Jean-Baptiste-Frézal Charbonnier

**Jean-Baptiste-Frézal Charbonnier** (født 20. mai 1842 i La Canourgue i departementet Lozère i  Frankrike, død 16. mars 1888 i Karema ved Tanganyikasjøen) var en fransk katolsk misjonær og biskop. Han var medlem av De hvite fedre og apostolisk vikar av Tanganyika i Øst-Afrika.

## Liv og virke
### Prest
Den 22. mai 1869 ble Charbonnier presteviet i misjonskongregasjonen De hvite fedre, Han ble rektor for deres kollegium for misjonæropplæring i Alger. Mellom 1880 og 1885 var han De hvite fedres generalvikar.

Den 3. oktober 1884 foreslo De hvite fedre overfor Vatikanet at Charbonnier burde bli apostolisk vikar av Tanganyika. Léon Livinhac var da allerede blitt konsekrert som biskop og apostolisk vikar for Nyanza den 16 September 1884. Det var håpet avt de to skulle begi seg til sine repektive sine kirkedistrikter med et stort nok følge som skulle støtte dem i misjonsarbeide.

Charbonnier var stasjoner i Karema på østbredden av Tanganyikasjøen de den franske kaptein Léopold Louis Joubert kom dit den 22. november 1886 på sin vei til å yte assistanse til stasjonen i  Mpala på motstående side av sjøen. Joubert forble der i noen måneder etter oppfordring fra Charbonnier for å besjytte misjonen mot angrep fra muslimke slavehandlere.

### Biskop
Den 14. januar 1887 utnevnte pave Leo XIII Charbonnier til apostolisk vikar av Tanganyika, og til titulærbiskop av Utica. Han ble bispeviet den 24. august 1887 i Kipalapala av sin venn Léon-Antoine-Augustin-Siméon Livinhac av Nyanza, og ble med dette den første biskop å bli bispeviet i det ekvatornære Afrika.  

Joubert fortsatte til Mpala i mars 1887. Biskop Charbonnier hadde gitt ham alle fullmakter som sivil og militær myndighet i regionen Mpala, det vil si områder innen tre dagers gange ut derfra. Dette området er senere blitt kjent som «det kristne kongedømme Mpala» (*Le royaume chrétien de Mpala* 1887-1893). Han ankom til slutt Mpala 20. mars 1887 og fant fader Isaac Moinet som hadde satt opp en politistyrke under kommando av en kriger fra den etniske gruppen Rouga-Rouga, ved navn Kansabala. Væpnede bander jaktet på folk som ville ta slaver i Marunguhøylandet. Blant den var slavejegeren Mohamadi, og kaptein Joubert fikk meget å gjøre med sin lille styrke. En kamp startet i august 1887 i Mogabe som etterlot tre døde på Mohamadis side, og en skadet Jouberts side. En annen intervensjon fant sted i november mot en annen slavejeger. En annen bande gikk til angrep i 1888, og ble slått tilbake og nedkjempet. Fader François Coulbois (1851-1920), en av misjonærene i Mpala, fryktet hevn fra slavehandlerne, og motarbeidet Joubert.

Biskop Charbonnier døde i Karema den 16. mars 1888, og ble da etterfulgt av Léonce Bridoux, også han fra De hvite fedre.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:
* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Giovanni Francesco Albani (1720-1803) *1760
* Kardinal Carlo Rezzonico den yngre (1724-1799) *1773
* Kardinal Antonio Dugnani (1748-1818) *1785
* Erkebiskop Jean-Charles de Coucy (1724-1799) *1790
* Erkebiskop Jean-Joseph-Marie-Victoire de Cosnac (1764-1843) *1819
* Kardinal Clément Villecourt (1787-1867) *1836
* Kardinal Charles-Martial-Allemand Lavigerie (1825-1892) *1863
* Biskop Léon-Antoine-Augustin-Siméon Livinhac M.Afr. (1846-1922) *1884
* Biskop *Jean-Baptiste-Frézal Charbonnier* M.Afr. (1842-1888) *1887

## Referanser


## Kilder
*
*
*
*
*

## Litteratur
* Aylward Shorter: *[https://books.google.fr/books?id=E0oL526RRZsC&pg=PA286&redir_esc=y#v=onepage&q&f=false Les Pères blancs au temps de la conquête coloniale : Histoire des missionnaires d'Afrique (1892-1914)]*, Paris, éditions Karthala, 2011,