Željka Cvijanović

**Željka Cvijanović** (født **Grabovac**; født 1967) er en bosnisk-serbisk politiker som siden 2022 har vært det serbiske medlemmet av presidentskapet i Bosnia-Hercegovina. Hun var tidligere den 9. presidenten i Den bosniske serberrepublikk fra 2018 til 2022.
Som et høytstående medlem av Alliansen av uavhengige sosialdemokrater (SNSD) var Cvijanović statsminister i Den bosniske serberrepublikk fra 2013 til 2018. I parlamentsvalget i 2018 ble hun valgt til president i Den bosniske serberrepublikk og tiltrådte 19. november 2018.
I parlamentsvalget i 2022 ble Cvijanović valgt til serbisk medlem av presidentskapet i Bosnia-Hercegovina, og ble dermed den første kvinnen i presidentskapet siden slutten på Bosnia-krigen. Hun ble tatt i ed som medlem av presidentskapet i november 2022.
## Tidlig liv og utdanning
Željka Grabovac i Teslić i dagens Bosnia-Hercegovina 4. mars 1967. Før hun gikk inn i politikken på heltid, arbeidet hun som engelsklærer. Cvijanović begynte studiene ved Fakultet for humaniora ved Universitetet i Sarajevo, men fullførte dem ved Filosofisk fakultet ved Universitetet i Banja Luka. Hun er professor i engelsk språk og litteratur og har også en mastergrad i diplomatisk og konsulær rett fra det juridiske fakultetet i Banja Luka med oppgaven *Den internasjonale og rettslige statusen til EU*.
## Karriere
Cvijanović arbeidet som engelsklærer og som senior-tolk og assistent for EUs overvåkingsmisjon i Bosnia-Hercegovina. Deretter var hun rådgiver for europeisk integrasjon og samarbeid med internasjonale organisasjoner for statsministeren i Den bosniske serberrepublikk, Milorad Dodik. Hun var også kabinettsjef for statsministeren og ledet enheten for koordinering og europeisk integrasjon.

I parlamentsperioden 2010–2014 var Cvijanović et eksternt ekspertmedlem i komiteen for europeisk integrasjon og regionalt samarbeid i nasjonalforsamlingen i Den bosniske serberrepublikk. Den 29. desember 2010 ble hun utnevnt til minister for økonomiske saker og regionalt samarbeid i regjeringen i Den bosniske serberrepublikk, ledet av statsminister Aleksandar Džombić.

Den 28. februar 2013 fikk Cvijanović i oppdrag av Milorad Dodik å danne regjering som statsminister i Den bosniske serberrepublikk, etterfølgende Džombić. Den nye regjeringen ble erklært 12. mars under en spesialsesjon i nasjonalforsamlingen. Som statsminister ble hun den første kvinnen i dette embetet.

Ved parlamentsvalget i 2014 stilte Cvijanović som kandidat for den sittende koalisjonen SNSD–DNS–SP til posten som serbisk medlem av presidentskapet i Bosnia-Hercegovina. Hun tapte med knapp margin mot opposisjonskandidaten Mladen Ivanić (PDP), og ble senere gjenutnevnt som statsminister i Den bosniske serberrepublikk i enhetens 15. regjering.

I parlamentsvalget i 2018 ble Cvijanović valgt til president i Den bosniske serberrepublikk og tiltrådte 19. november 2018. Den 15. november 2022 ble hun etterfulgt av Dodik som president i Den bosniske serberrepublikk.

Den 11. april 2022 ble Cvijanović og Milorad Dodik, det serbiske medlemmet av Bosnias presidentskap, sanksjonert av Storbritannia for forsøk på å undergrave legitimiteten til Bosnia-Hercegovina. Den britiske utenriksministeren Liz Truss uttalte at Dodik og Cvijanović «bevisst undergraver den hardt tilkjempede freden i Bosnia-Hercegovina. Oppmuntret av Putin truer deres hensynsløse oppførsel stabiliteten og sikkerheten i hele Vest-Balkan.»
## Presidentskapet (2022–)
### Valget i 2022
Den 1. juli 2022 kunngjorde Cvijanović sitt kandidatur i parlamentsvalget i Bosnia-Hercegovina, der hun igjen stilte til presidentskapet som representant for serberne.

