open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carpinus cordata

***Carpinus cordata*** er et løvfellende tre som vokser i Øst-Asia.

Det blir opptil 18 m høyt. Barken er grå eller svartgrå og furete. Skuddene er brune eller gulbrune, glatte eller sparsomt hårete, men kan være sterkt hårete til å begynne med.

Bladstilken er 1,5–2 cm lang og kan være glatt eller hårete. Bladene er 8–15 cm lange, 4–5 cm brede, avlangt eggformede og tilspissede med 15–20 par nerver. Oversiden er sparsomt hårete eller glatt, og undersiden er sparsomt til tett håret langs midten og sidenervene. Bladranden er dobbelttannet, og bladgrunnen er asymmetrisk hjerteformet. 

Hannraklene er 2,5–5 cm lange. Hunnraklene er 5–12 cm lange og 4–4,5 cm brede. De har innbøyde svøpblad som er 1,5–2,5 cm lange, 1–1,3 cm brede og tannede. Blomstringen er i mai–juni, og frukten er moden i juli–august.

*Carpinus cordata* deles i tre varieteter som adskiller seg i graden av behåring:
* var. *cordata* – Japan, Korea, Russland (Primorskij kraj), nordlige Kina (sørøstlige Gansu, Hebei, Liaoning, Shaanxi, Kunyu-fjellene i Shandong, Shanxi)
* var. *chinensis* – sentrale Kina (Anhui, sørøstlige Gansu, Guizhou, Hubei, Hunan, Jiangsu, Jiangxi, Taibai-fjellet i sørvestlige Shaanxi, Sichuan, Zhejiang)
* var. *mollis* – nordlige Kina (Gansu, sørlige Ningxia, Hua Shan i Shaanxi) 

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker

*
Asta Marie Eriksen

**Asta Marie Eriksen**, kalt **Maggidutti**, gift **Angeloff** (født 9. juni 1910 i Kristiania, død 9. oktober 2006 i Oslo) var en norsk sangerinne og danserinne.

## Familie
Asta Marie Eriksen var datter av den innvandrede svenske kullarbeideren Edvin Eriksen og hans hustru Marie Arnesen. Hun ble 6. september 1932 gift i med Milko von Angeloff.

## Liv og virke
Asta Marie Eriksen vokste opp i Vinkelgaten i Vika, praktisk talt i bakgården til forlystelsesetablissementene i Christiania Tivoli. Familiens hjem ble frekventert av skuespillere og sangere, og det forekom at Lalla og Carsten Carlsen benyttet stuen deres som øvelseslokale. Selv vanket hun på Cirkus Verdensteater, der hun lærte å stå på hesteryggen i manesjen. Asta var fremdeles elev ved Ruseløkka skole da hennes karriere tok fatt.

Allerede som trettenåring fikk Asta Marie Eriksen sitt store gjennombrudd, og med det også et kallenavn som skulle følge henne gjennom det meste av livet – nemlig *Maggidutti*, etter rollefiguren hun gestaltet. Ernst Rolfs revy *Fra Karl Johan til Lykkeland* hadde 1. juli 1923 première på Casino i Stortingsgaten. Rolf bekledte selv hovedrollen, og ved hans side opptrådte Asta Marie Eriksen som hans lillesøster i revyen. Revyen ble en kjempesuksess, og det var utsolgte hus i tre måneder i strekk.

I 1926 ble Eriksen som første ledd av artistutdannelsen med i balletten hos Victor Bernau, som da var teatersjef på Chat Noir. Deretter gikk hun over til balletten på Casino, under ledelse av Aksel Berntsen.

Med tiden fikk Eriksen flere småroller, og i 1929 la hun ut på en lengre turné i Tyskland, hvor hun opptrådte med sang, bondedans og revyer. I 1931 møtte hun han som skulle bli hennes ektemann, bulgareren Angeloff, som drev en jødisk-eiet tobakksfabrikk i Dresden. Familien kom uskadet fra den voldsomme Bombingen av Dresden i februar 1945. Etter krigen forsvant herr Angeloff sporløst, og alle leteaksjoner var resultatløse.

I 1948 kom en hjelpeekspedisjon ledet av Odd Nansen til Dresden. Via mange omveier kom Asta Eriksen Angeloff og hennes barn seg til Norge, hvor de ble boende. Selv tok hun arbeid i en tekstilforrestning i Stortingsgaten.

Som ung var Asta Eriksen aktiv svømmer i KIF (Kristiania Idrettsforening).

## Roller i utvalg
**Maggidutti* i *Fra Karl Johan til Lykkeland* (Casino, 1923)
**Betty fra Boston* i *Nei, Nei, Nanette* (Casino teater, 1928)

## Referanser


## Kilder
* 
*
Skjebnens luner

***Skjebnens luner***  (Przypadek) er en polsk langfilm regissert av Krzysztof Kieślowski og med Bogusław Linda i hovedrollen.

Filmen ble fullført i 1981, men ble forbudt av styresmaktene og ikke vist på kino i Polen før 10. januar 1987 etter at sensuren hadde blitt oppmyket. Samme år ble den og vist i Un Certain Regard-programmet under filmfestivalen i Cannes.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
NM i akvatlon 2017

**[[Norgesmesterskapet i akvatlon]] 2017** ble arrangert 28. juli 2017 i Kristiansand, i forbindelse med TriQuart.

Starten ble avholdt fra Bystranda, samme sted som triatlon-sprinten, og distansen er 500 meter svømming etterfulgt av 2 kilometer løping.

## Medaljevinnere

## Resultater
### Kvinner

### Menn

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Peter Vogt Ottesen

**Peter Vogt Ottesen** (1820–1916) var en norsk jurist, politiker og høyesterettsdommer. 

I 1840-1860 årene Peter Vogt Petersen en del av kjernegruppen i det konservative høyre-miljø rundt Carl August Gulbranson, og han engasjerte seg aktivt gjennom avisartikler i Morgenbladet, blant annet til fordel for innføringen av et konstitusjonelt tokammer. 

I 1858 ble Per Vogt Ottesen byfogd i Sandefjord. I 1864 ble han sorenskriver ved Guldal . Han ble deretter overrettssakfører i Christiania i 1874, og medlem av Høyesterett i 1877. 

Som medlem av Høyesterett satt han i riksrettens dommerkollegium over Statsminister C. A Selmer i 1883/1884.

I 1929 fikk Peter Vogt Ottesen en gate oppkalt etter seg i Sandefjord.

Ottesen ble den 21. januar 1890 utnevnt til kommandør av 1. klasse av St. Olavs Orden.

## Familie
Han var sønn av Peder Martin Ottesen og Inger Andrea Riis (1792-1863)

I 1854 giftet han seg med Regine Amalie Gulbranson (født 1. januar 1830, død 1. april 1876), datter av grosserer Hans Gulbranson. Deres datter, Helena Andrea Ottesen (30.11.1861–6.5.1906) giftet seg den 6.11.1884 med redaksjonssekretær, senere Sjefsredaktør i Morgenbladet, Nils Vogt (30.11.1861–6.5.1906)

Peter Vogt Ottesen og Regine Amalie Gulbranson er stedet til hvile på Vår Frelsers gravlund.

