956 etter tegninger av arkitekt Torgeir Suul.
***6–8**: Murboliger i barokkpreget jugendstil, oppført i 1905 etter tegninger av arkitekt Johan Osness.
***7–9**: Murboliger i jugendstil, oppført 1905 etter tegninger av arkitekt Axel Guldahl.
***10**: Blokk oppført i 1967, tidligere Smertesenteret for St. Olavs.
***14**: Tidligere Røde Kors-klinikken, i bruk av Trondheim Røde Kors (1927–1974) og siden av Regionsykehuset i Trondheim fra 1974 til den ble revet i 2008.

## Referanser


## Litteratur
*
*
Strandhåndball under Europalekene 2023 – Menn

**[[Strandhåndball under Europalekene 2023]] for menn** ble arrangert fra 20.&ndash;22. juni 2023 på Tarnów Beach Arena i Tarnów.

Åtte nasjoner deltok i turneringen, hvor lagene ble delt inn i to grupper à fire lag og alle lag avanserte til sluttspillet.

Der spilte gruppevinner mot fjerdeplass i motsatt gruppe, og andreplass mot tredjeplass i motsatt gruppe.

## Innledende runde
### Gruppe A

--------

----------

-------

### Gruppe B

-------

-------

------

### Sluttspill

;Kvartfinaler

-----

------

------

;Semifinaler

-----

;Bronsefinale

;Finale

## Sluttplassering

## Medaljevinnere

## Se også
* Strandhåndball under Europalekene 2023 – Kvinner

## Eksterne lenker
*
Ørjan Svanevik

**Ørjan Svanevik** (født 7. januar 1966 i Sogndal) er en norsk næringslivsleder. I første halvår av 2023 var han konsulent for toppledelsen i Aker ASA.

## Utdannelse
Svanevik er utdannet siviløkonom fra BI, MBA fra Thunderbird, og AMP fra Harvard.

## Karriere
Fra 1. september 2019 til 31.&nbsp;desember 2022 var han konsernsjef i Arendals Fossekompani. Tidligere hadde han hatt lederstillinger i Aker konsernet og i John Fredriksen gruppen. Svanevik har også bred styreerfaring, og har blant annet vært styrets leder i Volue ASA,  Enrx AS, Archer Ltd, North Atlantic Drilling og Kleven Verft.

I 2008 etablerte han foretaket OAVIK for å tilby rådgivning og bistand til næringslivet innen finans og investeringsvirksomhet. Per mai 2023 arbeider han i OAVIK..

## Referanser
Patrick Ebosele Ekpu

**Patrick Ebosele Ekpu** (1931–2024) var en emeritrert katolsk biskop av Benin City i Nigeria.

## Liv og virke
### Prest
Patrick Ebosele Ekpu mottok den 7. juli 1963 prestevielsens sakrament for bispedømmet Benin City.

### Koadjutorbiskop, og etterhvert erkebiskop, av Benin City
Pave Paul VI utnevnte ham den 5. juni 1971 til koadjutorbiskop av Benin City og titulærbiskop av Castabala. Den apostoliske delegat til Sentral-Vestre Afrika (det vil si Nigeria), Amelio Poggi, bisdpeviet ham den 21. november samme år; medkonsekratorer var Alexius Obabu Makozi, hjelpebiskop i Lokoja, og Patrick Joseph Kelly, biskop av  Benin City.

Etter at Patrick Joseph Kelly ble emeritert, etterfulgte biskop Ekpu ham den 5. juli 1973 aeom biskop av Benin City. Da det ble elevert til erkebispedømme ble han den 26. mars 1994 erkebiskop av  Benin City.

Den 21. november 2006 innvilget pave Benedikt XVI hans aldersbetingede avskjedssøknad.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
* Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) *1871
* Pave Pius X (1835-1914) *1884
* Pave Benedikt XV (1854-1922) *1907
* Pave Pius XII (1835-1958) *1917 
* Kardinal Eugène-Gabriel-Gervais-Laurent Tisserant (1884-1972) *1937 
* Pave Paul VI (1897-1978) *1954 
* Erkebiskop Amelio Poggi (1914-1964) *1967 
* Erkebiskop *Patrick Ebosele Ekpu* (1931-) *1971

## Referanser
Storflåtaveien

**Storflåtaveien** (5, 7, 114, 320, 499) er en vei i Ringerike i Buskerud.

Veien er en sidevei til Stubbdalsveien, og starter på sørsiden av Damtjern. Den går østover langs sørsiden av Damtjern, og går på nordsiden av Storflåtan. Den dreier sørover og følger østsiden av Storflåtan, der den ender opp ved Storflåtan gård.

