Tramming

**Tramming** er justering av to plan eller akser slik at de er parallelle eller ortogonale (vinkelrett) i forhold til hverandre. Det er viktig i verktøymaskiner for å sikre jevn bearbeidelse av arbeidsstykket.

Noen ganger refereres tramming til misvisende som «vatring» (engelsk: *levelling*) som vil si å justere noe inn ortogonalt på et tyngdefelt. Tramming handler derimot kun om maskinens interne geometri. Altså trenger ingen av flatene i maskinen å være horisontale eller vertikale i henhold til tyngdefeltet så lenge de er parallelle eller ortogonale i forhold til hverandre. Forveksling mellom de to kan gi uønskede resultater.

## Maskinering
I maskinering, som på en fres eller overfres, kan tramming innebære å rette opp spindelen ortogonalt mot koordinatbordet. Dette kan gi bedre nøyaktighet ved å sikre flatere kutt, forhindre skrå eller vinklede kutt eller ujevne overflater som kan komme av en tiltet eller «utrammet» spindel. Feilen blir særlig merkbar med skjæreverktøy med stor diameter. Det fins egne verktøy med to måleur montert i en avstand fra spindelens akse for å lette tramming.

## 3D-utskrift
I planar 3D-utskrift, særlig for filamentskrivere, innebærer tramming å rette opp bærerammen og byggeplaten i forhold til hverandre for å sikre flat utskrift. Dette kan gjøres ved å måle (direkte eller indirekte) avstanden fra dysen til skriveflaten på flere punkter, og eventuelt rette opp mekanisk og/eller i kompensere i programvare (såkalt maskekompensering). Det er ofte ønskelig å først rette skriveren opp mest mulig mekanisk, og deretter la programvaren kompensere for resterende skjevheter. Hvis mekanikken er for skjev er det ikke sikkert at programvaren klarer å kompensere. Noen skrivere er kalibrert fra fabrikk, og trenger i utganspunktet bare å trammes manuelt dersom de har kommet veldig ut av justering. 

Indikasjoner på behov for tramming kan være at første laget ikke fester seg jevnt eller henger godt på skriveflaten, at arbeidsstykket buler opp (særlig for PLA), varierende mellomrom mellom filamentlinjene på byggeflaten, eller at høyden og bredden til filamentet endres over hele byggeflaten. 


Fil:Illustration of 3D printing calibration build plate first layer gap.svg|Første lagets avstand av flaten (z-forskyvning) bør verken være for lav eller for høy
Fil:3D printing calibration build plate levelling.svg|Byggeplaten og bærerammen bør være mest mulig parallelle i forhold til hverandre
Fil:3D printing calibration build plate flatness.svg|Ingen byggeplate eller bæreramme vil være helt rette, og maskekompensering kan brukes til å kompensere for konkave og konvekse forhold


### Mekanisk tramming
Mekanisk retting kan gjøres på flere måter avhengig av skriverens kinematikk og eventuelle justeringsmuligheter. 

* Skrivere med sleide-byggeflate (såkalt *bed slinger*) kan ha fjærbelastede skruer i hvert av hjørnene slik at brukeren kan rette opp flaten manuelt. (En del nyere skrivere har gått bort fra fjærer og erstattet med stivere bøssinger eller kompensering i programvare.)
* Skrivere med hev-senk-plattform (såkalt *bed dropper*) kan ha mulighet for å individuelt justere ledeskruene i hvert av hjørnene (*bed tramming*). Rat Rig V-Core 3 er et eksempel på en skriver med svært store justeringsmuligheter, så store at den i praksis kan ansees som en skriver med 5 akser i stedet for 3.
* Skrivere med flyvende bæreramme (såkalt *flying gantry*) rettes opp ved å justere bærerammen. For eksempel på en Voron 2.4 gjøres dette ved individuell justering av de 4 z-beltene.