I valget 2. oktober 2022 ble hun valgt til presidentskapet med 51,65 % av stemmene, og ble dermed den første kvinnelige medlemmet av presidentskapet slik det ble etablert etter Bosnia-krigen. Kandidaten fra Serbisk demokratiske parti, Mirko Šarović, kom på andreplass med 35,45 %.
### Embetsperiode
Cvijanović ble tatt i ed som medlem av presidentskapet 16. november 2022, sammen med det nyvalgte medlemmet Denis Bećirović og det gjenvalgte medlemmet Željko Komšić.

Etter valget i 2022 ble det inngått en avtale om å danne en ny regjering mellom en koalisjon ledet av Alliansen av uavhengige sosialdemokrater (SNSD), Den kroatiske demokratiske union og den liberale alliansen Troika. Koalisjonen utpekte Borjana Krišto som ny leder for ministerrådet. Presidentskapet nominerte henne offisielt 22. desember; Cvijanović og Bećirović stemte for, mens Komšić stemte imot.

Den 31. juli 2023 innførte det amerikanske finansdepartementets kontor for kontroll av utenlandske aktiva sanksjoner mot Cvijanović for å true regional sikkerhet, fred og samarbeid samt undergrave Daytonavtalen. I oktober 2025 opphevet USA sanksjonene mot SNSD-lederen Milorad Dodik, angivelig etter at flere nære allierte av USAs president Donald Trump presset på for dette. Blant dem var Laura Loomer samt tidligere Trump-administrasjonstjenestemenn Rudy Giuliani og Michael Flynn. Sanksjonene ble også opphevet for Dodiks nære allierte, blant dem Cvijanović og andre høytstående SNSD-medlemmer.
### Utenrikspolitikk

Den 9. november 2023 møtte Cvijanović Frankrikes president Emmanuel Macron under et offisielt besøk i Frankrike. De diskuterte bilaterale relasjoner mellom Bosnia-Hercegovina og Frankrike, samt gjennomføring av økonomiske reformer.

I januar 2024 deltok Cvijanović på det 19. toppmøtet i Den alliansefrie bevegelsen i Kampala i Uganda. Der uttalte hun at «alliansefrihetens politikk åpenbart har bestått tidens prøve, og dens prinsipper og verdier er fortsatt svært nødvendige i verden i dag, akkurat som for seksti år siden».

I oktober 2025, etter fremforhandlingen av en fredsplan for Gaza og starten på en tredje våpenhvile i Gaza-krigen, besluttet Bosnias presidentskap enstemmig å nominere Donald Trump til Nobels fredspris for hans «engasjement for å etablere varig fred i Gaza» og Midtøsten. Dette var den første offisielle nominasjonen til prisen for 2026. Nominasjonen kom mindre enn to måneder etter at Cvijanović først tok opp forslaget på dagsordenen. I august ble forslaget hennes likevel avvist fordi det ikke inneholdt «tilstrekkelig dokumentasjon».
### Den europeiske union
Den 15. desember 2022 ble Bosnia-Hercegovina anerkjent av EU som kandidatland for medlemskap etter en beslutning fra Det europeiske råd, noe Cvijanović støttet.

Den 16. februar 2024 vedtok presidentskapet enstemmig å starte forhandlinger med Frontex, et av landets viktigste vilkår for å åpne EU-forhandlinger.

Den 21. mars 2024 ble alle de 27 EU-lederne i Det europeiske råd enige om å åpne tiltredelsesforhandlinger med Bosnia-Hercegovina etter at ministerrådet vedtok ytterligere to europeiske lover. Forhandlingene skal starte etter at flere reformer er gjennomført.
## Privatliv
Željka er gift med Aleksandar Cvijanović, og sammen har de to sønner. Hun har bosnisk-serbisk bakgrunn på farssiden og bosnisk-kroatisk bakgrunn på morssiden.

## Fotnoter


## Referanser


## Eksterne lenker
*