## Referanser
Ragnhild Eskeland

**Ragnhild Eskeland** (født 1986) er en norsk forfatter og essayist. Hun er født i Oslo og oppvokst i Bærum, Annecy og Cambridge.

Eskeland har gått på Den franske skolen i Oslo og har en mastergrad i fransk litteratur fra Universitetet i Oslo og Paris III Sorbonne-Nouvelle. Hun har i tillegg gått på Nansenskolen i Lillehammer, Forfatterstudiet ved Høgskolen i Telemark og har en master i Litterär gestaltning fra Akademin Valand ved Göteborgs universitet.

Eskeland debuterte i 2018 med romanen *Føling* som hun ble nominert til Tarjei Vesaas debutantpris for. 

Hun skriver også essays og jobber som oversetter.  

## Bibliografi
* *Føling*, roman, Pelikanen forlag, (2018)
* *Keen,* roman, Pelikanen forlag, (2020)

## Publikasjoner
* *Poetikk,* Bøygen nr. 2-3/2011, redaktør 
* Oversettelse i samarbeid med Jørn Sværen av Victoria Xardel i antologien *Den engelse kanal,* 2018
* Oversettelse i samarbeid med Jørn Sværen av Victoria Xardel og Marie de Quaterbarbes i antologien *Den engelske kanal,* 2016
* *Den uregjerlige kroppen*, essay, BLA nr. 9/2018
* *Atomsoppdrømmer,* essay, BLA nr. 11-12/2018
* *Fra vår til vinter*, essay, BLA nr. 3/2019

## Referanser
Progressiv house

**Progressiv house** er en musikk undersjanger av house. Progressiv house utviklet seg først på 1990-tallet i Storbritannia som en naturlig etterfølger til amerikansk og europeisk house musikk fra slutten av 1980-tallet.

Ifølge den amerikanske DJ-produsent duoen Gabriel & Dresden kan Leftfields singel Not Forgotten ha vært den første progressiv house platen som er utgitt.

Progressiv House er en musikksjanger som artister/musikkprodusenter som Martin Garrix, Matisse & Sadko, DubVision, Vories, Nicky Romero og Hardwell er en del av. Progressiv house ble populært rundt 2010 og har etter det blitt en utrolig populær musikksjanger som ofte blir spilt på musikkfestivaler som Tomorrowland i Belgia. Måten progressiv house er blitt laget på er ofte emosjonelle melodier og akkorder. DubVision er en av de første kjente artistene som begynte med progressiv house.

Progressive house kjennetegnes i dag ofte som musikk med en lengre oppbygning, et sammenbrudd (et parti der et eller flere av instrumentene/synth-ene har en pause eller har solodeler), og et climax. Det benyttes nesten alltid «four-to-the-floor» - et rytmisk mønster som ofte brukes i ulike sjangre innen elektronisk musikk. Dette er et jevnt mønster som er framtredende i låten, og går som oftest over hele partiet. Rytmen slår på 4/4-takt, og bass-trommen slår på hvert taktslag (1, 2, 3, 4) i det som i musikken er vanlig tid (4/4-takt med et slag på hver fjerdedels takt).

Det kan både væte vokal eller kun instrumental.  Et veldig godt eksempel på den typiske oppbygningen i progressive house-sjangeren er «Strobe» av artisten Deadmau5.

## Referanser
Geert ten Dam

**Geert ten Dam** (født 6. november 1958 i Eindhoven) er en nederlandsk forsker. Siden 2016 har hun ledet Universiteit van Amsterdam.

## Referanser
Emma Eugène-Hanssen

**Emma Antoinette Eugène-Hanssen** (født 22. februar 1878 i Fredrikshald, død 11. april 1940) var en norsk skuespillerinne, sangerinne og musikkpedagog.

## Familie
Emma Eugène-Hanssen var datter av sogneprest Niels Eugène Amandus Hanssen (1852–1934) og Elise Andrine Cathinka Caspersen, og søster av sangerinnen Agnes Wollebæk. Hun ble 3. september 1907 gift med ingeniør og skipsbygger Kristian Stoltz Dekke (1869-1954).

## Liv og virke
Emma Eugène-Hanssen begynte som elev ved Den nationale Scene i Bergen. Der var hun ansatt i perioden 1905-1907.

Senere drev Emma Eugène-Hanssen som lærerinne i sang, pianospill, plastikk og språk i Bergen og Oslo. I Bergen underviste hun både privat og ved Lindstrøms skole, og i Kristiania/Oslo ved Vestheim pikeskole fra 1920.

## Kilder
* 

## Referanser
Lögdeälven

**Lögdeälven** er en elv i Västerbottens län i Sverige. Elva springer ut fra Gransjön sørøst i Vilhelmina kommune, og renner sørøstover gjennom Åsele kommune til Lögdasjön. Herfra fortsetter elva gjennom Bjurholm kommune og Nordmaling kommune til utløpet i Nordmalingsfjärden-

Berggrunnen i området elva renner gjennom, domineres av grunnfjell av granitt og gneis. Elva er utsatt for forsuring, men det er gjennomført kalking av sideelver. Elva har verdifulle stammer av laks og sjøørret. I 2017-sesongen ble det fisket cirka 140 laks og nærmere 400 sjøørret i elva.

Lögdeälvens vildmarksled følger elvas nedre del gjennom Nordmaling og Bjurholm kommuner, i alt 85 kilometer. Langs ruta finnes 17 leskur og ni overnattingshytter. Hyttene kan brukes gratis etter «førstemann til mølla».

Som de fleste elver, har også Lögdeälven blitt brukt til tømmerfløting. I den forbindelse ble hindringer mange steder ryddet unna, noe som påvirket dyreliv og fiske negativt. I senere tid er det gjort arbeid for å gjenskape et mer naturlig elveløp.

## Se også
* Liste over elver i Sverige

## Referanser
Julija Koval

**Julija Koval** (født **Julija Gennadijevna Kozyrjeva**, den 20. mars 1992 i Kolomna) er en russisk skøyteløper.

## Personlige rekorder
Oppdatert pr 30. juni 2019. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Julija Koval på SpeedSkatingResults.com
*  Julija Koval på Jakub Majerski's speedskating database
*  Julija Koval på www.isu.html.infostradasports.com
*  Julija Koval på Ruskating.com
*  Julija Koval på www.eurosport.co.uk
;Bilder
*  Bilder av Julija Koval på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
Cylindroderus

* 

***Cylindroderus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Nokså små (gjerne ca. 7 millimeter), avlange, sylindriske, blankt rødbrunlige smellere. Antennene er lange og tynne. Pronotum er firkantet med skarpt uttrukne bakhjørner.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika (Brasil, Chile).

