Sykkelplanlegging

**Sykkelplanlegging** omfatter studie, design og implementasjon av sykkelinfrastruktur for å støtte og oppmuntre til sykling som et sunt og bærekraftig transportmiddel ved å gjøre sykling trygt og attraktivt. Planleggingen skjer innenfor budsjetter, politiske mål og vedtatte prinsipper som sammenhengende sykkelvegnett fra A til Å, direktehet til destinasjoner uten lange omveger, trygghet, komfort, og attraktivitet.

Fagområdet inkluderer studier og utforming av dedikerte transportfasiliteter for syklister (sykkelveger, altså veger kun for syklister), samt miljøer med blandet trafikk (altså hvor syklister deler veger og stier med motortrafikk og gangtrafikk), og hvordan begge disse eksemplene kan utformes på en måte som gjør at de brukes på en hensiktsmessig måte og fungerer trygt, for eksempel ved hjelp av beskyttede kryss, samt andre sykkelvennlige fasiliteter som trygg sykkelparkering. Særlig har uheldig utforming av kryss, avkjørsler og kryssingspunkt gått igjen i mange ulykker (37%, Statens vegvesen, 2014).

## Forhold til sykkelpolitikk

Effektiv sykkelplanlegging avhenger i stor grad av rammer satt av sykkelpolitikk for å gjøre det mulig å skape trygge, praktiske og tilgjengelige miljøer for syklister, samt fremme sykling som et sunt og bærekraftig transportmiddel. Sykkelpolitikk er så viktig for sykkelplanlegging at de to første kapitlene i CROW-manualen er viet til hvilke forutsetninger som kreves gjennom sykkelpolitikk. Politikk som støtter sykling og muliggjør effektiv sykkelplanlegging er særlig relatert til temaer som sykkelrelatert lovgivning (for eksempel vikeplikt, sykling på rødt), trafikkregler, parkering og arealbruk, og politiske mål, handlingsplaner, strategier og virkemidler for å muliggjøre effektiv sykkelplanlegging.

## Samhandling
Sykkelplanlegging gjøres gjerne samtidig med planlegging for fotgjengere for å også sikre gangbarhet og skape et miljø som innbyr til god samhandling slik at flere velger ulke former for aktiv transport. Det kan også være hensiktsmessig å sikre at syklister integreres med andre typer transport, som kollektivtrafikk, for eksempel gjennom sykkeldeling og mulighet for å ta med sykkel på tog og buss. Fordeler med vellykket sykkelplanlegging inkluderer bedre folkehelse og velvære gjennom fysisk aktivitet, forbedret luftkvalitet, redusert køkjøring grunnet færre biler, bedre klima og miljø, og økt økonomisk aktivitet hos butikker i nærmiljøet.

## Nettverk, skilting og kart
De fleste nasjonale sykkelruter og lokale hovedruter for sykkel har navngitte og spesifikke ruter, likt som som europaveger, riksveger og fylkesveger. Imidlertid har knutepunkt-baserte sykkelruter et modulært design som muliggjør et mer finmasket valg av vilkårlige ruter ved hjelp av enkel skilting, og kan i noen tilfeller krysse landegrenser sømløst uten behov for stor koordinasjon mellom vegmyndigheter. Både navngitte ruter og knutepunkt-baserte ruter har som mål å minimere bruk av kart ved å tilby rikelig med skilting. Nettverk av sykkelruter kan utvikles og koordineres på et nasjonalt og/eller lokalt nivå.


Fil:Colliers_Wood_London_2011_07.jpg|Startpunkt for *Cycle Superhighway CS7* ved Colliers Wood Underground Station
Fil:Milton_Keynes_Redway.gif|Sykkelvegnettverk i Milton Keynes, med National Cycle Route 6 og NCR 51 merket i rødt. Cirka 1970 publiserte Milton Keynes Development Corporation *Master Plan for Milton Keynes* som inneholdt adskilt infrastruktur for gående og syklende. 
Fil:Biketrail_map2detail.jpg|Et lokaliseringskart over knutepunkt-baserte sykkelruter, her med pil på knutepunkt 20 i Schoten nær Antwerp. Hvert knutepunkt er merket med en nummerert sirkel, og enhver rute gjennom nettverket kan representeres som en streng av tall.