### Måling
For god heft er det viktig at skriveren er i stand til å måle og kompensere for ujevnheter. Ifølge Klipper bør skriverens overflate være kalibrert innenfor 25 mikroner (0.025 mm), som er signifikant mindre enn et typisk menneskehår. Subtile effekter som termisk ekspansjon vil påvirke målinger i denne størrelsesordenen, og probing og tramming bør derfor gjøres når skriveren er varmet opp.

Manuell tramming kan gjøres med et vanlig A4-papir eller notatlapp eller bladføler.

Z-prober brukes for å elektronisk måle høyden til dyse(ne) relativt skriveplaten. Det finnes flere gode metoder for probing, hvorav flere utnytter skriverens eget bevegelsessystem. Ingen typer dominerer, og har ulik kostnad, evne til å levere pålitelighet, enkelhet og nøyaktighet. De fleste bruker enten en form for avstandssensor eller mekanisk bryter. Noen Z-prober brukes også for såkalt «homing» som vil si å bevege det mekaniske system til en referanseposisjon (eller forskyvning) før start av utskrift (som er et separat problem fra tramming).

Vanlige typer automatiske Z-prober er:

* **[[Mikrobryter]]**: Elektronisk enkle, men krever ofte en mekanisme for å senke den under dysehøyde og heve den opp igjen før utskrift.
* '''Induktiv''': Trigges når den kommer i nærheten av elektrisk ledende materiale. Når den trigger avhenger av sensoren og platen. Fungerer på plater av metall med tynne belegg, men kan slite med glassplater.
* '''Kapasitiv''': Ligner i praksis på induktive prober, men har evne til å detektere og trigge på plater av glass.
* '''Eddystrøm''': Annen oppbygning enn tradisjonelle induktive prober, og har mulighet til å skanne store områder raskt. Gir en måleverdi proporsjonal til avstanden, i motsetning til et binært av/på-signal som for tradisjonelle induktive prober. Har også mulighet til å dektektere når dysen treffer skriveplaten, fordi distansemålingen da slutter å endre seg. Linearitet og temperaturfølsomhet kan være utfordringer.
* **Optisk** (refleksjon av lys, infrarødt lys eller lidar): Sender lys mot skriveplate og måler intensiteten på det returnerte lyset. Enkle varianter kan påvirkes av daglys og innendørs belysning, men differensiale sensorer er mindre påvirket. Virker på de fleste typer skriverplater. Bambu Lab bruker lidar.
* **Dyseprober**: Detekterer at dysen kommer i direkte kontakt med skriveplaten. En fordel er at avstanden mellom dysen og skriveplaten sjekkes direkte, og gjør at det dermed ikke er behov for å justere høyden ved bytte av dyse eller skriveplate. Metoden krever at dysen er fri for herdet plast som stikker ut og kan påvirke høydemålingen, og dysen bør derfor varmes og børstes av før tramming. Det er fare for at dysen skraper opp skriveplaten dersom den er i kontakt under sideveis bevegelse.
** Voron Tap: Hele verktøyhodet beveger seg for å trigge en optisk bryter. Med kontakttrykk tilsvarende 500-800 gram er den bare egnet for skrivere med rigid konstruksjon og robust skriveflate. Voron anbefaler skriveplater av fjærstål, mens plater dekket med polyeterimid (PEI) kan få brennmerker over tid.
** Bryterbasert dysekontakt
** Elektrisk kontakt
*** Puck
** Kraft-sensitiv resistor
** Piezoelektrisk
** Akselerometer
* **Sensorløs Z-homing**: Noen stegmotor-drivere kan detektere når motoren nærmer seg å steile for å hindre at motoren hopper over steg. Denne funksjonaliteten kan også brukes for å detektere når dysen kommer i kontakt med skriveplaten, og er brukt på flere skrivere (for eksempel Prusa Mini).

## Se også
* Digitalavleser, måleapparat med numerisk skjerm for å holde styr på posisjonen til et arbeidsstykke i forhold til verktøyet
* Metrologi, læren om måling

## Referanser