## Systematisk inndeling
Slekten blir noen ganger plassert i underfamilien tannsmellere.
 

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Hemiopinae Fleutiaux, 1941
****** Slekten ***Cylindroderus*** Latreille, 1834 
******* *[[Cylindroderus brunneus]]* Schwarz, 1901
******* *[[Cylindroderus chilensis]]* Candèze, 1878
******* *[[Cylindroderus cribricollis]]* Champion, 1896
******* *[[Cylindroderus femoratus]]* (Germar, 1824)
******* *[[Cylindroderus inconditus]]* Schwarz, 1901
******* *[[Cylindroderus indutus]]* Candèze, 1863
******* *[[Cylindroderus lineatus]]* Candèze, 1863
******* *[[Cylindroderus mexicanus]]* Candèze, 1864
******* *[[Cylindroderus plagiatus]]* Schwarz, 1906
******* *[[Cylindroderus stenoderus]]* Candèze, 1863
******* *[[Cylindroderus testaceus]]* Schwarz, 1902
******* *[[Cylindroderus vulneratus]]* Schwarz, 1906
******* Slekten eller underslekten *[[Cylindroderoides]]* Schwarz, 1902
******** *[[Cylindroderus limbatus]]* Schwarz, 1902
******** *[[Cylindroderus relictus]]* Candèze, 1863
******** *[[Cylindroderus vittatus]]* Candèze, 1863

## Kilder
* Tree of life - Hemiopinae
* delta-intkey.com - Hemiopinae

## Eksterne lenker
*
Lissomus

* 

***Lissomus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Små (gjerne ca. 7 millimeter), brede, ovale, blankt brunrøde til svarte smellere. Antennene er forholdsvis korte, i alle fall delvis sagtakkede. Oversiden er hårløs, fint og jevnt punktert. Pronotum er rundet. Dekkvingene er jevnt avsmalnende uten markerte punktrader.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den Neotropiske økosonen.

## Systematisk inndeling
 

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Lissominae Laporte de Castelnau, 1835
****** Stammen Lissomini Laporte de Castelnau, 1835
******* Slekten ***Lissomus*** Dalman, 1824 
******** *[[Lissomus ambiguus]]* Fleutiaux, 1899
******** *[[Lissomus angustatus]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus argenteocaudatus]]* Cobos, 1966
******** *[[Lissomus asteriscus]]* Gerstaecker, 1860
******** *[[Lissomus beckeri]]* Cobos, 1972
******** *[[Lissomus bicolor]]* Chevrolat, 1835
******** *[[Lissomus bifloccosus]]* Laporte, 1835
******** *[[Lissomus discedens]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus episcopalis]]* Gerstaecker, 1860
******** *[[Lissomus flavipennis]]* Guerin, 1844
******** *[[Lissomus foveolatus]]* Dalman, 1824
******** *[[Lissomus francisci]]* Karsch, 1881
******** *[[Lissomus gagatinus]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus gibbosus]]* Cobos, 1972
******** *[[Lissomus hirticollis]]* Laporte, 1835
******** *[[Lissomus impressifrons]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus inopinatus]]* Horn, 1897
******** *[[Lissomus insularis]]* Cobos, 1966
******** *[[Lissomus lacordairei]]* Laporte, 1840
******** *[[Lissomus mastrucatus]]* Gerstaecker, 1860
******** *[[Lissomus mediotestaceus]]* Cobos, 1966
******** *[[Lissomus obconicus]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus pilarius]]* Horn, 1897
******** *[[Lissomus punctulatus]]* Dalman, 1824
******** *[[Lissomus quirsfeldi]]* Cobos, 1963
******** *[[Lissomus robustus]]* Gerstaecker, 1860
******** *[[Lissomus rufocastaneus]]* Chevrolat
******** *[[Lissomus sagittatus]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus sericeus]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus striatipennis]]* Schwarz, 1903
******** *[[Lissomus subpubescens]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus substriatus]]* Bonvouloir, 1859
******** *[[Lissomus trapezoideus]]* Horn, 1897
******** *[[Lissomus ustulatus]]* Bonvouloir, 1860

## Eksterne lenker
* 
* Bilde av ''Lissomus inopinatus''
* Bilde av ''Lissomus bifloccosus''
* Bilde av ''Lissotus punctulatus''
Olberg stavkirke

**Olberg stavkirke** eller **Krødsherad stavkirke** ble reist på Noresund i middelalderen, noen meter nærmere Krøderfjorden enn dagens Olberg kirke står, men ellers på omtrent på samme plassen. Kirkestedet ble i sin tid skilt ut fra fra gården Olberg (gnr. 188), som derfor knytter gårdsnavnet med kirkenavnet. Gården ligger like nordvest for kirken og skal i fordums tid ha blitt kalt *Ullberg*. 

Akkurat når den første kirken ble reist der vet man ikke, men noen hevder at det har stått to kirker på Olberg før dagens kirke ble reist. Den første skal ha blitt reist på et tidligere gudehov straks etter at kristentroen ble antatt her i bygda, altså i årene etter år 1050. Denne kirka skal ha vært viet til Hellige Olav og ha stått på den såkalte kirkehaugen ved Olberg i rundt 150 år, og må i så fall ha vært ei stolpekirke. Omkring år 1200 skal det ha blitt reist ei nye herredskirke på Olberg, som i så fall må være synonym med stavkirken dem rev da dagens kirke ble reist.

Kirkesognet omtales først i skriftlige kilder i et middelalderdiplom datert 15. februar 1389 (DN IV:558). Både skipet og koret i stavkirken skal ha vært tilnærmet kvadratisk. Skipet målte cirka 5,6 m x 5 m. Etter suksessive utvidelser fremstod kirken etter hvert som en korskirke. Da dikterpresten Jørgen Moe tok over som kapellan i 1853 initierte han gamle planer overfor formannskapet om å reise ei ny kirke på plassen, siden den gamle var for liten og i elendig forfatning. Det fikk han tilslutning til, så i 1857–1859 ble det reist ei nye kirke på stedet. Den gamle stavkirken ble revet rett etter at den nye kirken ble innviet, senhøsten 1859, men kirketuften skal ha vært synlig til langt ut i 1880-årene.

## Referanser




## Litteratur
* Norges kirker
* Jan Brendalsmmo og Jan-Erik G. Eriksson: Kildegjennomgang: Middelalderske kirkesteder i Buskerud fylke (Riksantikvaren, 2015), s.&nbsp;36.
* 

## Eksterne lenker
*
Nils Nilsson Skum

**Nils Nilsson Skum** (1872–1951) var en svensk-samisk kunstner. Skum etterlot seg over 3000 tegninger, alle med motiv fra reindrift og tradisjonell samisk liv. Han arbeidet også med tradisjonelt samisk sløyd, som for eksempel kniver med mønstre og skulpturer.

Foreldrene hans, Nils Thomasson Skum og Margareta Nilsdotter, jobbet med rein, og Nils Nilsson ble født under flyttingen fra Kautokeino til Gällivare. Han selv arbeidet også for det meste med reindrift. Som kunstner var han helt selvlært. Fra 1893 var han gift med Helena Kuhmunen.

