Gravfeltet på Hæreid i Eidfjord

**Gravfeltet på Hæreid i Eidfjord** består av rundt 400 gravhauger og -røyser fra før år 1000 på en terrasse over Eidfjord sentrum. Dette er det største gravfeltet på Vestlandet fra jernalderen og et av de største i Norge. De eldste daterte funnene er fra rundt år 500 (branngrav) og trolig er det en del eldre graver. Det er uklart hvorfor Eidfjord har store gravfelt. Det kan skyldes stor befolkning på stedet eller det kan ha vært en lokal gravskikk.

## Bakgrunn
Hæreid er restene av det opprinnelige elvedeltaet dannet ved enden av en isbre (israndavsetning). I et grustak ble det funnet en 11200 år gammel kvist av einer. Da landet hevet seg etter istiden (omkring 120 meter i Eidfjord) begynte elven å grave seg ned i løsmassene og bare Hæreid ble stående igjen av deltaets høyeste nivå. Terrassene består dels av lagdelt sand og grus, dels av steinblokker særlig på toppen av Hæreid. På den andre siden av elven Eio og lavere i terrenget ligger gården Lægreid.  

Hæreid og Lægreid var trolig de to forhistoriske gårdene på eidet mellom Eidfjordvatnet og Eidfjorden. Lægreid betyr «det lavere eidet», mens Hæreid er «det høyere eidet». Lægreid og Hæreid kan opprinnelig ha vært en gård der navnene ble til ved deling av gården. I middelalderen forekom også flertallsformen Eidðar. 

Eidfjord var trolig et økonomisk sentrum i Hardanger på den tiden og gården Hæreid kan ha vært selve sentrum. Handel med Østlandet og Eidfjords gunstige plassering ved ferdselsveiene over fjellet og langs fjordene er trolig en del av forklaringen. Gravfeltet tyder på at Eidfjord var relativt tett bosatt i yngre jernalder. Hæreid er det stedet i Hardanger med mest funn fra jernalderen.

## Gravhauger og -røyser

De fleste haugene og røysene er små (2 til 5 meter i tverrmål). Noen få er på 12 til 14 meter og over 1 meter høye, i et belte sør på terrassen. Noen hauger er runde, andre avlange. Dette er det største gravfeltet på Vestlandet fra jernalderen og et av de største i Norge. Den største konsentrasjonen på Hæreid er i sør på moen ved Eidfjordvatnet, i tillegg er det en del graver i nord ved Sjohaug med utsikt over fjorden. Trolig har feltet vært en del større og en del har forsvunnet ved rydding og dyrking. 

Hæreidet er det stedet i Hardanger med flest funn fra jernalderen, også på Lægreid og i øvre Eidfjord var det en del gravhauger. Gravfeltet på Varberghaugen i Øvre Eidfjord er også et av de største i Hardanger. Det er registrert omkring 1500 graver i Hardanger fra jernalder. Bare Røldal og Eidfjord i Hordaland har over 100 gravhauger i et felt. Både Eidfjord og Røldal ligger gunstig til for adgang til høyfjellet og overgang til Østlandet. Gravfeltet i Røldal er også anlagt på den sentrale gården (Seim) i bygda, på en flate med utsikt over innsjøen. Øverst i de store dalene på Østlandet og i Valle i Setesdal er det også noen store gravfelt. I en gravrøys på Hæreid ble det funnet trekull datert til før år 210 f.Kr..

## Gjenstander
Gravfeltet på Hæreid er lite undersøkt og de fleste funnene ble levert inn på 1800-tallet. Bare en grav er undersøkt vitenskapelig. På Hæreid er det funnet blant annet kokekar av kleberstein, jordbruksredskaper, et sverd, økser, pilspisser og våpendeler. Det er blant annet funnet godt bevart «skjoldbulk» som var et metallbeslag på fremsiden av skjoldet til vern mot hånden på baksiden (resten av vikingenes skjold var av treverk). En jernkniv hadde holk av bronse med påloddet dekorasjon av sølv. Det er blant annet funnet tenner av en hest som var større enn de kjente norske hesterasene. De undersøkte gjenstandene, blant annet en irsk ringspenne, tyder på import. 

## Referanser


## Eksterne lenker
* Gravfeltet på Hæreid, foto og tekst hos DigitaltMuseum