Defence Cooperation Agreement mellom Finland og USA

**Defence Cooperation Agreement mellom Finland og USA** er en bilateral avtale mellom USA og Finland. Den dreier seg om samarbeid og forpliktelser i NATO-spørsmål. Avtalen trådte i kraft 1. september 2024, og kom i kjølvannet av det finske NATO-medlemskapet 4. april 2023.

USA har inngått lignende avtaler med Litauen, Norge, Danmark, Sverige, Estland, Latvia, Litauen, Polen, Tsjekkia, Slovakia, Ungarn og Bulgaria.

## Avtalen

Finland innledet sikkerhetsamtaler i august 2022. Den 3. februar 2023 ble det utnevnt en delegasjon for å føre forhandlinger med USA. Dette skjedde i nærvær av Finlands president Sauli Niinistö. Forhandlingene startet formelt i mars 2023. Den 14. desember 2023 foreslo den finske regjeringen overfor president Niinistö at forsvarsminister Antti Häkkänen eller hans stedfortreder Elina Valtonen skulle signere avtalen. Den 15. desember 2023 godkjente Niinistö forslaget.

Den 18. desember 2023 ble forsvarsavtalen signert. Avtalen gir amerikanske styrker tilgang til 15 militærbaser i Finland. Finlands forsvarsminister Antti Häkkänen signerte avtalen i Washington D.C. sammen med USAs utenriksminister Antony Blinken.

Den 19. desember inviterte Russland den finske ambassadøren Antti Helanterä til det russiske utenriksdepartementet for et intervju om traktaten. Det finske utenriksdepartementet svarte at Finland allerede hadde innkalt til et møte angående traktaten om Finlands østgrense mot Russland, der det russiske utenriksdepartementet også diskuterte traktaten. Russiske tjenestemenn uttalte at de «tar de nødvendige skritt for å svare på de aggressive beslutningene til Finland og landets NATO-allierte.»

I slutten av april 2024 var en amerikansk delegasjon på plass i det finske utenriksdepartementets lokaler på Skatudden i Helsingfors, for å forhandle om en DCE-avtale (*Defence cooperation agreement*). En ferdig forhandlet avtale ble lagt fram for den finske Riksdagen 30. mai 2024.

Den 24. juni 2024 uttalte konstitusjonskomitèen at avtalen krevde 2/3 flertall i Riksdagen. Den 1. juli 2024 ble avtalen godkjent av den finske Riksdagen. Bare Anna Kontula (fra Vänsterförbundet) fremmet et forslag om å avvise avtalen, men forslaget ble ikke støttet. Dermed ble avtalen enstemmig godkjent uten avstemning.

Den 7. juli 2024 ble avtalen signert av president Alexander Stubb. Den trådte i kraft 1. september 2024.

Formålet med avtalen er å øke samarbeidet mellom Finland og USA i sikkerhetssituasjoner. Den er relatert til tropper i landet og forhåndslagring av materiale. Finland gir USA rett til å bruke følgende steder:

# Den finske grensevaktens brakker i Ivalo
# Basen til *[[Karelen luftving]]* ved Kuopio lufthavn i Rissala
# Garnisonsområdet til *[[Poribrigaden]]* i Niinisalo og treningsområdene Pohjankangas-Hämeenkangas
# Et lagringsområde i Parkano
# Garnisonsområdet til *[[Nylands brigade]]* i Raseborg og Syndalen treningsområde i Hangö
# Rovajärvi treningsområde og Misi lagringsområde i Lappland
# Basen til *[[Lappland Luftvåpen]]* og garnisonsområdet til Jegerbrigaden, begge i Rovaniemi
# Et lagringsområde i Skinnarvik, Kimitoön
# Et lagringsområde i Letku, Tammela
# Basen til *[[Satakunta luftving]]* i Pirkkala
# Et lagringsområde i Tervola
# Basen til *[[Luftforsvarsakademiet (Finland)|Luftforsvarsakademiet]]* i Tikkakoski
# En marinebase og et garnisonsområde i Upinniemi og på øya Russarö i Hangö.
# Veitsiluoto's lagringsområde på øya Ajos i Kemi
# Garnisonsområdet til  *[[Kareliabrigaden]]* i Vekaranjärvi og Pahkajärvi treningsområde, begge i Kouvola

Områdene vil bli brukt av Försvarsmakten og United States Armed Forces. Det blir tatt hensyn til mulige fremtidige regionale og romlige behov for å unngå en for tidlig endring av avtalen.

Avtalen behandler også skatte- og strafferett. Finland vil ikke kreve leie for lokaler eller områder blir tilgjengelig for USA. USA på sin side er kun ansvarlig for bygging, drift og vedlikehold av lokalene og områdene som den finske regjeringen tillater dem å bruke, med mindre annet er avtalt. Kostnadene til lokaler og arealer som brukes i fellesskap av de amerikanske styrkene og det finske forsvaret dekkes i forhold til bruken. Avtalen forbyr ikke atomvåpen, men viser til finsk lovgivning og internasjonale avtaler; atomenergiloven gjelder i Finland, og forbyr transitt og lagring av atomvåpen. 

I tilfelle av forbrytelser begått av de som tjenestegjør i de amerikanske styrkene, avgjøres det av USA. Jurisdiksjonen kan kanselleres dersom den inkluderer sosialt signifikante forbrytelser, seksuelle forbrytelser og forbrytelser mot liv og helse. Finland gir avkall på sin jurisdiksjon, men i spesielle enkeltsaker kan Finland kansellere overføringen av jurisdiksjon til USA.

## Kritikk

Avtalen har vakt harme blant  samene. De ble ignorert i forsvarspolitiske beslutninger, selv om internasjonale avtaler og erklæringer, den finske grunnloven og loven om Sametinget forplikter myndighetene til å konsultere samene om beslutninger og handlinger som har innvirkning på samenes tradisjonelle kultur. I tillegg forbyr FNs erklæring om urfolks rettigheter militær bruk av urfolks landområder uten å konsultere urfolket. Å organisere konsultasjoner i samsvar med paragraf 9 i Sametingsloven, ville ha blitt minimert skade på samenes levebrød og kultur. Øvelser i Arktis belaster naturen og forstyrrer reindriften betydelig.

## Se også
* Defence Cooperation Agreement mellom Danmark og USA 
* Defence Cooperation Agreement mellom Sverige og USA
* Finland og NATO
## Referanser