På 1930-tallet krympet reinflokken til Skum en god del etter noen vanskelige år ettersom mange rein døde av sult. Han slo seg da ned i Sjisjkasvare for å bli kunstner på heltid. Den han innredet et atelier med elektrisk lys fra sitt eget vindkraftverk. I 1937 ble bildene til Skum utstilte på verdensutstillingen i Paris. Etter dette ble bildene hans kjente for et større publikum. Året etterpå ble om lag hundre av tegningene hans utgitt i boken *Sáme siida* (Samebyen). Bildene ble forklart for dem som ikke er kjent med reindrift og samisk kultur.

Skum døde i Sjiska i Gällivare. Boken *Ballet renar*, som kom ut først etter at han var død, tar for seg tradisjonell reindrift i ord og bilde, slik Skum hadde opplevd det. Ernst Manker var redaktør for begge bøkene.

Mange av verka til Skum er i dag å finne på Nordiska museet i Stockholm, hos Gällivare kommune og hos LKAB i Kiruna.

## Referanser


## Eksterne lenker
* Nordiska Museet sin omtale av Skum  
* Sami art .
Oestodes

* 

***Oestodes*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Små til middelsstore (7 - 10 millimeter), avlange, blanke, parallellsidige smellere. Hodet og pronotum er svarte, dekkvingene kan være gulbrune. Antennene er lange og tynne.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i det nordøstlige Nord-Amerika.

## Systematisk inndeling
Inntil nylig ble gruppen plassert i underfamilien Lissominae, men er nå skilt ut .

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Oestodinae Hyslop, 1917
****** Slekten *Oestodes* LeConte, 1853 - to arter:
******* *[[Oestodes puncticollis]]* Horn, 1874
******* *[[Oestodes tenuicollis]]* (Randall, 1838)

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* bugguide.net - Oestodini. Bildegalleri over artene
Augusta Falck

**Anne Augusta Falck** (født 11. april 1889 i Fevik, død 27. september 1983 i Oslo) var en norsk skuespillerinne, sangerinne og dramatiker.

## Familie
Augusta Falck var datter av skipsfører Johan Falck og Anna Terjesen. Famiien flyttet til Stavanger tidlig på 1900-tallet. Hun var elev ved Kongsgård skole i Stavanger.I 1912 forlovet hun seg med skuespiller Kristoffer Grøndahl, en kollega ved Trondhjems Nationale Scene.

## Liv og virke
Augusta Falck var tilknyttet Trondhjems Nationale Scene fra åpningssesongen 1911-1912. Der fikk hun sin offisielle debut 28. september 1911, i stykket *Fjeldeventyret*.

Senere var hun ved Stavanger faste Scene. Fra 1918 var hun ved Opera Comique i Kristiania, hvor hun 20. november 1919 debuterte i rollen som *Margit* i operetten *Lille Lerke*.

I 1923 medvirket Augusta Falck på teatersjef Edvard Drabløs' omreisende turné, Drabløs Teater, og i 1928 var inngikk hun i teatermannen Amund Rydlands trupp, og medvirket i *Sommerteatret*. I 1947 reiste hun på turné med teatersjef Bjørn Bjørnevik, med stykket *Kranes konditori*.

### Elly Reich
Augusta Falck skrev under psevdonymet Elly Reich det treakters lystspillet *Hjerter i trumf*.

## Roller i utvalg
**Malla* i *[[Geografi og Kærlighed]]* av Bjørnstjerne Bjørnson (Trondheim, 1912)
**Sara* i *Firfeier* av Nini Roll Anker (Trondheim, 1912)
**en tjenestepike* i *Johan Ulfstjärna* av Tor Hedberg (Trondheim, 1913)
**Pierre Hornblæser* i *Spionen* av Walter Christmas (Stavanger, 1916)
**kammerpike* i *Eventyret* av Gaston Arman de Caillavet (Stavanger, 1917)
**tjenestepike hos Barnings* i *Fred paa Jorden* av Svend Rindom (Stavanger, 1917)
**Lady Sheffield* i *Lady Windermeres Vifte* av Oscar Wilde (Stavanger, 1917)
**Margit* i operetten *Lille Lerke* av Willner/Martos/Reichert (Opera Comique, 1919)
**Mirabelle* i *Zigeunerbaronen* av Johann Strauss d.y. (Opera Comique, 1919)
**Kraaka* i *Kraaka* av Jens Tvedt (Drabløs Teater, 1923)
**fru Søderstrøm* i *Mr. Swanson from U. S. A.* av lystspillforfatteren Oscar Wennersten (Sommerteatret, 1928)
**fru Krane* i *Kranes Konditori* (Bjørneviks turné, 1947)

## Bibliografi
* Hjerter i trumf – lystspill i 3 akter, Norli, 1938 (Som Elly Reich)

## Kilder
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Oxynopterus

* 

***Oxynopterus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Store (opptil 70 millimeter), brede, halmatte, rødbrune til svarte smellere. Hannene har kraftige, kamformede antenner. Pronotum er bredere enn langt, rundet med noe uttrukne bakhjørner, langs forkanten med en "krage" av gule hår. Slekten inneholder de største av alle smellere.

## Levevis
Larvene til i alle fall noen av artene lever i tremitt-tuer, der de er rovdyr.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia og Afrika.

## Systematisk inndeling
 

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Oxynopterinae Candéze, 1857
****** Slekten ***Oxynopterus*** Hope, 1842 
******* *[[Oxynopterus annamensis]]* Fleutiaux, 1918
******* *[[Oxynopterus audouini]]* Hope, 1842 - gjerne regnet som den største smellerarten
******* *[[Oxynopterus candezei]]* Fleutiaux
******* *[[Oxynopterus congoensis]]* Laurent, 1960
******* *[[Oxynopterus cumingii]]* Hope, 1842
******* *[[Oxynopterus harmandi]]* Fleutiaux, 1927
******* *[[Oxynopterus harmseni]]* Candèze
******* *[[Oxynopterus kurosawai]]* Suzuki, 2001
******* *[[Oxynopterus latipennis]]* Hope, 1842
******* *[[Oxynopterus minor]]* (Candèze, 1857)
******* *[[Oxynopterus mucronatus]]* (Olivier, 1792)
******* *[[Oxynopterus niger]]* Candèze, 1897
******* *[[Oxynopterus strachani]]* Hope, 1842
******* *[[Oxynopterus validicornis]]* (Boheman, 1851)

## Kilder
* Tree of life - Oxynopterinae
* Bildegalleri
* Bilde av afrikansk art, trolig ''Oxynopterus congoensis''

## Eksterne lenker
*
Sigrid Drake

**Sigrid Anna Maria Carolina  Drake** (født 1878, død 1930) var en svensk forsker på samisk språk og kultur. Hun var elev av K.B. Wiklund.

Hovedverket til Drake er *Västerbottenslapparna under förra hälften av 1800-tallet*, utgitt i 1918. Hovedkilden for teksten er notatene kyrkoherde J. A. Nensén gjorde i Dorotea kommune i Västerbottens län i samtiden. De originale notatene til Nensén finnes i håndskriftavdelingen til Uppsala universitet.

