Félix-Jules-Xavier Jourdan de la Passardière

**Félix-Jules-Xavier Jourdan de la Passardière** (1841–1913) var en fransk ordensgeistlig og katolsk hjelpebiskop.
## Liv og virke
### Prest
Félix-Jules-Xavier Jourdan de la Passardière begynte på seminaret St. Sulpice i 1859 og ble ordinert til diakon den 21. mai 1864, og til prest den 10. juni 1865, for bispedømmet Coutances, i St. Sulpice-kirken i Paris av erkebiskopen av Bagdad, Marie-Laurent Trioche.

Knapt ordinert til prest, fulgte han sitt sterke kall til å preke, og sammen med noen andre prester fra Saint-Sulpice grunnla han en gruppe i Draguignan som primært var dedikert til denne oppgaven, tilknyttet det italienske *Oratoriet Sankt Philip Neri*. I 1871 ble han superior for oratorianerhuset i Draguignan i Fréjus bispedømme i departementet  Var. 

Han begynte å forkynne misjonstjenester i mange europeiske land. Gruppens ry spredte seg snart så langt som til Nice og Menton og videre. Prekestolene til de viktigste kirkene i Frankrike tok ivel mot ham.

Han forble superior i Draguignan inntil oratorianerne ble ekskludert av myndighetene i 1880. Utvisningen av ordensgeistligheten fra den tredje republikk i 1882 satte en stopper for ytterligere  arbeid i oratorianerne refi i Frankrike. Deretter dro han selv til Grenoble, hvor hans gode venn, biskop Armand-Joseph Fava, den lokale biskop, kalte ham til honorær generalvikar. Han foreslo ham kort tid etter som biskop, men Direktoratet for religiøse anliggender, som ble konsultert i henhold til det gjeldende franske konkordatsystemet, motsatte seg dette fordi det vurderte ham som ultramontan, *légitimiste*, og ivrig anti-frimurer.

### Titulærbiskop
Den 3. oktober 1884 ble Félix Jourdan de la Passardière utnevnt til titulærbiskop av *Rhosus*. Han ble bispeviet den 12. oktober samme år i den karteuserske ordens moderhus, Grande Chartreuse nær Saint-Pierre-de-Chartreuse, av biskopen av Grenoble, Armand-Joseph Fava. Medkonsekrerende var biskopen av Montpellier, François-Marie-Anatole de Rovérié de Cabrières, og biskopen av Valence, Charles-Pierre-François Cotton.

Han ble titulærbiskop fordi paven ville gi ham en rang som passet til  funksjonene som paven hadde betrodd ham for diplomatiske oppgaver overfor kristne stater og samfunn i keiserdømmet Russland og Kongress-Polen. Hans utnevnelse av paven til biskop av nettopp *Rhosus* (et tidligere bispedømme i Lilleasia (som da var i Det osmanske rike), fremkalte i utgangspunktet en reaksjon fra Direktoratet for religiøse anliggender, som tolket konkordatet som at selv en utnevnelse i Lilleasia burde ha blitt forhandlet med den franske staten, siden bispedømmets biskop var av fransk nasjonalitet.

### Hjelpebiskop i Lyon
Fra 1885 til 1887 tjenestegjorde han som hjelpebiskop for kardinal Louis-Marie-Joseph-Eusèbe Caverot i Lyon. Kardinal Caverot døde i 1886.

### Koadjutorbiskop av Tunis
Deretter, i 1887, ble han utnevnt til koadjutorbiskop av Tunis til støtte for erkebiskop Charles-Martial Allemand-Lavigerie av Kartago, primas av Afrika. I sin installasjonstale roste han den franske hær i Afrika.

### Hjelpebiskop i Rouen
Hans svekkede helse tvang ham deretter til å returnere til Frankrike, og i 1888 ble han hjelpebiskop for kardinalerkebiskop Léon-Benoit-Charles Thomas i Rouen. I et brev fra 1899 mintes han at han hadde velsignet Thérèse av Lisieux under hennes novisiat i 1888. I andre halvdel av 1891 dro han på oppdrag østover til Galicia. Han reiste igjen til Russland i 1894.

