Smalnebbspove

**Smalnebbspove** (†*Numenius tenuirostris*) var en monotypisk trekkfugl i snipefamilien. Arten hekket på torvmyrer med vier og bjørk i Sørvest-Sibir, men man vet svært lite om hekkeområdene til denne arten, som sist ble dokumentert observert i 1995. Den overvintret i Nordvest-Afrika, nordøst i Egypt, sørvest på den arabiske halvøya og innerst i Persiabukten.

Smalnebbspove ble i 2018 vurdert av BirdLife International som en kritisk truet, men mulig utdødd art. I 2025 ble imidlertid arten erklært utdødd.

## Biologi
Smalnebbspova blir cirka  lang og veier typisk omkring ; mens vingespennet utgjør cirka .

Ei svært blek spove, med et langt, slankt og spisst nebb; hvit eller lys gulhvit farge på hode, hals og bryst. Korsrygg, overgump, undergump og undervinger er hvite; overhaledekkfjæra er hvite med spredte brune merker. Den har typisk avrundede eller hjerteformede mørke tegninger på bryst og flanker. Ligner på småspove (*N. phaeopus*), men er blekere og mangler mørk stripe på issen. Det kan være vanskelig å skille den fra storspove (*N. arquata*) (særlig i forhold til underartene *N. a. orientalis* og *N. a. suschkini*), og mange trekk kan overlappe, men følgende anses nå som særlig viktige for identifikasjon:

Farge og mønster på undersiden av ytterste håndsvingfjær, mønster og utstrekning av fjærdrakten på tibia og lengde på synlig del av tibia, beinets farge, mønster på halefjær og form på mørke tegninger på flankene. Hunnen er i gjennomsnitt større med lengre nebb. Ikke-hekkende voksene har færre merker på flankene. Ungfugler ligner voksne, men med brunstripete flanker.

Arten hekket i Sørvest-Sibir, men det nøyaktig hekkeområde stort sett ukjent (det eneste bekreftede hekkeområdet, i løpet av første kvartal av 1900-tallet, var nær Tara, nord for Omsk). Overvintrer i Nord-Afrika og østover til Irak og Persiabukta. Ingen bekreftede observasjoner siden 2001; det blir stadig mer sannsynlig at arten er utdødd.

Utenom hekketiden spiser arten leddormer, bløtdyr, snegler, krepsdyr og små insekter som gresshopper, saksedyr og biller. Den leter etter mat ved å stikke nebbet i bløt jord og mudder, eller ved å plukke fra overflaten; den er også observert mens den tok insekter fra krattskog. Om vinteren, i Marokko, spiste fuglene i 2–4 timer etter soloppgang, hvilte deretter i en lagune, før de igjen søkte etter mat fra midt på ettermiddagen til nær solnedgang, da de på nytt søkte tilflukt i lagunen.

Hekker i vidstrakte torvmyrer med noen små seljer (*Salix*) og bjørketrær (*Betula*), i et habitat som er en overgang mellom myr og skog, og bruker små tørre øyer i store våtmarksområder. Under trekking forekommer den i kystlaguner og tilstøtende saltmyrer, elvemunninger, innsjøer med soda eller salt (eller drenerte fiskeanlegg) i steppeområder. Overvintrer i kystbukter og laguner med saltmyrer og midlertidige innlandsmyrer. Noen få fugler observert i Marokko ser ut til å være habitatgeneralisert, og finnes langs havkysten, i salte og brakkvannslaguner og elvemunninger, i midlertidige og permanente innsjøer med tilstøtende våtmarker, på mudderflater, samt i sandete gressland og jordbruksområder.

Svært lite er kjent om hekkebiologien. Egg er funnet i mai, og arten sies å ankomme hekkeområdene tidligst rundt 10. mai. Den hekker trolig i små kolonier, med reirene plassert 2–3 meter fra hverandre, opptil 10–15 meter. Reiret bygges i tett vegetasjon på tørre områder i myra, laget av tørt gress og plassert i grunne fordypninger. Fire egg (variasjon ukjent), med mørk olivengrønn eller gulgrønn farge og jevne mørkebrune eller rødbrune flekker. Størrelsen er rapportert til omtrent 52,5–54,5 mm × 38–40,1 mm til 64–65,6 mm × 45–47,1 mm. Det finnes få andre data, men ungene sies å forlate reiret tidlig i juli, og arten antas å forlate hekkeområdene i andre halvdel av august.

## Inndeling
Inndelingen følger AviList. Norske populærnavn følger Norsk navnekomité for fugl.

* Charadriiformes, vade-, måse- og alkefugler
** Chionidi, slirenebbfugler
** Charadrii, lofugler
** Scolopaci (Limicoli), snipefugler
*** Pedionomidae, slettevandrerfamilien
*** Thinocoridae, rypesnipefamilien
*** Rostratulidae, riksesnipefamilien
*** Jacanidae, bladhønsfamilien
*** Scolopacidae, snipefamilien
**** Numeniinae,  2 slekter, 10 arter
***** *[[Bartramia]]*, monotypisk
***** *[[Numenius]]*
****** *[[Eskimospove|N. borealis]]*, eskimospove, monotypisk (sist observert med sikkerhet i 1963)
****** *[[Dvergspove|N. minutus]]*, dvergspove, monotypisk
****** *[[Alaskaspove|N. tahitiensis]]*, alaskaspove, monotypisk
****** *[[Tundraspove|N. hudsonicus]]*, tundraspove, 2 taxa
****** *[[Småspove|N. phaeopus]]*, småspove, 5 taxa
****** *[[Langnebbspove|N. americanus]]*, langnebbspove, monotypisk
****** *[[Østspove|N. madagascariensis]]*, østspove, monotypisk
****** †*[[Smalnebbspove|N. tenuirostris]]*, smalnebbspove, monotypisk (erklært utdødd i 2025)
****** *[[Storspove|N. arquata]]*, storspove, 3 taxa
**** Limosinae, 
**** Calidrinae, 
**** Scolopacinae, 
**** Tringinae, 
** Turnici, springvaktelfugler
** Lari, måkefugler

## Referanser




## Eksterne lenker
*