## Referanser


## Kilder
* [Olavi Korhonens artikkel om Sigrid Drake i Saamelaiskulttuurin ensyklopedia](http://senc.hum.helsinki.fi/wiki/Drake,_Sigrid_(suom._ver.)#tab=svenska)
Jonas Nensén

**Jonas Nensén** (født 1791 i Själevad, død 1881) var en svensk prest. Prestesønnen Nensén ble student i Uppsala i 1810 og ordinert til prest i 1817. Etter forskjellige tjenester ble han utnevnt  til sokneprest i Dorotea menighet i 1830 med tiltredelse i 1832.

Mest kjent er han for sine opptegnelser av nordsvensk folkekultur, svensk, finsk og samisk. I samlingene inngår også en svensk-russisk ordliste som han samlet inn fra to tidligere soldater i den russiske hæren, Thomas Andersson Neninder og Abraham Filipsson, som etter desertering ble værende i Flaksgreie og Vilhelmina.

Etter hans død ble de omfattende notatene auksjonert bort. En del havnet i Dorotea landhandel og ble brukt som omslagspapir. Der ble materialet oppdaget av Erik Modin, som reddet 1330 folioblad for ettertiden. I dag oppbevares den Nensénske håndskriftsamlingen i Uppsala universitetsbibliotek. Det samiske materialet lå til grunn for Sigrid Drakes avhandling *Västerbottenslapparna* (1918).

## Referanser
Galbanum

**Galbanum** er en harpiks som fremstilles fra *Ferula gummosa* (synonym *F.&nbsp;galbaniflua*) og *Ferula rubricaulis*. Slekta *[[Ferula]]* tilhører skjermplantefamilien.

Den samles inn fra viltvoksende planter i Iran og Turkestan. Harpiksen er halvveis gjennomsiktig og har en gul til rød farge. Det skilles mellom levantisk eller myk galbanum som er seigtflytende, og persisk eller hard galbanum som kan brytes i biter.

Harpiksen ble tidligere brukt til medisinske formål, blant annet i gummiplaster. Den brukes nå til røkelse og som fiksativ for parfyme. Harpiksen kan destilleres for å framstille en olje som brukes i noen parfymer.

Galbanum er nevnt i oppskriften på røkelse i Andre Mosebok 30:34, men i den norske oversettelsen fra 2011 er den kalt «gummiharpiks».

## Kilder
* 
* 
*
Pectocera

***Pectocera*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Store, smale, brunlige smellere, kroppen gjerne delvis kledt med lyse hår. Hannene har kraftige, kamformede antenner. Fasettøynene er nokså store og rundede. Pronotum er rundet med skrått uttrukne bakhjørner. Dekkvingene er nokså jevnbrede med fine punktstriper.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Asia (Kina, Japan, Taiwan, India, Nepal etc.)

## Systematisk inndeling
 

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Oxynopterinae Candéze, 1857
****** Slekten ***Pectocera*** Hope, 1842 
******* *[[Pectocera amamiinsulana]]* Nakane, 1957
******* *[[Pectocera annapurnica]]* Schimmel, 2006
******* *[[Pectocera assamensis]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera babai]]* Kishii, 1990
******* *[[Pectocera brendelli]]* Schimmel, 1997
******* *[[Pectocera cantori]]* Hope, 1842
******* *[[Pectocera chaurengiensis]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera deboisae]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera delessertii]]* (Guérin-Méneville, 1840)
******* *[[Pectocera farinosa]]* Fleutiaux, 1918
******* *[[Pectocera fleutiauxi]]* Schimmel, 1997
******* *[[Pectocera formosana]]* Kishii, 1990
******* *[[Pectocera fortunei]]* Candèze, 1873
******* *[[Pectocera gibberosa]]* Schimmel, 1998
******* *[[Pectocera godavariana]]* Schimmel, 2006
******* *[[Pectocera gracilis]]* Fleutiaux, 1934
******* *[[Pectocera hayekae]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera hige]]* Kishii, 1993
******* *[[Pectocera holzschuhi]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera indica]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera ingridae]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera jiangxiana]]* Kishii & Jiang, 1994
******* *[[Pectocera kashmirensis]]* Schimmel, 1997
******* *[[Pectocera kobayashii]]* Kishii, 1996
******* *[[Pectocera kucerai]]* Schimmel, 2006
******* *[[Pectocera malaisiana]]* Candèze, 1882
******* *[[Pectocera manipurensis]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera maruyamai]]* Kishii, 2001
******* *[[Pectocera mechiana]]* Schimmel, 2006
******* *[[Pectocera mizhilensis]]* Schimmel, 2006
******* *[[Pectocera myanmarensis]]* Schimmel, 2006
******* *[[Pectocera sechuana]]* Schimmel, 2003
******* *[[Pectocera sikkimensis]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera telupidensis]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera tonkinensis]]* Fleutiaux, 1918
******* *[[Pectocera wittmeri]]* Schimmel, 1994
******* *[[Pectocera yaeyamana]]* Suzuki, 1976
******* *[[Pectocera yonaha]]* Kishii, 1996

## Kilder
* Tree of life - Oxynopterinae

## Eksterne lenker
*
Eva Sivertsen

**Eva Sivertsen** (født 8. juli 1922, død 22. november 2009) var en norsk språkforsker. Hun var den første kvinnelige professor i engelsk språkvitenskap i Norge. Hun var rektor ved Universitetet i Trondheim (AVH) fra 1975 til 1981.

Sivertsen avla examen artium ved Trondheim katedralskole i 1942. I 1943 begynte hun sine universitetsstudier ved Universitetet i Oslo (UiO), men da universitetet ble stengt av tyskerne under krigen, måtte hun ta et opphold i studiene. Hun studerte i London i perioden 1949–1950, og ble cand.philol. ved UiO i 1951, med engelsk som hovedfag.

I 1961 ble hun dr.philos. ved UiO med avhandlingen *Cockney Phonology*. Samme år ble hun utnevnt til professor ved NLHT (fra 1968 Universitetet i Trondheim (AVH); fra 1996 del av NTNU).

Hun ble valgt til rektor for Universitetet i Trondheim (AVH) i to perioder, fra 1975 til 1981, og var da den første kvinne i Norden med rektorverv ved høgskole eller universitet.

Hun var medlem av Norges almenvitenskapelige forskningsråd (NAVF) i 16 år fra 1970, de siste fire år som regjeringsoppnevnt styreformann. Da hun begynte i NAVF var  hun eneste kvinne også der.

I 1982 ble hun utnevnt til kommandør av St. Olavs Orden. 

## Referanser
Emilie Fjeldstad

**Louise Emilie Fjeldstad** (født 23. desember 1832 i Fredrikstad) var en norsk skuespillerinne og sangerinne.

## Familie
Emilie Fjeldstad var datter av underfogd Jacob Jensen Fjeldstad og Grethe Andersdatter.

## Liv og virke
Emilie Fjeldstad debuterte 9. april 1859 i Christiania Theater i syngestykket *Fjeldeventyret* av Bjerregaard & Thrane. Om hennes debut ble det blant annet skrevet at «Hun var ikke forlegen ligeoverfor Publikum, som de fleste Begyndere. Hendes Sprog var vistnok østlandskt og maaske en Smule bredere end ønskeligt». Hennes spill ble også kritisert for å bære preg av ren opplesning.