## Sykkelinfrastruktur
God sykkelinfrastruktur begynner med grunnleggende prinsipper, og deretter løsninger tilpasset konkrete situasjoner og rammebetingelser.

### Prinsipper for sykkelplanlegging
Vegplanleggere og vegingeniører kan benytte prinsipper for systematisk og helhetlig tilnærming til design av sykkelinfrastruktur. Prinsipper brukt i Nederland er:

# **Sammenheng**: Bygge et sømløst og godt sammenkoblet nettverk av sykkelruter fra A til Å slik at syklister kan komme seg fra ethvert startpunkt til et hvilket som helst reisemål, innenfor eller mellom byer, uten problemer. Et sykkelnettverk er bare like sterkt som det svakeste leddet.
# **Direkthet**: Sykling skal være like raskt og praktisk som alle andre måter å komme seg rundt på, om ikke raskere. Målet er å gi folk den korteste og mest direkte ruten som er mulig, og med minimale omveier. Ideelt sett skal ikke ruten være mer enn 20% lengre enn en rett linje. Syklister prioriteres ofte i kryss slik at de ikke trenger å vente lenge. I travlere områder bidrar overganger og underganger til at de kan bevege seg kontinuerlig. Det bør ikke være nødvendig å stoppe eller gå av sykkelen.
# **Trygghet**: Trygghetsprinsippet handler om å gjøre sykling naturlig trygt. Dette innebærer å redusere konflikter mellom syklister og andre trafikanter, og redusere risikoen for og alvorlighetsgraden ved ulykker. Der det er mulig håndteres forskjeller i hastighet og kjøretøystørrelse, men når det ikke er mulig skilles ulike trafikktyper. Syklister gjøres synlige og får trygge plasseringer gjennom beskyttede kryss, beskyttede rundkjøringer og sammenhengende sykkelveger langs hele ruten.
# **Komfort**: Komfort handler om å gjøre sykling enkelt og hyggelig. Når turen er jevn og stressfri tiltrekker den seg alle, fra barn til eldre voksne, og pendlere til turister. Komfortbegrepet har videre betydning enn bare trygghet. Komfort innebærer å tilby jevne, velholdte sykkelveger, slake bakker, god plass, og ly for vind og regn. Gjennomtenkte detaljer gjør syklingen mer tilgjengelig og imøtekommende.
# **Attraktivitet**: Attraktivitet handler om å gjøre sykkelruter visuelt tiltalende med kunst, belysning og landskapsarkitektur. Dette forbedrer bymiljøet og gjør sykling mer innbydende. Rutene plasseres i livlige, naturlige og godt opplyste områder. Man bør unngå mørke, industrielle steder, og trafikerte bilveger og motorveger. Ved å skape rom som appellerer til sansene blir sykling ikke bare transport, men også en hyggelig opplevelse.

Disse prinsippene gir et systematisk og helhetlig sykkelnettverk som bygger opp under bærekraftig mobilitet, reduserer transportulikhet, og forbedrer tilgjengelighet og livskvalitet.

### Trygghet i kryss
Beskyttede kryss og beskyttede rundkjøringer skiller syklister og fotgjengere fra bilister, og øker tryggheten til myke trafikanter i kryss. Slike kryss har blitt bruk i flere tiår i sykkelvennlige land som Nederland og Danmark, og er viktig for trafikksikkerheten. På steder dette ikke er mulig kan lysregulering og sykkelbokser (ventefelt for syklister foran bilister) være et alternativ.


