Leo XIV

**Pave Leo XIV** (født **Robert Francis Prevost**; 1955) er Den katolske kirkes overhode og Vatikanstatens suverene statsoverhode. Han ble valgt til den 267. paven under konklavet 8. mai 2025, etter pave Frans' død, og tok navnet *[[Leo]]*.

Prevost er født i Chicago i Illinois, og tilhørte augustinerordenen i sitt tidlige prestelige virke. Han hadde omfattende tjeneste i Peru i periodene 1985–1986 og 1988–1998, hvor han blant annet fungerte som prest, bispedømmets embetsmann, seminarlærer og administrator. Han ble valgt til generalsuperior for augustinerordenen og ledet denne fra 2001 til 2013. I 2015 ble han utnevnt til biskop av Chiclayo, en stilling han innehadde frem til 2023. Samme år ble han utnevnt av pave Frans til prefekt for Dikasteriet for biskopene og president for Det pavelige råd for Latin-Amerika, stillinger som bidro til å styrke hans posisjon som pavekandidat. Han ble kreert til kardinal i 2023.

Leo XIV er den første paven fra Nord-Amerika, den første fra et engelskspråklig land siden pave Hadrian IV (*Nicholas Breakspear*) på 1100-tallet, og den første paven med både amerikansk og peruansk statsborgerskap. Han er også den første paven fra augustinerordenen, og den syvende fra en orden som følger Den hellige Augustins regel. 

Han er den første paven født etter andre verdenskrig, og den første med navnet *Leo* siden pave Leo XIII (1810–1903).

## Pavenavn
Den palestinsk-chilenske kardinal Chomalí spurte kort etter pavevalget den nye pave rett ut hvorfor han hadde valgt navnet Leo XIV. *«Han fortalte meg at han er svært bekymret for de kulturelle endringene vi opplever, egentlig en kopernikansk revolusjon – kunstig intelligens, robotikk, menneskelige relasjoner» ... «Han ble inspirert av [[Leo XIII]], som midt i [[den industrielle revolusjon]] skrev «[[Rerum Novarum]]», som lanserte en viktig dialog mellom kirken og den moderne verden.»*

Leo selv bekreftet i en offentlig tale dagen  etter at han tok navnet etter pave Leo XIII – også han en kirkejurist – på grunn av et presserende behov for at katolsk sosiallære skulle ta for seg *«en ny industriell revolusjon»* og *«utviklingen innen kunstig intelligens som oppstiller nye utfordringer».*

## Bakgrunn og utdanning
Robert Francis Prevost ble født den 14. september 1955 ved Mercy Hospital i bydelen Bronzeville i Chicago i Illinois. Hans mor, Mildred (født Martínez) Prevost, født i New Orleans, avla bachelorgrad i bibliotekvitenskap ved DePaul University i 1947.  Faren, Louis Marius Prevost, var veteran fra U.S. Navy under andre verdenskrig (han kommanderte et infanterilandgangsfartøy i Normandie-landgangen og senere deltok han i Operasjon Dragoon i Sør-Frankrike). Han var senere skoledirektør for Brookwood School District 167 i Glenwood i Illinois.  Robert Prevosts to storebrødre, Louis og John, ble gjenstand for et stort mediepådrag straks resultatet av pavevalget var klart. Louis Prevost er kjent som ivrig tilhenger av Trump med harde utfall mot Joe Biden og Nancy Pelosi.

Faren var sønn av innvandrere fra Italia og Frankrike, mens moren var datter av Joseph Martínez, født i Haiti, og Louise Baquié fra New Orleans, som tilhørte den flerkulturelle gruppen kjent som louisianakreoler. 

Robert Francis Prevost studerte matematikk og filosofi ved Villanova University i Villanova ved Philadelphia. Etterpå trådte han i 1977 inn i augustinerordenen (O.S.A.), og avla evige løfter den 29. august 1981.

