Henri Jordany

**Henri Jordany** (egentlig **Joseph-Antoine-Henri Jordany**; født 18. september 1798 i Puimoisson i Frankrike; 25. oktober 1887 i Riez) var en fransk katolsk biskop.
## Lig og virke
### Prest
Joseph-Antoine-Henri Jordany kom fra Riez-regionen (departementet Alpes-de-Haute-Provence, Digne bispedømme). Han gikk på presteseminaret i Digne og ble ordinert til prest i 1821. 
### Biskop av Frejus
Etter 34 års tjeneste ble han utnevnt til biskop av Fréjus i 1854, 57 år gammel. Den 25. februar 1855 ble han bispeviet av erkebiskop Marie-Dominique-Auguste Sibour, erkebiskop av Paris. Medkonsekrerende var biskop Alexis-Basile-Alexandre Menjaud av Nancy (-Toul), og biskop Marie-Julien Meirieu av Digne. 
 
I 1858 fikk han restaurert krypten som inneholdt relikviene til Maria Magdalena i Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, og i 1859 fremmet han gjenbefolkningen av dominikanerklosteret der. I 1859 kjøpte han øya Saint-Honorat utenfor Cannes for bispedømmet, sammen med ruinene av Lérins-klosteret. Han etablerte der *Frères agricoles de Saint-François d’Assise*, grunnlagt i 1841 av Gabriel Deshayes. Fra 1861 etablerte han *Congrégation de Saint-Pierre-aux-Liens*, dedikert til rehabilitering av unge lovbrytere, grunnlagt av Charles Fissiaux (1806–1867). Til slutt, i 1869, etablerte han  cistercienserkongregasjonen til Marie-Bernard Barnouin, som han kjente fra dens datterstiftelse i Ségriès og som fortsatt ligger i Lérins i dag.

I 1865 grunnla han et av de første bispedømmetidsskriftene i Frankrike, *La Semaine religieuse du diocèse de Fréjus*, som ble utgitt frem til 1959. Da Toulon igjen ble rammet av en koleraepidemi i 1865, som også krevde presters liv, utførte han enestående tjeneste for byen gjennom sitt personlige engasjement. 

I 1870 deltok han i Det første Vatikankonsil. Som tilhenger av pave Pius Xs *Syllabus*var han også en sterk forkjemper for pavelig ufeilbarlighet og en forsvarer av Kirkestaten.

### Pensjonering og død
I 1876 trakk han seg fra embetet sitt på grunn av høyr alder, og tilbrakte sin pensjonisttilværelse i hjemtraktene. Han døde i Riez i 1887 i en alder av 89 år og ble gravlagt i den tidligere katedralen i Riez.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) *1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
* Pave Leo X (1475-1521) *1513
* Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
* Kardinal Alessandro Farnese (1468-1549) *1519
* Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
* Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
* Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
* Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621) *1604
* Biskop Laudivio Zacchia (1565-1537) *1605
* