Haffnergården

**Haffnergården** er et hus og kulturminne i Storgata 26 i Moss. Bygget har hatt denne adressen siden 1841, og dateres helt tilbake til 1700-tallet. Bygget har hatt flere forskjellige adresser opp gjennom tiden. Da bygget først ble omgjort fra gård til hus hadde den adressen Storgaden 38a, deretter husnummer 22 i 1868, og husnummer 26 til den dag i dag.

Bygget inneholder i dag 2 etasjer med leiligheter, og en potetkjeller som ikke er i bruk. Fargen på bygget er gult, med en mørkegrå grunnmur med fine hvite tre-detaljer og søyler på fasaden.

## Historie
Storgaten 26, Haffnergården, var på 1700-tallet en stor gård med tomt helt ned til Mossesundet. Det er med stor sannsynlighet at dette har vært en handelseiendom siden 1500- eller 1600-tallet. På dette området i Storgaten som på 1700-tallet strakk seg fra Nordre jernbaneovergang til Kongensgate, bodde byens  øvrighet, trelasthandlerne og mølleeierne. De store trelasthandlerne  på 1600-tallet var Auche Fichesønn Bennichmann, Søren Pedersen Moss, Henning Henningsen Lemmich, Iver Nielsen Tyrholm, Henrich Henrichsen Calmeyer. Lagmann og assessor i Overhoffretten Nicolas Bergh og generalvisemester Hans Henrich Thaulow.

Kongens gate var gaten hvor de store kjøpmennene hadde sine forretninger, og her hadde også mange av håndverkerne  side verksteder.

Den første kjente eieren av Haffnergården var kjøpmann og trelasthandler Christan Grønbech som var eier i 1731, men han har nok bodd i gården siden han ankom byen i før 1716. Etter hans død i 1742 overtok konen Beate Christine Holgersdotter Bierch. Christian Grønberch var byens rikeste mann og var en de som underskrev søknaden om Moss bys priviliegier. Sr. Ole Andersen, tidligere sersjant, senere mølleeier overtok gården etter hans kone. Etter hans død i 1783 ble gården solgt til kjøpmann Just Herman Gude som også eide og bodde i Høstegården i Kongens gate. Gude kjøpte mest sannsynlig gården for å få sjøboder til sin voksende handelsvirksomhet i Høstegården. Han leide ut huset til Sr. Ole Andersens enke Birgithe Riber og Samuel Milling. Rundt 1787 bygde Gude to nye sjøboder i fire etasjer på tomten.

Den 10. novemver 1792 brant hovedbygningen og sidebygningen. Han bygde en stor bygning av mur og bindingsverk. På taket var det blå glasert hollandsk taksten som det var på Maxegården, Konsulen, Reinertsgården og Kongens gate 15, bankgården. Det var 15 rom med gipsende tak, samt 21 vinduer. Under huset var det en brannsikker kjeller. Selv om Just Gude bodde i gården kostet han på denne fine takstenen. Etter Gudes død i 1799, eide hans enke, Ursula Angell gården i noen år før hun solgte den til Thomas Tyrholm som solgte gården til sin sønn kjøpmann og trelasthandler Peter Tyrholm. 

I 1815 gikk gårdenover til kjøpmann og grosserer Hans Mathisen. I 1819 overtok "Den midlertidlige Laanee og Disconto Indretning" i Christiania eiendommen som solgte den til megler Johannes Bergh i 1823. Fra Berghs bo ble den i 1831 solgt til høker Bomhoff.

I 1832 ble den solgt på offentlig auksjon etter Bomhoff. Følgende annonse stod i ''Den Norske Rikstidende'':*"Tirsdagen den 4de Desember førstkommende Kl. 2 ettermiddag, bliver etter forlangende av høker Bomhoff, offentlig Aktion afholdt udi og over hans eiende Deel i Gaarden, Matr. No 13, beliggende udi Storgaden her i Byen, bestaaende i: a) hovedbygningen, 2 etager høi, deri 15 malede og gibsede Værelser, 2de Kjøkkener, Klædeskammer og Fadebod, med 12 Kakkelovne samt 2de brandfrie Kjældere og 1 Bjelkekjælder; b) en 1 etages Bygning, hvori Krambod, Bryggerhuus og Pakkbod, 2de Kakkelovne, Skorsteen, Bagerovne og Bryggepande; c) et Vedskuur d) et tømret Fæhuus, med fri Eiendomsgrund, Hauge og Strandtomt. Hvilken Eiendom ved denne Auktion absolut bortsælges, saafremt antageligt Bud erholdes. Conditionere opgives paa Auktionsstedet. Lysthavende inbydes."*  *Moss-Byefoged-Contor, den 14de November 1832 Vogt.*Gården ble kjøpt av kjøpmann Bassøe som senere solgte den til sorenskriver Barth, men han beholdt de 2 sjøbodene. I 1836 kjøpte traktør C. Olsen gården og hadde et "Auberge" her med 25 værelser, biljard, kjeglebaner osv. som han averterte stort for i Christianiaavisene. Gården var ikke lenger huset hvor en av byens største kjøpmenn bodde, men et hus som ble leid ut vesentlig som leiligheter men også diverse virksomheter. 

I midten av 1840 årene ble overtollbetjent S. C. Haffner eier av gården, etter han fikk gården navnet Hafnergården, folk i Moss kalte den Hafnern. Mot slutten av 1860 årene flyttet han fra byen og grosserer Reinert ble eier. Bybrannen i 1858 stoppet ved denne bygningen, selv om bygget var av mur og bindingsverk ble gården meget skadet, men brant ikke ned. 

I 1875 kom Smaalensbanen og delte eiendommen i to. Den nedre delen mot Mossesundet ble solgt. Senere ble deler av eiendommen solgt til Verne Kloster Melkefabrikker A/S. Senere ble kjøpmann Thorleif Lunde og kontrollør Rolf M. Carlsen eier. 

Klubbselskapet "Den gode Hensigt" med konditor Johan Svendsen hadde sine lokaler i denne bygningen. På denne tid var det ofte ball og maskerader der. Senere har gården blitt en ren leiegård. 

## Beboere og eiere

* 1731–1742: Christan Grønbech
* 1742: Beate Christine Holgersdotter Bierch
* 1742–1783: Sr. Ole Andersen
* 1783–1787: Just Herman Gude
* 1787: leid ut til Birgithe Riber og Samuel Milling
* 1799: Ursula Angell
* Tidlig 1800-tallet–1815: Thomas Tyrholm og sønnen Peter Tyrholm
* 1815–1819: Hans Mathisen
* 1819–1823: Johannes Bergh
* 1823–1831: Bomhoff
* 1832–1836: Bassøe og Barth
* 1836–midten av 1840-tallet: C. Olsen
* Midten av 1840-tallet–slutten av 1860-tallet: S. C. Haffner
* 1860-tallet–1875: bybrann som stoppet her, store materielle skader
* Midten av 1880-tallet–1890: Verne Kloster Melkefabrikker A/S
* 1890–1910: Thorleif Lunde og Rolf M. Carlsen

## Referanser