## Prest
Han ble presteviet den 19. juni 1982 i augustinernes *Collegio Santa Monica* i Roma av den belgiske kurieerkebiskop Jean Jadot, pro-prefekt for Det pavelige råd for dialogen med de ikke-kristne, og tidligere apostolisk delegat til USA. I 1985 ble han doktor i teologi med et kirkerettslig arbeid ved Angelicum i Roma. Tema for hans doktordissertasjon var *«Den stedlige priors rolle innen augustinerordenen»*.

### Misjonær i Peru
Fra 1985 til 1987 arbeidet han i territorialprelaturet Chulucanas i Peru, som var augustinsk misjonsmark. Fra 1988 til 1998 arbeidet han i erkebispedømmet Trujillo, også i Peru. Der var han leder for det felles opplæringsprosjektet for augustinrtordenes aspiranter fra vikariatene Chulucanas, Iquitos og Apurímac.

### Leder for augustinerne nasjonalt og internasjonalt
Fra 1998 til 2001 var han provinsialsuperior for augustinerne i Peru. Fra 2001 til 2013 – to valgperioder – var han augustinerordenens generalsuperior.

## Biskop

### Titulærbiskop, apostolisk administrator av Chiclayo
Den 3. november 2014 utnevnte pave Frans ham til titulærbiskop av *Sufar* og gjorde ham til apostolisk administrator av Chiclayo i Peru. Han ble innført i embedet fire dager etter. Den apostoliske nuntius i Peru, erkebiskop James Patrick Green, bispeviet ham den 12. desember samme år; medkonsekranter var den emeriterte biskop av Chiclayo, Jesús Moliné Labarte, og erkebiskopen av Ayacucho o Huamanga, Salvador Piñeiro García-Calderón.

Den 24.&nbsp;august 2015 fikk han peruansk statsborgerskap.

### Biskop av Chiclayo
Pave Frans utnevnte ham den 26. september 2015 til biskop av Chiclayo.

I 2017 kritiserte han president Pedro Pablo Kuczynskis beslutning om å benåde Fujimori, og oppfordret Fujimori *«å personlig beklage noen av de store urettferdighetene som ble begått»*.

Gjennom sosiale medier kritiserte Prevost noen av den politiske venstresidens standpunkter i Peru, og motarbeidet politiske bevegelser som forsøkte å legalisere abort, eutanasi eller løslatelse av personer tilknyttet *Sendero Luminoso* (han støttet en kampanje i 2018 av peruanske biskoper mot benådning av tidligere terrorister), samtidig som han støttet miljøsaker.

Han uttrykte også solidaritet med venezuelansk innvandring til Peru, og anså dem som ofre for chavismens mangler og de vanskelige tidene som Nicolás Maduros regjering førte med seg (i solidaritet med den venezuelanske opposisjonen).

Den 13. juli 2019 kalte pave Frans ham til en femårs periode som medlem av Kleruskongregasjonen og den 21. november 2020 til medlem av Kongregasjonen for biskopene. Fra 15. april 2020 til 26. mai 2021 var han under en sedisvakans dessuten apostolisk administrator av Callao.

Under de peruanske protestene i 2022–2023 til støtte for tidligere president Pedro Castillo uttalte Prevost: *«Dødsfallene under protestene utløser stor tristhet og smerte i meg ... Jeg ba om å få bli i Peru; jeg ba til og med den hellige far om det. Det var ikke tiden for å dra derfra.»*

### Kurieerkebiskop
Den 30. januar 2023 eleverte pave Frans ham til erkebiskop og utnevnte ham til prefekt for Dikasteriet for biskopene, og til president for Den pavelige kommisjon for Latinamerika. Embedstilstredelsen var den 12. april 2023.

## Kardinal
Pave Frans bekjentgjorde den 9. juli 2023 sin beslutning å kreere erkebiskop Prevost til kardinalprest; det fant så sted den 30. september 2023. Han fikk da også tildelt som sin titulus kirken *S. Monica.* Den 7. februar 2025 ble han promovert av pave Frans til kardinalbiskop.