Fjeldstad ble kort tid etter hentet av Ole Bull til hans teater i Bergen – Det norske Theater. Der debuterte hun 6. november 1850 som *Sigrid* i *Til Sæters*. Hun var ansatt ved Det norske Theater til 30. april 1851. I 1852 søkte hun ansettelse som elev ved Kristiania norske Theater, uten å lykkes.

Fjeldstad var privatelev av musikkdirektør Friedrich August Reissiger. Det er kjent at hun 7. mars 1852 holdt en konsert i klubblokalet i fødebyen Fredrikstad «for et ret godt besøgt Hus, og høstede udelt og velfortjent Bifald for hvert Numer. Hendes fyldige, høie og behagelige Stemme henrev Enhver til Entusiasme, og det giver os Haab om at hun vil blive en berømt norsk Kunstnerinde».

## Roller i utvalg
**Ragnhild* i syngestykket *Fjeldeventyret* av Bjerregaard & Thrane (Christiania Theater, 1850)
**Sigrid* i *Til Sæters* (Det norske Theater, 1850)

## Referanser


## Kilder
*
Henrik Ganander

**Henrik Ganander** (ca. 1700–1752) var en finsk grammatiker fra Raumo. Han var blant de første som forsket på samiske språk. Han var også den første i Finland som skrev en fullstendig fremstilling av et samisk språk, *Grammatica Lapponica* fra 1743.

I sin samiske grammatikk brukte han Berthold Vhaels finske grammatikk som forbilde og viste dermed indirekte at han så finsk grammatikk som mer relevant for samisk enn andre språks grammatikk.

## Kilder
* Kulonen, Ulla-Maija: ''Ganander, Henrid'' i Saamelaiskulttuurin ensyklopedia 
* Bibliografi fra Finsk wikipedia

## Bibliografi
* Grammatica lapponica : linguae Europearum prope antiquissimae solidam planamque viam genium linguae lapponicae addiscere desideranti monstrans, opfra ac studio Henrici Ganandri Aboensis, comminist. Lapmarch. Tornoensis, jam design. pastoris in Siundo, elaborata. Holmiae, consensu & cura directorum. Typis Laurent. Salvii, anno 1743
* *Haudan mercki. Cuules. Matcamies. : ... Henricus Tornberg ja. Hänen ... Emändäns. Brigitta Bonelia ... Cannettin. Cuolluitten. Jouckoon. ala. Tornion pitäjän. kirckohon. MDCCXLIII. XX päivänä. Huhticuusta. Rackahalle. Apellans. muistoxi. teki. Henric. Ganander. Turculainen. Tornion. Lapin. Cappalainen. Nyt. Siundon. Kirckoherraxi. Asetettu*. Stuckhulmisa, brändaty Laurentius Salviuxen tykona  1743
VM i friidrett 2019 – 400 meter menn

Øvelsen **400 meter menn** i **[[VM i friidrett 2019]]** ble avholdt på Khalifa International Stadium i Doha, Qatar 1., 2, og 4. oktober 2019.
## Resultater
**Note:**
*Q = Kvalifisert for neste runde på plassering
*q = Kvalifisert for neste runde på tid
*NR = Nasjonal rekord
*PB = Personlig rekord
*SB = Personlig årsbeste
*DNF = Fullførte ikke
### Forsøksheat

Kvalifisering: De tre første i hvert heat (**Q**) og de seks raskeste ellers (**q**) gikk videre til semifinale.

### Semifinale
De to første i hver semifinale (Q) og de to rakseste ellers (q) kvalifiserte seg til finalen.

### Finale
Finalen startet 4. oktober kl. 22:20.

## Referanser


## Eksterne lenker
*Offisiell resultatliste forsøksheat
Fylkesvei 1434

**Fylkesvei 1434** går mellom Jong i Bærum og Billingstadsletta i Asker kommune.

Strekningen ble fastlagt 2019. og består av de tidligere fylkesvei 615 (Akershus) og fylkesvei 202 (Akershus).

Før 1. januar 2010 hadde Fv615 betegnelsen fylkesvei 171.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser



## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
*
Lotte Corporation

**Lotte Corporation** er et sørkoreansk multinasjonalt konglomerat stiftet i 1967. Selskapet har hovedkontor i Seoul. Selskapet er Sør-Koreas femte største konglomerat.

## Historie

Shin Kyuk-ho grunnla Lotte i 1948, navnet Lotte ble tatt fra Johann Wolfgang von Goethes karakter Lotte i romanen *[[Den unge Werthers lidelser]].*

Lotte startet med tyggegummi i Japan, deretter gikk Shin Kyuk-ho til Korea. Lotte gruppen ble grunnlagt i 1967, og ekspanderte i det som er kjent i Sør-Korea som en Chaebol-familie, ett familie drevet konglomerat. En av Lottes største kort er eiendom, som knutepunkter, byggebransje og hotell. 

Selskapet opptrer også utenfor Sør Korea. 

Lotte er Sør-Koreas femte største konglomerat. 

## Eksterne lenker
*
Metablax

* 

***Metablax*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Middelsstore (10-29 millimeter), avlange, mørke smellere. Oversiden er fint hårete. Antennene er nokså korte og tynne. Oversiden er fint hårete. Pronotums bakhjørner er spisst tilbaketrukne. Dekkvingene har fine punktrader.

## Levevis
Larvene lever i død ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt på New Zealand.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Parablacinae Kundrata et al., 2015
****** Slekten ***Metablax*** Candéze, 1869 
******* *[[Metablax acutipennis]]* (White, 1846)
******* *[[Metablax approximans]]* (White, 1846)
******* *[[Metablax brouni]]* Sharp, 1877
******* *[[Metablax cinctiger]]* (White, 1846)
******* *[[Metablax gourlayi]]* Calder, 1976

## Referanser
* Calder, A.A. (1976) The New Zealand genus *Metablax* (Coleoptera: Elateridae) and its relationship to the sub­family Campsosterninae. *New Zealand journal of zoology* 3(4): 313–325. doi: 10.1080/03014223.1976.951792 https://www.tandfonline.com/doi/pdf/10.1080/03014223.1976.9517921


## Eksterne lenker
* Nettside om ''Metablax acutipennis'' 
*
Fylkesvei 1632

**Fylkesvei 1632** går mellom Grini og Lysaker i Bærum.

Strekningen ble fastlagt 2019, og består av delstrekningen nord for Lysakerlokket på den tidligere fylkesvei 610 (Akershus).

Før 1. januar 2010 hadde Fv610 betegnelsen fylkesvei 166.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser



## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart
*
Fylkesvei 1623

**Fylkesvei 1623** går mellom Klokkerud og Blommenholm i Bærum.

Strekningen ble fastlagt 2019, og består av en delstrekning av den tidligere fylkesvei 606 (Akershus).