Fil:2 Fahrstreifen + 2-Richt-Fusz- u Radweg.png|Separasjon uten tilstrekkelig plass forverrer forholdene for sykling
Fil:Cyclist advanced stop line Liverpool.jpg|Sykkelboks, eget ventefelt for syklister foran bilister i lysregulerte kryss
Fil:Chine vert-partiel.JPG|Lyssignaler for syklister i Kina
Fil:Protected roundabout 3D.png|Beskyttet rundkjøring, en rundkjøring der syklister og fotgjengere er skilt fra og synlige for bilister


### Sykkelveger
Den mest foretrukne løsningen er sykkelveger. Disse er eksklusive for syklister og fysisk adskilt fra fotgjengere og bilister, for eksempel med trær, plen, autovern eller grøftekant. De minsker konfliktnivået, og gir naturlige steder snø kan bli liggende etter brøyting og kosting, men er mer arealkrevende. I Nederland er sykkelveger ofte plassert så langt unna biltrafikk som mulig, for eksempel ved å så raskt som mulig kanalisere biltrafikk inn på et nettverk av tungt trafikkerte motorveger. Et annet eksempel er en sykkelgate som er en gate kun for syklister, som for eksempel kan komme som et resultat av pop-up-sykkelveger eller trafikkdempende tiltak. En velostrada (sykkel-ekspressveg, sykkelstamveg) er en sykkelveg ment for langdistanse-sykling. De bør i likhet med andre sykkelveger lokaliseres vekk fra biltrafikk for at syklistene ikke skal utsettes for unødvendig svevestøv og luftforurensning.


File:CycleTrack - LangonLaGourmetteStMacaire - series 3 - 008.jpg|Sykkelveg kun for syklister
File:Batumi Cycleway.jpg|Sykkelveg, med bred gressplen mot gangveg
Fil:Fietssnelweg_F35_at_Go_Planet.jpg|Sykkelekspressveg F35 i Enschede
Fil:1dir-car,_2x_1dir-cyc.png|Envegskjørt gate med tovegs sykkelveg og felles veg
Fil:1dir-car,_2dir-cyc_re.png|Envegskjørt gate med en enkel tovegs sykkelveg til høyre
Fil:1dir-car,_2dir-cyc_left.png|Envegs gate med en enkel tovegs sykkelveg til venstre


### Lett adskillelse
I tilfeller der det settes av begrenset areal til sykling kan lett adskillelse fra fotgjengere og motortrafikk brukes, men disse kan resultere i en mer konfliktfylt infrastruktur siden de ulike trafikantgruppene er tettere på hverandre. Det bør settes av nok plass til at adskillelse ikke gjør det så smalt at det forverrer forholdene for syklister og fotgjengere.

Eksempler på symbolsk adskillelse er vegoppmerking for sykkelfelt i kjørebane eller på gang- og sykkelveg, mens beskyttede sykkelfelt er lett adskillelse ved hjelp av fysiske objekter ved siden av et sykkelfelt som kan krysses, men gjør kryssing vanskelig eller ubehagelig. Eksempler på lett adskillelse er opphøyd kryss, opphøyd sykkelfelt eller sykkelveg med fortau med lav eller skråskjært kantstein som enkelt kan krysses av både fotgjengere og syklister.


Fil:Canberra bicycle lane.jpg|Ubeskyttet sykkelfelt på vegskulder
Fil:Cycle Track and Footpath - geograph.org.uk - 558726.jpg|Sykkelfelt og gangfelt kun adskilt med maling
Fil:Protected bike lane on Lower Water Street in Halifax 2021 1.jpg|Opphøyd sykkelfelt, med skråskjært kanstein mot fotgjengere
Fil:Søruten, Copenhagen.jpg|Sykkelveg med fortau, ofte med skråskjært kantstein, og uten beskyttelse mellom fotgjengere og syklister
Fil:Hornby Street Separated Bike Lane.jpg|Beskyttede sykkelfelt gjør at sykling føles tryggere for flere, inkludert nye syklister, kvinner, barn og eldre
Fil:Protected bike lane on Summit Street, Columbus, September 2016.jpg|Sykkelfelt beskyttet av parkerte biler, og beskyttet med grøftekant og trær mot fotgjengere
Fil:Protected Bike Lane Berlin Kreuzberg Neukölln Hasenheide.jpg|Sykkelfelt beskyttet med pullerter og beskyttet mot fotgjengere med trær
Fil:Toronto Protected Bike Lanes.jpg|Sykkelfelt beskyttet med betongelementer som har gjort jobben sin


