Bet Shemesh-saken

**Bet Shemesh-saken** var en politisk sak som omhandlet Statens pensjonsfonds, det såkalte Oljefondets investeringer i det israelske selskapet Bet Shemesh Engines. Selskapet produserte blant annet reservedeler for israelske F16 kampfly. Det ble blant annet kritisert at oljefondet hadde kjøpt seg opp i selskapet, og at det skjedde på et tidspunkt etter at regjeringen Støre hadde karakterisert Israels krigføring på Gaza som folkerettsstridig.    

## Aftenpostens innledende reportasje
Saksn startet da *[[Aftenposten]]* den 4. august 2025 omtalte hvordan Oljefondet hadde kjøpt seg opp i det israelske selskapet Bet Shemesh Engines etter at krigen på Gazastripen startet i oktober 2023.  Avisen påviste hvordan selskapet selv i finansielle rapporter skrev at de hadde økte inntekter som følge av krigen, ettersom de vedlikeholdt israelske kampfly som ble brukt i bombekampanjen over Gazastripen. Oljefondets siste oppkjøp i selskapet skjedde i 2024.  

Avisen fremholdt at oppkjøpet i selskapet ble gjennomført etter at minst 20.000 var drept i bombingen. Den skjedde også til tross for at Støre-regjeringen hadde slått fast at Israels krigføring var i strid med folkeretten. Avisen fremholdt videre at aksjeverdien i selskapet Bet Shemesh Engines fra oktober 2023 til utgangen av juli 2025 hadde økt med 530 prosent.

## Etikkrådet i Statens pensjonsfond
Etikkrådet i Statens pensjonsfond hadde I 2024 gjort en vurdering av Bet Shemesh' salg av flymotorer, og på det tidspunktet konkludert med at det ikke var grunnlag for utelukkelse. Etikkrådets vurdering i 2024 gikk ut på at Bet Shemesh leverte et generisk produkt, som ikke ga grunnlag for utelukkelse. Statens pensjonsfond kunne investere i våpenproduksjon. Da det ble klart at flymotorene ble brukt i israelske kampfly, anså etikkrådets leder Svein Richard Brandtzæg saken som mer alvorlig. 

## Politiske reaksjoner
Saken fikk stor oppmerksomhet både i Norge og internasjonalt, og utløste reaksjoner fra blant annet norske politiske partier. 

* Partiet MDG krevde oljefondsjef Nicolai Tangens avgang. MDGs Une Bastholm kalte det «kvalmende, fullstendig uakseptabelt og utilgivelig».
* SV krevde at saken må opp i kontrollkomiteen.
* Partiet Rødt tok initiativ til å innkalle Stortinget ekstraordinært. Stortinget var på det aktuelle tidspunktet ikke samlet, og skulle ikke tre samme før etter valget i 2025. De fikk ikke støtte for dette.
* Venstre besluttet å gå inn for å trekke alle Oljefondets investeringer ut av Israel.
* Regjeringspartiet Arbeiderpartiets ungdomsparti AUF kalte saken «en skandale». 

Statsminister Jonas Gahr Støre sa at han var «urolig» etter å ha lest Aftenpostens sak, og ba finansminister Jens Stoltenberg finne ut mer. Stoltenberg svarte med å be om en full gjennomgang av Oljefondets investeringer.  Etikkrådet, som har ansvaret for å kontrollere at Oljefondets investeringer ikke bidrar til krigsforbrytelser eller folkerettsbrudd, erkjente at de ikke hadde undersøkt Bet Shemesh godt nok.
## Presseomtale
Etter den første reportasjen i Aftenposten fulgte reportasjer i denne avisen og i flere andre medier, der det ble hevdet at Oljefondet hadde gjennomført potensielt problematiske investeringer og manglet kontroll: 

* VG/E24 og Aftenposten avslørte at Oljefondet også hadde investert i et selskap som leverer droneteknologi som brukes på Gazastripen. 
* Det ble kjent at Finansdepartementet og Norges Bank i juni hadde fått oversendt en rapport med advarsler om investeringene i Bet Shemesh.https://www.tv2.no/nyheter/innenriks/sier-de-fikk-ny-informasjon-de-lyver/17969748/ Selskapet hadde også blitt omtalt av Frifagbevegelse.
* DN, E24 og Aftenposten avdekket av Oljefondet lar store deler av porteføljen av israelske selskaper forvaltes av israelske forvaltere. Det ene selskapet har Israels økonomiminister på eiersiden. Det har også selv store eierposter i Bet Shemesh. 
* Aftenposten avdekket at Oljefondet også har investert i et selskap som driver et stort kjøpesenter i sentrum i en av Israels ulovlige bosetninger på Vestbredden.  Avisen viste også hvordan fondet hadde fortsatt å kjøpe seg opp i selskaper i Israel etter at Gazakrigen brøt ut - til tross for advarsler. 

## Etterspill
Etter møter med Norges Bank og Oljefondet opplyste Jens Stoltenberg 11. august 2025 at fondet hadde solgt seg ut av 11 israelske selskaper, sagt opp tre avtaler med israelske forvaltere og ville innføre strengere investeringsregler.

Dagen etter opplyste Nicolai Tangen at fondet siden juni hadde solgt seg ut av 17 israelske selskaper, inkludert Bet Shemesh, og erkjente feilvurderinger av risiko. Han bekreftet også at fondet hadde fortsatt å kjøpe seg opp i Bet Shemesh i 2025.

Avgjørelsen fikk bred internasjonal omtale i blant annet CNN, Reuters og Al Jazeera. Uttalelsene utløste nye politiske reaksjoner fra SV, MDG og Rødt, og samme dag sendte Stortingets kontroll- og konstitusjonskomité åtte spørsmål om saken til finansminister Stoltenberg, med svarfrist 21. august.

Seks medlemmer i Stortingets utvidede utenriks- og forsvarskomité, medlemmene fra SV, MDG, Rødt og Venstre, ba 15. august 2025 om at regjeringen redegjør overfor Stortinget om oljefondets investeringer i israelske selskaper.

## Referanser