### Hjelpebiskop i Paris
I 1895 ble han valgt til å assistere kardinal François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne i Paris som hjelpebiskop.

1894 aksepterte han også presidentskapet for hovedkontoret til *Unionen av katolske arbeiderorganisasjoner* i Frankrike, opprettet av biskop de Ségur, en organisasjon som reflekterte ønsket i franske katolske kretser om å ha en større tilstedeværelse blant arbeiderklassens ungdom. Han overtok også ledelsen av *Société anti-esclavagiste de France,* (anti-slaveri) etter grunnleggerens, kardinal Lavigeries, død. Han innehadde denne stillingen til 1901.

Han var Pavestolens representant ved kroningen av tsar Nikolaj II i 1896.

Han døde den 21. mars 1841 i sin hjemby, hvor han også ble gravlagt.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) *1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
* Pave Leo X (1475-1521) *1513
* Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
* Kardinal Alessandro Farnese (1468-1549) *1519
* Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
* Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
* Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
* Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621) *1604
* Biskop Laudivio Zacchia (1565-1537) *1605
* Kardinal Antonio (Marcello) Barberini (sr.) (1569-1646) *1625
* Kardinal Marcantonio Franciotti (1592-1666) *1637
* Kardinal Nicolò Guidi di Bagno (|583-1663) *1644
* Erkebiskop François de Harlay de Champvallon (1625-1695) *1651
* Kardinal Louis-Antoine de Noailles (1651-1729) *1679
* Biskop Jean-François Salgues de Valderies de Lescure (1644-1723) *1699
* Erkebiskop Louis-Jacques Chapt de Rastignac (1690-1750) *1722
* Erkebiskop Christophe de Beaumont du Repaire (1703-1781) *1741
* Erkebiskop Jean-Armand de Bessuéjouls Roquelaure (1721-1818) *1754
* Kardinal Hugues-Robert-Jean-Charles de la Tour d’Auvergne-Lauraquais (1768-1851) *1802
* Erkebiskop Denis-Auguste Affre (1793-1848) *1840
* Erkebiskop René-François Régnier (1794-1881) *1842
* Erkebiskop Florian-Jules-Félix Desprez (1807-1895) *1851
* Biskop Armand-Joseph Fava (1826-1899) *1871
* Biskop *Félix-Jules-Xavier Jourdan de la Passardière* C.O. (1841-1913) *1884

## Litteratur
### Bøker
* A. C. Grussenmeyer: *Vingt-cinq années d'épiscopat en France et en Afrique:*, red. A. Jourdan, 1888, 179, 394-395
* Joseph Toussaint: *Une figure granvillaise, Monseigneur Jourdan de La Passardière*, red. Éditions de l'Avranchin, 1980
* Joseph-Roger de Benoist: *Église et pouvoir colonial au Soudan français: les relations entre les administrateurs et les missionnaires catholiques dans la Boucle du Niger, de 1885 à 1945*, Karthala Éditions, 1987.
* Antoine Wenger: *Rome et Moscou, 1900-1950*, Desclée De Brouwer, 1987,  passage 19.
* Claude Soetens: *Le congrès eucharistique international de Jérusalem (1893)*, Presses universitaires de Louvain, 1977, passage 68.

### Bulletiner og tidsskrifter
* Catholicité, revue diocésaine de Sens et d’Auxerre, 18. oktober 1884 id=Sens.
* Tunis, Bulletin du diocèse de Reims, 1887, https://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k63356894/f565.image.r=Jourdan%20de%20La%20Passardière.langFR.
* | id=Lyon  ''Lettre de M. Le Président de la société antiesclavagiste de France'', Semaine religieuse du diocèse de Lyon, 27- november 1908.  
*  M. C. ''Notes sur les auxiliaires de Lyon et les Sacres à la primatiale'' Semaine religieuse du diocèse de Lyon, 26. november 1937.

### Webographie
* .
* .
* .
* .

## Referanser