Den har tre sideveier;
* Haukveien, som starter ved Storflåtan gård, østover
* Kuvliveien, som starter ved Storflåtan gård, sørover
* Gamle Høgåsveien, som starter i nordenden av Storflåtan

Veien har spredt bebyggelse. Den ligger cirka 459 meter over havet ved parkeringen ved Damtjern.

## Bildegalleri

Storflåtaveien 114, Ringerike.jpg|Storflåtaveien 114
Storflåtaveien 320, med Storflåtan i bakgrunnen, Ringerike.jpg|Storflåtaveien 320 med Storflåtan i bakgrunnen


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Neodrill

**Neodrill AS** er et norsk selskap som spesialiserer seg innen subsea-løsninger for brønnkonstruksjoner. Selskapet har som mål å redusere installasjonstid, kostnader og klimautslipp ved konstruksjon av brønner. Neodrill er mest kjent for sin CAN (Conductor Anchor Node)-teknologi som er en teknologi for å etablere fundamentet til brønnhodeinstallasjoner.

## Historie
Neodrill ble grunnlagt av sivilingeniør Harald Strand i 2000. Første installasjon skjedde i 2006 i samarbeid med ENI. Etter hvert som CAN-teknologien ble utviklet oppsto en økende etterspørsel blant oljeselskaper etter å benytte seg av denne teknologien. I dag benytter både norske oljeselskaper og flere internasjonale selskaper seg av teknologien.

## Virksomhet
Selskapets forretningsidé er å utvikle sugeankre med integrert lederør som sparer riggtid og miljøutslipp for kundene. Teknologien fungerer ved at man forhåndsinstallerer et brønnfundament i et sugeanker med båt i forkant av boreriggens ankomst. Dette innebærer at sugeankeret med integrert lederør erstatter den tradisjonelle topp-hullsseksjonen av en brønn. Boreriggen kan dermed umiddelbart begynne å bore brønnen ned til reservoaret for å lete eller utvinne olje og gass på feltet.  

## Referanser
Politikkåret 1727

## Hendelser
## Fødsler

|-
|Mai 
|29. || Joachim de Knagenhielm ||  || jurist og amtmann ||align=center|68 ||align=center|1796 || 
|}

## Bildegalleri

Joachim_de_Knagenhielm.jpg|Joachim de Knagenhielm(1727–1796)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Politikkåret 1725

## Hendelser
## Fødsler

|-
|November
|19. || Magnus Theiste ||  || amtmann ||align=center|66 ||align=center|1791 || 
|}

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Politikkåret 1791

## Hendelser

## Dødsfall

|-
|November
|25. || Magnus Theiste ||  || amtmann ||align=center|66 ||align=center|1725 || 
|}

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skjennungslia

**Skjennungslia** (1-49, 2-48, spredte husnummer) er et hytteområde i Ringerike i Buskerud.

Skjennungslia er ingen kjørbar vei, men området ligger mellom Huken og Lauvliveien, nordøst for Gyrihaugen.

Veien ligger cirka 520-560 meter over havet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
TV BRA

**TV BRA** er en landsdekkende TV-kanal av og for mennesker med utviklingshemming. Sendingene blir distribuert på nett, Apple TV og gjennom en mobiltelefon-app. Noen av sendingene er tilgjengelig på TV2 Play.

Kanalen har etablert faste programverter og reportere i Bergen, Oslo, Trondheim, Hamar, Stavanger, Kristiansand og Tromsø.  

## Redaksjonelt innhold
TV BRA har som formål at mennesker med utviklingshemming får slippe til i det offentlige ordskiftet. Dette inkluderer dekning av ulike temaer som politikk, sport og hverdagsgleder.

Kanalen følger Vær Varsom- og Redaktørplakaten.

## Historikk
Kanalen ble startet i 2013 av Camilla Kvalheim, som i dag er ansvarlig redaktør. Den første sendingen gikk på lufta i 2019, da som Vestlandets første TV-sending for utviklingshemmede. Kanalen ble landsdekkende 2020.