### Sykling sammen med bilister
Øvrige veger hvor syklister har lov til å sykle i biltrafikk kan også tilrettelegges for syklende, for eksempel ved hjelp av sykkeloverganger i kryss, eller delesymbol i vegbanen for å anbefale syklister å sykle sammen med bilister. Dette kan oppmuntre syklister til å ikke sykle på fortau, hindre sykling i feil kjøreretning og oppmuntre syklister til å sykle mer midt i vegen slik at de kommer bort fra den farlige dørsonen til parkerte biler. Sykkelprioritert gate er en gate hvor syklister har prioritet, men som også er åpen for bilister så lenge de kjører på syklistenes premisser, og ofte med forbud mot parkering. Delt buss- og sykkelfelt er et bussfelt som syklister kan bruke.


Fil:1dir-car,_bike_2dir.png|Envegskjørt gate med unntak for tovegs sykling
Fil:New_Road,_Brighton_-_shared_space.jpg|Sambruksområde som deles av fotgjengere, syklister og bilister
Fil:Lake_Road_Northshore_Nov_08.jpg|Gate der syklister og bilister deler vegen


## Parkering
For å unngå sykkeltyveri og parkering på fortau bør sykkelparkering tilrettelegges i nærheten av boliger, knutepunkter, butikker og andre tjenestetilbud, og sosiale areaner. Dette kan innebære å sette ut sykkelstativer, sykkelskap, bygge sykkelgarasjer med tilgangsstyring og overvåking, håndheve forbud mot sykkeltyveri og oppfordre til bruk av sykkelregistrering, sykkellåser og sporing. Fra politisk hold kan det stilles krav eller komme støtteordninger.


Fil:Old_bike_shed_at_Chokai_JHS.jpg|Skur for sykkelparkering
Fil:Car_shaped_bicycle_rack_in_Earlham_Street_-_cropped.jpg|Sykkelstativ formet som en bil (omtrent 8-10 sykler tar opp like mye parkeringsplass som 1 bil)


Bilparkering går i mange tilfeller på bekostning av trygge sykkelveger, for eksempel i form av fare for døring fra parkerte biler eller at sikten blokkeres i kryss. Eksempler på tiltak kan være å redusere antall gateparkeringer, kjørefeltreduksjon og fortausforlengelse for «daylighting» i nærheten av kryss.
Fil:Cyklopruh_Strašnice_1.JPG|Počernická-gaten i Praha pleide å være fire kjørefelt bred, men i 2010-årene ble den gjennom kjørefeltreduksjon redusert til to parkeringsfelt og sykkelfelt på hver side av vegen


## Se også
* Bærekraftig transport, prinsipp i transportpolitikk med tanke på sosiale, miljømessige og klimamessige påvirkninger
* ''CROW Design Manual for Bicycle Traffic'', designmanual for sykkeltrafikk i Nederland
* Jernbanesti, sti som går langs en jernbane
* Nyttesykling, all sykling for transportformål
* Sirkulasjonsplan, detaljert plan for hvor man ønsker at kjøretøy og gående og syklende mennesker beveger seg gjennom innenfor et gitt område
* Sykkelbarhet, grad av egnethet for sykling
* Sykkelinfrastruktur, infrastruktur for syklister
* Sykkelrelatert lovgivning, lovverk relatert til sykling, inkludert vikeplikt og ansvarslovgivning
* Trygg sykkelinfrastruktur, designvalg som ivaretar tryggheten til syklister og fotgjengere
* Velo-city, årlig verdenskonferanse for sykkelplanlegging

## Referanser