Lysander Spooner

**Lysander Spooner** (1808–1887) var en amerikansk abolisjonist, forretningsmann, jurist, essayist, naturrettsteoretiker og pamflettist. Han er mest kjent for sine radikale synspunkter på regjeringens autoritet og individets frihet, samt for å ha utfordret det amerikanske postmonopolet gjennom sitt private postfirma. Spooner var en sentral figur i den individualistiske anarkistiske bevegelsen og bidro sterkt til debatten om slaveri i USA. Hans verk, som  (1845) og ** (1867), har hatt varig innflytelse på politisk filosofi, libertære tanker og rettslige tolkninger, inkludert høyesterettsavgjørelser om våpenrettigheter.

Spooners liv og arbeid var preget av en kompromissløs kamp mot statlige monopoler og urettferdigheter. Han argumenterte for at den amerikanske grunnloven ikke støttet slaveri og at politisk makt kun kunne utøves med frivillig samtykke. Hans ideer brøt med både tradisjonell jusnaturalisme og konvensjonelle abolisjonistiske strømninger, og han ble en brobygger mellom venstre- og høyrelibertære tradisjoner.

## Tidlig liv
Lysander Spooner ble født 19. januar 1808 på sin fars gård nær Athol i Massachusetts. Han var den andre av ni barn til Asa Spooner og Dolly Green, en bondefamilie med røtter tilbake til William Spooner, som ankom Plymouth i 1637. Faren, Asa, var en deist som trolig navngav sønnen etter de greske helten Leander og den spartanske generalen Lysander, noe som reflekterte tidlige påvirkninger fra klassisk litteratur og individualistiske idealer.

Oppveksten på den barske jorden i New England formet Spooners selvstendige natur. Familien levde et enkelt liv, og Spooner mottok begrenset formell utdanning, men viste tidlig interesse for jus og filosofi. Han studerte jus under fremtredende abolisjonister som John Davis (senere guvernør og senator) og Charles Allen (politiker i Free Soil Party), uten å delta på college. Massachusetts-loven krevde fem års studie for de som ikke hadde collegeutdanning, mot tre år for de som hadde, en forskjellsbehandling Spooner anså som diskriminerende mot de fattige.

I 1833, etter bare tre års studie, etablerte han seg som advokat i Worcester. Han utfordret loven direkte ved å argumentere for at den favoriserte de rike: «Ingen har ennå våget å forsvare, i direkte vendinger, et så monstrøst prinsipp som at de rike burde beskyttes av loven mot konkurranse fra de fattige.» Hans kampanje førte til at Massachusetts-lovgiveren i 1836 avskaffet restriksjonen, en tidlig seier mot statlige monopoler på juridisk praksis. Spooner motsatte seg all form for advokatlisensiering og så det som et hinder for folks rett til å forsvare sine egne interesser.

## Karriere
Spooners juridiske karriere ble imidlertid skuffende, med få klienter og begrenset suksess. I 1836 flyttet han til Ohio for å spekulere i eiendom, men markedskrasjet i 1837 førte til økonomiske tap, og han returnerte til farens gård i 1840. Denne perioden var preget av refleksjon og forberedelse til større entreprenørskap.

I 1844 grunnla Spooner American Letter Mail Company, et privat postfirma som direkte utfordret det amerikanske postvesenets monopol. Postvesenet tok 5 cent per brev, en høy pris som begrenset tilgangen for vanlige folk. Spooners selskap opererte i byer som Baltimore, Philadelphia og New York City, med et system av frimerker og bud som reiste med tog og dampbåter. Firmaet oppnådde kommersiell suksess og tilbød lavere priser, men møtte juridiske utfordringer fra myndighetene.

I sin pamflett *The Unconstitutionality of the Laws of Congress Prohibiting Private Mails* (1848) argumenterte Spooner for at postmonopolet var grunnlovsstridig. Til tross for suksessen, utmatet rettssakene ham økonomisk, og en lov i 1851 som styrket monopolet, tvang selskapet til å stenge. Likevel bidro Spooners innsats trolig til senere prisreduksjoner til 3 cent per brev i 1851. Denne episoden etablerte ham som en pioner i kampen mot statlige reguleringer og inspirerte senere frihetsbevegelser.

Etter posteventyret returnerte Spooner til Boston, hvor han fortsatte som forfatter og aktivist, mens han sporadisk praktiserte jus.

