Krokodille (farao)

**Krokodille** (også kalt *Shendjw*) er det foreløpige navnet på en førdynastisk hersker, som kan ha styrt under den sene Naqada III-epoken. De få påståtte blekkinnskriftene som viser navnet hans er trukket veldig slurvete, og lesingen og dermed hele eksistensen av kongen «Krokodille» er sterkt omstridt. Graven hans er ukjent. Han antas kunne ha levd rundt 3170 f.Kr.

## Navn på kilder
Den foreslåtte eksistensen av krokodille er basert på Günter Dreyers og Edwin van den Brinks essayer. De er overbevist om at Krokodille var en lokal konge som styrte i regionen Tarkhan. Ifølge Dreyer vises Krokodille's navn i inskripsjoner med svarte blekk på brente jordkrukker og på flere selinntrykk funnet i graven TT 1549 ved Tarkhan og graven B-414 ved Abydos (Egypt). Han ser en krypende krokodille og et tau krøller seg under den og leser Shendjw («underduen»). Van den Brink tenker likt og leser Shendjw også, men ser bare et stort taukrølltegn inne i serekhen.

## Regjeringstid og datering
Nesten ingenting er kjent om krokodillens regjeringstid. Hvis han eksisterte, kunne han ha hatt sin hovedstad i Tarkhan, der hans foreslåtte grav ble gravd ut. Dreyer plasserer ham i en tid kort tid før kongene Iry-Hor, Ka og Narmer. Han peker på å veilede inskripsjoner på glassene som nevner en Hen-mehw («hentet fra Nedre Egypt»). Denne spesifikke diksjonen av opprinnelsesbetegnelser er arkeologisk bevist for tiden før tre nevnte konger, fra kong Ka og utover, det var Inj-mehw (med samme betydning).

En interessant artefakt som muligens skildrer Kong Krokodille, ble funnet i Hierakonpolis i den såkalte Main-avsetningen. Artefakten er et stykke av et ødelagt macehode som viser spor etter en en gang fullført lettelsesscene. Den bevarte delen av lettelsen viser hodet og overkroppen til en sittende kongefigur inne i en hebsed-pavillon. Den bærer den røde kronen i Øvre Egypt, en hebsed kappe og en flail. Rett før kongens ansikt er spor av en gylden rosett (kongens predynastiske kråne) og en viss hieroglyf synlig. Dessverre er alle unntatt hieroglyfen skadet, noe som gir rom for tolkninger. Mainstream egyptologer anser tegnet som enten navnet Krokodille eller Kong Scorpion II.

Et leirforsegling fra Minshat Abu Omar er også av spesiell interesse for egyptologer: i midten av inntrykket viser det en serekh-lignende ramme med et bukran over og en krokodille som kryper gjennom gresset inni. Til høyre for denne kammen er det avbildet en guddommelig standard, en liggende krokodille med to fremspring (enten lotusknopper eller strutsefjær) som spruter ut av ryggen sitter på den standarden. Hele arrangementet er omgitt av rekker med krokodiller med taukrøller under, noe som ser ut til å peke på den foreslåtte avlesningen av krokodillens kongeserekh. Men egyptologene Van den Brink og Ludwig David Morenz argumenterer mot ideen om at seglinntrykket snakker om herskeren. Etter deres mening feirer inskripsjonen grunnlaget for et helligdom for guden Sobek i en by ved navn Shedyt (alternativt Shedet). Byen og helligdommen er kjent fra Old Kingdom-inskripsjoner, det viktigste kultsenteret lå ved Medinet el-Fayum. Av denne grunn ble Sobek tilbedt under tidlige dynastier som «Sobek av Shedyt».

## Referanser