## Pave
Robert Francis Prevost ble valgt til pave 8. mai 2025, på den andre dagen av konklavet som fulgte etter pave Frans' død. Etter han ble pave, tok han navnet **Leo XIV.** 

Han åpnet sin første tale som pave med ordene *Fred være med dere*. Budskapet i talen var fred og rettferdighet.  Han pekte spesielt på at martyrene i Ukraina ventet på forhandlinger om en rettferdig og varig fred.

Den første statslederen som Leo XIV tok imot, var Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj.

## Synspunkter
### Kirkepolitikk
I mai 2023 uttalte Prevost at biskoper bør legge større vekt på tro enn på administrasjon. Han tok også til orde for at Den katolske kirke bør gjøre mer for å bekjempe klimaendringer. Under et seminar i november 2024 sa han at «herredømme over naturen» ikke bør være «tyrannisk».

### Kvinner
Prevost støtter ikke ordinasjon av kvinner til diakonatet, og uttalte at dette «ikke nødvendigvis løser et problem» og at det «kan skape et nytt problem». Etter at pave Frans i 2023 utnevnte tre kvinner til Dikasteriet for biskoper, kommenterte Prevost at «ofte sammenfaller deres perspektiv fullstendig med det de øvrige medlemmene uttrykker; andre ganger tilfører de et nytt synspunkt som blir et viktig bidrag i prosessen».

### Sosiale og politiske spørsmål
Prevost er motstander av eutanasi og abort. Som biskop av Chiclayo motsatte han seg innføring av pensum om kjønnsteori i peruanske skoler, og mente at «fremming av kjønnsideologi er forvirrende fordi den søker å skape kjønn som ikke finnes». Allerede i 2012 uttrykte han motstand mot homofili, og mente at populærkulturen bidro til «sympati for overbevisninger og praksiser som strider mot evangeliet», med henvisning til «homoseksuell livsstil» og «alternative familier bestående av likekjønnede partnere og deres adopterte barn».

Jesús León Ángeles, en bekjent av pave Leo XIV i Chiclayo, bemerket at Prevost viste omsorg for venezuelanske flyktninger i Peru. På Twitter har Prevost uttrykt kritikk mot abort, prevensjon og dødsstraff, samtidig som han har uttrykt sympati for George Floyd og rettet kritikk mot USAs president Donald Trump og visepresident JD Vance for deres innvandringspolitikk. I motsetning til pave Frans har Prevost ikke uttalt seg offentlig om krigen i Gaza.

## Annet
Leo XIV har to brødre: Louis, en militærveteran bosatt i Florida, og John, en pensjonert rektor ved en katolsk skole. Deres mor, Mildred, døde 18. juni 1990, og faren, Louis, døde 8. november 1997. I barndommen var Prevost kjent under kallenavnene «Bob» eller «Rob». Kvelden før konklavet rådførte han seg med sine brødre om valg av pavenavn.

Prevost er amatørspiller i tennis, og har uttrykt ønske om å spille oftere i Roma enn han gjorde i Peru. Han er tilhenger av Chicago White Sox, mens moren heiet på Chicago Cubs og faren på St. Louis Cardinals.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504–1577)
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532–1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540–1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566–1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi (1595–1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595–1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595–1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623–1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649–1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675–1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693–1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724–1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718–1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744–1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785–1841) *1823
* Biskop Eugène-Charles-Joseph de Mazenod (1782–1861) *1832
* Kardinal Joseph Hippolyte Guibert (1802–1886) *1842
* Kardinal François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne (1819–1908) *1872
* Kardinal Pietro Gasparri (1852–1934) *1898
* Kardinal Clemente Micara (1879–1965) *1920
* Kardinal Antonio Samorè (1905–1983) *1950
* Kardinal Angelo Sodano (1927–2022) *1978
* Erkebiskop James Patrick Green (1950–) *2006
* Biskop *Robert Francis Prevost* (1955–) *2014

## Fotnoter

## Referanser


## Eksterne lenker
*