## Utmerkelser
* For BRA VALG 21 ble TV BRA nominert til Gullruten i kategorien «Årets Nyskapning»
* I 2023 mottok TV BRA «Stolthetsprisen» fra Uloba
* Ansvarlig redaktør Camilla Kvalheim mottok Medienettverkets «Mangfoldsprisen» i 2023
* Ansvarlig redaktør Camilla Kvalheim mottok SOR-prisen i 2023

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Politikkåret 1782

## Hendelser
## Fødsler

|-
|Mars
|18. || John C. Calhoun ||  || USAs 7. visepresident ||align=center|68 ||align=center|1850 || 

|September 
|14. || Christian Magnus Falsen ||  || politiker, historiker, jurist og embedsmann ||align=center|47 ||align=center|1830 || 
|}

## Bildegalleri

Christian_Magnus_Falsen_EM.01457_crop.jpg|Christian Magnus Falsen(1782–1830)
John_C._Calhoun.jpeg|John C. Calhoun(1782–1850)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Skoglundveien (Bærum)

**Skoglundveien** (3-65, spredte husnummer) er en vei i Sollihøgda i Bærum kommune. 

Veien består av to veier, begge på nordsiden av Ringeriksveien (E16). Den sydligste veien har avkjøring fra Ringeriksveien, med samme avkjøring som Brenna Gårdsvei, går vestover i parallell med Ringeriksveien, og ender opp i Skoglund gård , Skoglundveien 65. Den andre delene av veien starter en drøy kilometer lenger nordvest, med avkjøring fra Ringeriksveien, denne  går sørøstover inn mot Skoglundveien 45.

## Bildegalleri

Skoglundveien 65, Bærum kommune.jpg|Skoglundveien 65
Skoglundveien 3, Skui, Bærum.jpg|Skoglundveien 3
Skoglundveien 5, Bærum kommune.jpg|Skoglundveien 5


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Genetiske studier av samene

**Genetiske studier av samene** er genetisk forskning som er blitt utført på den samiske befolkningen i Norge, Sverige, Finland og Russland.

Forskningen viser at samene er en blanding av to folkegrupper; deres Y-kromosomer (som arves fra faren) viser neo-sibirske gener (haplogruppe N-M231) på samme måte som andre folkegrupper som snakker finsk-ugriske språk.

Tilstedeværelsen av haplogruppe I-M253, som knyttes til talende av nordgermanske språk, skyldes en relativt sen innflytelse. Den kommer bl.a. av immigrasjon av svenske bosettere på sørsamisk område i løpet av det 14. århundre. Funnene av haplogruppe R1a, som det er mest av på Kolahalvøya og i Sverige, viser også kontakt med en russisktalende befolkning. Den har sitt opphav i jamnakulturen og tømmergravkulturen i Ukraina.

Samene har også sør-europeiske gener i sitt mitokondrielle DNA (mtDNA) som arves fra moren. Haplogruppene V og U5b er her dominerende. Den nord-asiatiske haplogruppen Z er også tilstedeværende.

En autosom genetisk analyse bekrefter det neo-sibirske opphavet, best representert av de samojediske Nganasanerne på Tajmyrhalvøya ved Nordishavet. Bærerne av dette arvestoffet har ankommet det nordøstlige Europa tidlig i jernalderen (omkring 500 f.Kr.). De «ukrainske» genene utgjør om lag 50% av den samlede genmasse. Dette kan ha kommet fra Kolahalvøya og Kvitsjøen, men også fra den kamkeramiske kulturen i Estland.

Sist, men ikke minst, bærer samene gener (~15%) fra den mesolittiske vestlige jeger-samler kulturen som bredte seg i Europa for 14.000 år siden. Gener fra de neolittiske «europeiske tidlige bønder» utgjør ~10%.
1. divisjon håndball for menn 2016/17

**[[1. divisjon håndball for menn]] 2016/17** var det nest øverste nivået i norsk herrehåndball 2016/17-sesongen.

Ligaen bestod av de tre beste lagene fra 2. divisjon 2015/16, lagene som endte på 4. til 9.-plass i 1. divisjon 2015/16, de to svakeste lagene fra Grundigligaen 2015/16, samt taperen av kvalifiseringen til Grundigligaen. Sesongen startet 13. september 2016, og ble avsluttet 3. april 2017.

,  og  var de nye lagene fra Grundigligaen, mens de nyopprykkede lagene var ,  og .

De to beste lagene rykket opp til Eliteserien 2017/18, mens tredjeplassen fikk sjansen til å spille kvalifisering mot laget på 10.-plass i Grundigligaen 2016/17. De tre nederste lagene rykket ned til 2. divisjon 2017/18.

## Tabellen

## Referanser
All for the Winner

***All for the Winner*** er en hongkongkinesisk actionkomedie fra 1990 regissert av Jeffrey Lau og Corey Yuen. Den er en parodi på *[[God of Gamblers]]* (1989) og ble såpass populær at den fikk en egen oppfølger; *[[God of Gamblers II]]* (1990), som fungerer som oppfølger til begge. Hovedrollen spilles av Stephen Chow, mens sentrale biroller spilles av Sandra Ng, Sharla Cheung og Ng Man-tat.

