Færder Seilforening

**Færder Seilforening** er en seilforening og et idrettslag i Færder kommune i Vestfold. Foreningen ble stiftet i 1897 etter en seilregatta i Sandøsund på Hvasser.  

Foreningen er i dag både en aktiv seilforening som arrangerer regattaer og en venneforening omkring båttypen *Færdersnekka*. 

## Regattaer med bruksbåter
Seilregattaer med bruksbåter var ikke noe nytt i 1897. I 1868 var det stor seilas i Stavanger og i årene som fulgte var dette nesten et årvisst fenomen i de store kystbyene på sørvestlandet. Seilasene hadde en funksjon i å forbedre datidens bruksbåter på norskekysten, bl.a. til fiskeri og losing. Østlandske båttyper konkurrerte mot tradisjonelle båttyper fra det nordenfjeldske Norge. Det var stor enighet om at østlandsbåtene var best når det gjaldt. Selvfølgelig var det også en kamp om heder og ære og sjømannskap. Omkring dette miljøet ble det etablert flere seilforeninger og disse er blant landets eldste idrettslag.  I 1880 var det kappseilas i Kristiansand og etter seilasen ble byens seilforening stiftet. I 1895 ble det avholdt en stor regatta i byen og dette ble et oppgjør mellom Listerbåten, Hvalerbåten og Archer-båten. 

Uleholmen i skjærgården sør for Tjøme var et sentrum for omsetning av makrell. Her samlet fiskerne fra begge sider av fjorden seg, her kunne være 150 båter samlet. I 1890-åra var det rikt sildefiske og det var såkalte sildegarnsbåter på 18 - 26 fot som ble brukt. Det var disse båtene som ble brukt til kappseilas om sommeren. Sildegarnsbåten og makrellskøyta var de grå bruksbåtene som ble opphavet til den elegante færdersnekka sammen med losbåter og losskøyter. Kappseilas var tradisjon blant losene. Losene på Hvasser satte fra første stund satt preg på foreningen. De stilte med de fineste båtene og det beste utstyret.  

Foreningen ble stiftet etter initiativ fra los Severin Evensen, *kongelosen*. Han var foreningens formann fram til 1920. Etter Severin overtok Olaf Hertås som formann.

## Færdersnekka
I den første regattaen som ble ført i foreningens protokoll, deltok syv sildegarnsbåter og tre store fiskesnekker. Ingen av båtene var like, og det var heller ingen regler som begrenset seilføringen. Etter hvert fikk man  innviklede regler for handicap som gjorde seilasene mer rettferdige. Båtene som deltok utviklet seg til å bli mer og mer ensartet og navnet *Færdersnekke* ble tatt i bruk. Nye båter ble bygget etter mønster av de mest vellykkede forgjengerne, og slik utviklet snekka seg til den effektive regattamaskin den er i dag. Foreningen har stadig måttet gripe inn med målregler, slik at ikke utviklingen skulle gå helt av hengslene og snekka ikke bli til å kjenne igjen. Fortsatt eksperimenteres det innenfor de vedtatte reglene og ingen færdersnekker er helt like. Den moderne færdersnekka har fjernet seg fra de gamle bruksbåtene. De er kravellbygget (slettbygget) i motsetning til bruksbåtene og de første regattasnekkene som var klinket. Den første kravellbygde snekka ble satt på vannet i 1910. Kjølen er dypere og seilene er av syntetisk materiale. Spririgg og innvendig ballast er fortsatt et av båttypens særtrekk. Mens andre regatta-båtklasser kommer og forsvinner igjen, er færdersnekka mer bestandig.

## Seilaser og startsteder
Den klassiske regattabanen for færdersnekkene er «Røssesundløpet», Hvasser og Brøtsø rundt med start i Sandøsund og seilas gjennom Røssesundet. Det blir nå seilt på 62 alternative baner i farvannet rundt Hvasser. Alle snekkene har i dag nummer i seilet. Slik var det ikke i gamle dager. 

I Sandøsund har foreningen klubbhus. Om lag 30 snekker er aktive i regattaer og det bygges nye. 

Færder seilforening har fostret verdensmestre og olymiadeltagere i seiling. 

## Kjente medlemmer
*Severin Evensen - kongelosen
*Espen Stokkeland 

## Referanser