Tom Connally

**Thomas Terry «Tom» Connally** (født 19. august 1877 i Eddy i McLennan County i Texas i USA, død 28. oktober 1963 i Washington, D.C.) var en amerikansk demokratisk politiker. Han representerte delstaten Texas i begge den amerikanske kongressens kammere, først i representanthuset 1917-1929 og dernest i senatet 1929-1953. Han var ordførende i senatets utenrikskomité årene 1941-1947 og 1949-1953.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Tom Connally ble uteksaminert i 1896 fra Baylor University i Waco. Han avla deretter i 1898 juridisk eksamen ved University of Texas at Austin. 

Connally ble innvalgt uten motkandidat til Texas House of Representatives i 1900 og i 1902. Han var da en ledende opponent mot monopoler og var med på å skrive delstaten Texas' *Anti-Trust Law* av 1903.

I 1904 innledet han så en karriere som advokat i Texas. Han deltok i både den spansk-amerikanske krig og i første verdenskrig i USAs hær.

### Nasjonal politisk karriere
Han ettertrådte i 1917 Robert Lee Henry som kongressrepresentant.

Connally beseiret den sittende senator Earle Bradford Mayfield i demokratenes primærvalg forut for senatsvalget i 1928. Han vant så selve senatsvalget og ble gjenvalgt tre ganger.

Tom Connally ledet motstanden mot den føderale anti-lynching-lovgivning i den senere del av 1930-årene, og bedrev filibustering mot Anti-Lynching Bill of 1937. Han gikk inn for Jim Crow-lover som for eksempel motsanden mot like utdannelse for svarte. 

Som ordførende i Senatets utenrikskomite var en sterk støtte av president Franklin Roosevelts anti-tyske og anti-japanske politikk. Han var senere delaktig av ratifiseringen av traktaten som grunnla NATO. Han samarbeidet med den republikanske senator Arthur H. Vandenberg for å sikre de begge parties støtte til en internasjonalistisk politikk, især for De Forente Nasjoner. I juni 1945 var han stedfortredende formann for USAs delegasjon ved San Francisco-konferansen da FN ble til.  

Han fungerte som representant for USA ved første generalforsamling av De Forente Nasjoner i London og ved den andre generalforsamling i New York City. Det var på hans initiativ at USA i august 1946 avgav en erklæring angjeldende Den internasjonale domstolens mandat: Den ble kjent under navnet *Connally Amendment*, og gikk ut på at domstolens rettskompetanse ikke gjaldt for slike anliggender som etter USAs oppfatning ville høre under de nasjonale domstoler. 

USAs president Harry S. Truman utnevnte i 1951 general Mark Wayne Clark, en episkopalianer med jødisk mor, til USAs presidents personlige diplomatiske sendemann til Vatikanet. Protestantiske grupper protesterte mot nærmere relasjoner tll Vatikanstaten, og Connally i egenskap av ordførende i utenrikskomiteen meddelte at han var mot utnevnelse. Connally anførte imidlertid en annen begrunnelse for sitt eget syn: General Clark var blitt beskyldt for å ha forårsaket urimelig høye tap ved slaget ved elven Rapido.  General Clark meddelte den 13. januar 1952 at han trakk seg ut av å bli tatt i betraktning. Noen ny sendemann ble ikke nominert. Spørsmålet om USAs diplomatiske relasjoner til Den hellige stol forble kontroversiell frem til 1984 da diplomatiske relasjoner ble offisielt etablerte. 

Connallys grav er på *Calvary Cemetery* i Marlin i Falls County i Texas.

## Referanser


## Litteratur
* Connally, Tom and Alfred Steinberg. *My Name is Tom Connally* (1954)
* Grant, Philip A. "Roosevelt, the Congress, and the United Nations." *Presidential Studies Quarterly* 13.2 (1983): 279-285.
* Heineman, Kenneth J. "Asserting states’ rights, demanding federal assistance: Texas Democrats in the era of the New Deal." *Journal of Policy History* 28.2 (2016): 342-374.
* Hill, Thomas Michael. "Senator Arthur H. Vandenberg, the Politics of Bipartisanship, and the Origins of Anti-Soviet Consensus, 1941-1946." *World Affairs* 138.3 (1975): 219-241.  Online
* Porter, David L. *The Seventy-sixth Congress and World War II, 1939-1940* (1979).
* Williams, Phil.  *The Senate and US Troops in Europe* (Palgrave Macmillan, 1985), excerpt  chapter on "The North Atlantic Treaty, Military Assistance and the Troops to Europe Decision."  pp. 11-41.

## Eksterne lenker
*Biographical Directory of the United States Congress
*Handbook of Texas Online
*Political Graveyard
*