Før 1. januar 2010 hadde Fv606 betegnelsen fylkesvei 159.

## Kommuner og knutepunkter

## Referanser




## Eksterne lenker
* Vegvesenets vegkart 
* Vegliste Oslo-Akershus
*
VM i friidrett 2019 – Sleggekast menn

Øvelsen **Sleggekast menn** ved **[[VM i friidrett 2019]]** ble avholdt på Khalifa International Stadium i Doha, Qatar 1. og 2. oktober 2019.
## Resultater
**Note:**
*Q = Klarte kvalgrensen på 72,00
*q = Klarte ikke kravgrensen men blant de 12 beste i kvaliken
*PB = Personlig rekord
*SB = Personlig årsbeste
*NM = Ingen gyldige forsøk
### Kvalifisering
Kvalifisering: Kravet for direktekvalifisering var på 76,50 eller utøverne som var blant de 12 beste gikk til finale.

### Finale
Finalen startet 2. oktober kl. 21:40.

## Referanser
Sophie Henriette av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck

**Sophie Henriette** (født 18. desember 1698, død 10. januar 1768) var en dansk-tysk prinsesse, gift borggrevinne von Dohna-Schlobitten-Leistenau. 

Hun ble født i Minden som nest yngste datter av hertug Frederik Ludvig av Beck og Louise Charlotte av Augustenborg. 17. august 1736 giftet hun seg i Königsberg med borggreve Albrecht Christian von Dohna-Schlobitten-Leistenau (1698–1752). Sammen fikk de et barn: Friederike, som giftet seg med sin fetter hertug Karl Anton August av Slesvig-Holstein-Sønderborg-Beck. 

Sophie Henriette overlevde sin mann med nesten 16 år og døde i Königsberg 19. januar 1768.

## Referanser
Stanisław Szukalski

**Stanisław Szukalski** (født 13. desember 1893, død 19. mai 1987) var en polsk skulptør og maler som var en del av *Chicago Renaissance* på tidligt 1920 tallet sammen med kjente figurer som manusforfatter Ben Hecht, forfatter Carl Sandburg og advokaten Clarence Darrow. På 1940-tallet utviklet han Zermatisme, som var en pseudo-vitenskapelig teori om at menneskekulturen stammer fra påskeøya etter  syndefloden og at menneskeheten er låst i en evig kamp mot det Szukalski kalte for *Sønner av Yeti* ("Yetinsyny") som var avkom av Yeti og mennesker.

## Liv og virke

### Tidlig liv
Stanisłav ble født i Warta, Polen 13 desember 1893, og han hadde oppveksten sin i Gidle, en nærliggende landsby. Han reiste til New York sammen med moren sin Konstancja og søsteren sin Alfreda i 1907, hvor de tok turen videre til Chicago for å gjenforenes med faren Dyonizy, som arbeidet som smed. 

Stanislav reiste fram og tilbake mellom Chicago og Kraków i sin ungdom for å studere ved Jan Matejko Kunstakademi i årene 1910 og 1913.

## Referanser
Pentium M

**Pentium M** var en familie av mobile 32-biter enkeltkjerne mikroprosessorer som ble produsert av Intel. Mikroprosessorene var av typen P6, en sjette generasjons x86-arkitektur. Pentium M hadde samme front-side bus som Pentium 4, og støttet også instruksjonssettet SSE2 (liksom Pentium4). Sammenlignet med Pentium III hadde den  forbedret instruksjonsdekoding, forbedret Hopp-predikator og et mye større hurtigminne.

Pentium M ble lansert 12. mars 2003 under kodenavnet «Banias». Den 10. mai 2004 kom andre generasjon, med kodenavnet «Dothan». Pentium M ble produsert frem til 8. august 2008.

Pentium M ble etterfulgt av mikroprosessoren Yonah, som var basert på mikroarkitekturen Intel Core 2.
Yonah

**Yonah** var kodenavnet på Intel's første generasjon av 65 nm mobile mikroprosessorer. Mikroprosessorene var av typen P6, en sjette generasjons x86-arkitektur, og betegnes også som Enhanced Pentium M. Mikroprosessoren støttet instruksjonssettet SSE3 og hadde også forbedrede implementasjoner av SSE og SSE2. Ytelsen ved heltallsberegninger var likevel litt dårligere på grunn av en høyere latens i hurtigminne. Yonah støttet også NX bit.

Yonah ble lansert i 2006 og ble produsert frem til 2008.
B-SAD

**B-SAD** er en portugisisk fotballklubb fra Lisboa. Klubben ble stiftet 30. juni 2018. Klubben ble skilt ut fra CF Os Belenenses. Belenenses SAD tok over CF Os Belenenses plass i Primeira Liga, A-stallen og U23-laget.

## Sesonger

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Toxognathus

* 

***Toxognathus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Små (4 - 9 millimeter), avlange, hvelvede, brune til svarte smellere. Oversiden er fint hårete og tett punktert. Antennene er nokså korte og mer eller mindre perlekjedeformede. Pronotum er rundet, dekkvingene med tydelige punktrader.

## Utbredelse
Slekten lever i Sørøst-Asia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Physodactylinae Lacordaire, 1857
****** Slekten ***Toxognathus*** Fairmaire, 1878 
******* *[[Toxognathus bakeri]]* Fleutiaux, 1940
******* *[[Toxognathus beauchenei]]* Fleutiaux, 1918
******* *[[Toxognathus coomani]]* Fleutiaux, 1940
******* *[[Toxognathus costulatus]]* Fairmaire, 1878
******* *[[Toxognathus dohertyi]]* Fleutiaux, 1940
******* *[[Toxognathus fairmairei]]* Fleutiaux, 1940
******* *[[Toxognathus mouhoti]]* Fleutiaux, 1918

## Kilder
* Tree of life - Physodactylinae

## Eksterne lenker
* Bilde av noen arter
*
Semiotinus

* 

***Semiotinus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). 

## Utseende
Små til middelsstore (7 - 23 millimeter), slanke, blanke, brokete (oransje, gult, brunt, svart, grønnlig) smellere. Slekten kan kjennes på at pronotum er trapesformet med rette eller svakt innsvungne ytterkanter, også med en midtfure i hele lengden. Hodet er nærmest firkantet, foran i midten litt innbuktet, med utstående fasettøyne, pannen kan ha en pigg på hver side. Antennene er middels lange, en del lengre enn hode + pronotum, ikke sagtakkede. Dekkvingene er tilspissede bak, med fine punktrader.