## Abolisjonisme
Spooner ble en fremtredende stemme i abolisjonistbevegelsen med verket *The Unconstitutionality of Slavery* (1845). Han argumenterte for at den amerikanske grunnloven ikke støttet slaveri, i motsetning til figurer som William Lloyd Garrison og Wendell Phillips, som mente at artikkel IV, seksjon 2 implisitt beskyttet slaveriet og dermed gjorde grunnloven til en «pakt med helvete».

Spooners argumentasjon kombinerte juridisk analyse med naturrettsteori. Han hevdet at konstitusjonelle klausuler om «personer bundet til tjeneste» ikke impliserte aksept av slaveri som en permanent institusjon, og at slaveri krenket universelle rettigheter til liv, frihet og eiendom. Verket ble et viktig bidrag til debatten og ble distribuert bredt blant abolisjonister.

Fra 1845 til 1861 kampanjete Spooner aktivt mot slaveri, inkludert gjennom forelesninger og pamfletter. Han støttet Fugitive Slave Act of 1850s motstandere og argumenterte for at nordstatenes militære handlinger under borgerkrigen også krenket sørlige rettigheter, noe som reflekterte hans konsistente motstand mot statlig tvang. Hans synspunkter skilte ham fra mainstream abolisjonister, men påvirket tenkere som Frederick Douglass.

## Filosofi
Som individualistisk anarkist forordet Spooner pre-industrielle samfunn av små eiendomsinnehavere som kunne forfølge liv, frihet, lykke og eiendom uten sentral myndighet. Han avviste all form for tvungen skatt, regulering og statlig makt, og argumenterte for at samfunn kunne organiseres gjennom frivillige kontrakter og gjensidig forsvar.

I *No Treason: The Constitution of No Authority* (1867) hevdet han at grunnloven kun bandt de som frivillig samtykket til den, ikke etterkommere gjennom arvelig underkastelse. «En kontrakt som ingen er bundet av, er ingen kontrakt i det hele tatt,» skrev han, og kalte for oppløsning av Kongressen til fordel for individuell selvstyre. Dette verket er et høydepunkt i anarkistisk teori og kritiserer ideen om implisitt samtykke gjennom valg eller fødsel på amerikansk jord.

Spooner kritiserte også rikdomsakkumulering, som han mente ofte bygde på andres kapital og arbeid: «Nesten alle formuer er skapt ut av kapitalen og arbeidet til andre menn enn de som realiserer dem.» Hans filosofi blandet jusnaturalisme med økonomisk individualisme, og han påvirket både venstreanarkister og libertære økonomer.

## Senere liv
I sine senere år forsvarte Spooner Millerittene, en religiøs gruppe arrestert for vagrancy etter å ha sluttet å jobbe i påvente av verdens ende. Han tilbrakte mye tid på Boston Athenæum, et intellektuelt senter, og fortsatte å skrive om etikk, jus og frihet.

Spooner døde ugift og barnløs 14. mai 1887 i sitt hjem på 109 Myrtle Street i Boston, 79 år gammel. Han er begravet på Forest Hills Cemetery i Boston. Hans personlige liv var preget av ensomhet og dedikasjon til intellektuelle pursuits.

## Arv
Spooners ideer har hatt varig innflytelse på både venstre- og høyrelibertære tradisjoner. Hans verk ble samlet i *The Collected Works of Lysander Spooner* (1971, seks volumer), med unntak som *Vices Are Not Crimes* (republisert 1977). Brev og arkiver oppbevares i Boston Public Library og New York Historical Society.

Moderne relevans kom i 2008 da *The Unconstitutionality of Slavery* ble sitert i Høyesterettssaken *District of Columbia v. Heller*, hvor dommer Antonin Scalia brukte Spooners argument om rett til å bære våpen som nødvendig mot slaveri. I *McDonald v. Chicago* (2010) siterte dommer Clarence Thomas verket i en separat mening, og bidro til utvidelse av den andre tilleggets beskyttelse.

Spooners kritikk av statlig autoritet inspirerer fortsatt anarkister, libertære og konstitusjonelle forskere. Han regnes som en glemt pioner i kampen for individuell frihet, og hans arbeid utfordrer fortsatt ideen om implisitt samtykke i moderne demokrati.

## Utvalgte verker
* *The Unconstitutionality of Slavery* (1845)
* *Illegality of the Trial of John W. Webster* (1850)
* *A Defence for Fugitive Slaves* (1852)
* *No Treason: The Constitution of No Authority* (1867)
* *Vices Are Not Crimes: A Vindication of Moral Liberty* (1875)
* *Trial by Battle* (posthumt, 1852/1968)

## Referanser


## Eksterne lenker
* Lysander Spooner Institute