*All for the Winner* ble den mest innbringende filmen i Hongkong i 1990.

## Handling
Sing er en landsbygutt fra fastlandet i Kina, som ankommer Hongkong for å besøke onkelen sin Blackie Tat. Men Blackie oppdager snart Sings overnaturlige evner til å se gjennom gjenstander, og hans evne til å forandre spillkort ved å gni på dem.

Blackie ønsker å utnytte dette, og får Seng til å hjelpe ham med gambling. Samtidig møter han den attraktive Yee-mung, og blir snart forelsket i henne.

## Skuespillere
* Stephen Chow som Sing
* Sharla Cheung som Yee-mung "Lady Dream"
* Sandra Ng som Ping
* Ng Man-tat som Blackie Tat
* Paul Chun som Mr. Hung
* Corey Yuen som Fishy Shing
* Jeffrey Lau som Chung Chan
* Wan Yeung-ming som Billy
* Sheila Chan som Ying

## Referanser


## Eksterne lenker
*
All My Relations

***All My Relations*** er en amerikansk animert film fra 1990 regissert av Joanna Priestley.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Moldova under Europalekene 2023

**Moldova under Europalekene 2023** består av en tropp på 74 utøvere, som deltar under Europalekene 2023 i Kraków fra 21. juni til 2. juli 2023.

Friidrettsutøveren Zalina Merghieva og padleren Serghei Tarnovschi var flaggbærere for Moldova under åpningsseremonien.  

## Medaljer

## Medaljevinnere

## Referanser


## Eksterne lenker
*  Countries &ndash; Moldova &ndash; Kraków 2023 &ndash; 3rd European Games 
* Liste over Moldovas utøvere
Politikkåret 1780

## Hendelser
## Fødsler

|-
|Juli
|12. || Juana Azurduy de Padilla || boliviansk || nasjonalheltinne ||align=center|81 ||align=center|1862 || 
|}

## Bildegalleri

Juana_Azurduy.jpg|Juana Azurduy de Padilla(1780–1862)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
All the Vermeers in New York

***All the Vermeers in New York*** er en amerikansk film fra 1990 regissert av Jon Jost.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alludugaru

***Alludugaru*** er en indisk film fra 1990 regissert av K. Raghavendra Rao.

## Skuespillere
* Mohan Babu som Vishnu
* Shobana som Kalyani
* Ramya Krishna som Revathi
* Jaggayya som Ramachandra Prasad
* Chandramohan som Anand
* Kaikala Satyanarayana som Jailer
* Gollapudi Maruthi Rao

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Avisåret 1850

**Avisåret 1850** er en oversikt over etableringer, nedleggelser, hendelser, prisvinnere og personer med tilknytning til aviser i 1850.

## Hendelser
## Etableringer
## Fødsler

## Bildegalleri

Erik_Vullum.png|Erik Vullum(1850–1916)

## Referanser
Saksa

**Saksa** kan vise til:

* Saksa (Heim), fjell i Heim kommune
* Saksa (Sunnmørsalpene), fjell i Ørsta kommune
Bergljots gate (Trondheim)

**Bergljots gate** er en blindgate ved Øya i Trondheim som går sørover fra Klostergata før den møter ender blindt ved Bergljots gate nummer 5. Gaten fungerer som adkomstvei til bebyggelsen i gaten og er preget av flere leiegårder mot øst og bygninger tilhørende St. Olavs hospital mot sør.

Gaten fikk sitt navn i 1886 og ble oppkalt etter Bergljot Håkonsdatter (født før 990, død etter 1050), som var datter av Håkon Sigurdsson og ektefelle til Einar Tambarskjelve.

## Bygninger langs Bergljots gate
***3**: Leiegård i nordisk nybarokk oppført i 1914–1916 etter tegninger av arkitekt Johan Osness. Bygningen rommet tidligere Trondheim Røde Kors, som flyttet til Nardo i 2003.
***5**: Leiegård i nordisk nybarokk oppført i 1914–1916 etter tegninger av arkitekt Johan Osness. Bygningen har Trondheims eldste heis, som ble installert ved oppføringen av Wisbech A/S.
***4**: Villa Bloksberg, oppført i nyrenessanse 1880–1884 etter tegninger av arkitekt Christian Christie. Tidligere matrikulert til Klostergata 29.

## Referanser


## Litteratur
*
*