## Levevis
Larvene og puppene er ukjente, men det er sannysnlig at de er knyttet til døde trær. 

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Sør- og Mellom-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Semiotinae Jacobson, 1913
****** Slekten ***Semiotinus*** Pjatakowa, 1941 
******* *[[Semiotinus aeneovittatus]]* (Kirsch, 1884)
******* *[[Semiotinus banghaasi]]* Pjatakowa, 1941
******* *[[Semiotinus boliviensis]]* (Candéze, 1895)
******* *[[Semiotinus brevicollis]]* (Candéze, 1857)
******* *[[Semiotinus conicollis]]* (Candéze, 1857)
******* *[[Semiotinus fusiformis]]* (Kirsch, 1866)
******* *[[Semiotinus limbaticollis]]* (Candéze, 1857)
******* *[[Semiotinus macer]]* (Candéze, 1889)
******* *[[Semiotinus maculatus]]* Wells, 2003
******* *[[Semiotinus morio]]* (Candéze, 1857)
******* *[[Semiotinus nigricollis]]* (Candéze, 1857)
******* *[[Semiotinus quadricollis]]* (Kirsch, 1866)
******* *[[Semiotinus quadrivittis]]* (Steinheil, 1875)
******* *[[Semiotinus scitulus]]* (Candéze, 1874)
******* *[[Semiotinus supplicans]]* (Kirsch, 1884)
******* *[[Semiotinus trilineatus]]* (Candéze, 1857)
******* *[[Semiotinus virescens]]* (Candéze, 1857)

## Referanser


## Kilder
* Tree of life - Semiotinae

## Eksterne lenker
*
Thylacosternus

* 

***Thylacosternus*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae). Denne gruppen omfatter de største smellerne.

## Utseende
Middelsstore (ca. 10 millimeter), avlange, sylindriske smellere. De er gjerne ganske fargerike, tegnet i rødt eller gult og svart, men kan også være ensfarget brunlige. Hannene har kamformede antenner. Beina er ganske korte, leggene (tibiae) utvidete. Pornotum er firkantet med bakhjørner som er utdratt rett bakover.

## Utbredelse
Slekten lever i den neotropiske økosonen.

## Systematisk inndeling
 

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Thylacosterninae Fleutiaux, 1920
****** Slekten ***Thylacosternus*** Bonvouloir, 1875 
******* *[[Thylacosternus bifasciatus]]* Bonvouloir, 1875
******* *[[Thylacosternus donatus]]* Horn, 1890
******* *[[Thylacosternus loetus]]* Bonvouloir, 1875
******* *[[Thylacosternus melinoni]]* Fleutiaux, 1896
******* *[[Thylacosternus nigrinus]]* Bonvouloir, 1875
******* *[[Thylacosternus pulchellus]]* Bonvouloir, 1875
******* *[[Thylacosternus pulcher]]* Bonvouloir, 1875
******* *[[Thylacosternus rubricollis]]* Bonvouloir, 1875
******* *[[Thylacosternus vittatus]]* Champion, 1897
******* *[[Thylacosternus walckenaeri]]* (Guérin-Méneville, 1843)

## Kilder
* Tree of life - Thylacosterninae

## Eksterne lenker
* Bilde av Thylacosternus pulchellus
* Bilde av ''Thylacosternus walckenaeri''
*
Østre Greverud Idrettshall

**Østre Greverud Idrettshall** er en flerbrukshall på Greverud i Nordre Follo, som ble innviet i 2012. 

## Historikk
I 1983 sendte Oppegård Idrettslag den første søknaden til daværende Oppegård kommune om bygging av ny idrettshall på Greverud. I juni 2008 vedtok kommunestyret i Oppegård å bygge en flerbrukshall på Østre Greverud. Byggingen startet i 2010, og bygget stod ferdig i 2012. Det brukes hovedsakelig av Oppegård Idrettslag og Kolbotn Idrettslag. 

## Referanser
Isak Veierud Busch

**Isak Veierud Busch** (født 1988) er en norsk politiker for Arbeiderpartiet. Han ble innvalgt på Stortinget fra Sør-Trøndelag i 2025. Han ble innvalgt i kommunestyret og formannskapet i Røros kommune i 2015. Gjennom en samarbeidsavtale mellom Ap og SV ble han ordfører i Røros høsten 2019. Da Busch i Stortingsvalget 2025 ble innvalgt til Stortinget, så ble Sadmira Buljubasic ny ordfører i Røros.

Han er sønn av Erling Sven Busch, som er tidligere ordfører og rådmann i kommunen.

## Stortingskomiteer
* 2025–2029: Medlem av Kommunal- og forvaltningskomiteen

## Referanser
Arhaphes

* 

***Arhaphes*** er en slekt av biller som hører til familien smellere (Elateridae).

## Utseende
Små (3, 5 - 6,5 millimeter), avlange, halvblankt brunsvarte smellere, pronotum kan være rødt. Antennene er trådformede og ikke svært lange. Pronotum er omtrent så langt som bredt, hvelvet med rundede sider og en markert midtfure, tett punktert, bakhjørnene dratt ut rett bakover.

**Larvene** er sylindriske, glatte med en voksaktige overflate og spredte hår, gjerne rød- eller gulaktige. Hodet er noe flatt med fremoverstrakte kjever. Det bakerste leddet har vanligvis et par kraftige utvekster av varierende form. Beina er ganske korte.

## Levevis
Smellernes larver lever i jorda eller i død ved. Ingenting er kjent om ungdomsstadiene til denne slekten. De voksne billenes kroppsbygning tyder på at de er aktive flygere som lever over bakken, ikke under steiner eller lignende.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, vest til India.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien smellere, Elateroidea
**** Familien smellere, Elateridae
***** Underfamilien Småsmellere, Negastriinae Nakane, 1953
****** Slekten ***Arhaphes*** Candèze, 1860
******* *[[Arhaphes apicalis]]* (Schwarz, 1900)
******* *[[Arhaphes balteatus]]* Laurent, 1974
******* *[[Arhaphes biguttatus]]* (Candèze, 1893)
******* *[[Arhaphes camerounensis]]* Fleutiaux, 1941
******* *[[Arhaphes coomani]]* (Fleutiaux, 1930)
******* *[[Arhaphes cyaneus]]* (Schwarz, 1902)
******* *[[Arhaphes diptychus]]* Candèze, 1860
******* *[[Arhaphes erythrurus]]* (Schwarz, 1902)
******* *[[Arhaphes ferrugineus]]* (Candèze, 1897)
******* *[[Arhaphes fulvus]]* (Fleutiaux, 1930)
******* *[[Arhaphes gestroi]]* (Candèze, 1878)
******* *[[Arhaphes granulatus]]* Candèze, 1896
******* *[[Arhaphes humeralis]]* (Fleutiaux, 1930)
******* *[[Arhaphes krali]]* Schimmel & Tarnawski, 2012 
******* *[[Arhaphes longicollis]]* Schimmel & Tarnawski, 2012 
******* *[[Arhaphes opacus]]* Candèze, 1878
******* *[[Arhaphes picturatus]]* (Motschulsky, 1861)
******* *[[Arhaphes plumbeus]]* (Schwarz, 1902)
******* *[[Arhaphes rugosicollis]]* Schimmel & Tarnawski, 2012 
******* *[[Arhaphes quadriguttatus]]* (Schwarz, 1898)
******* *[[Arhaphes takasago]]* Kishii, 1994
******* *[[Arhaphes terminatus]]* (Fleutiaux, 1934)

## Referanser


## Eksterne lenker
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter
*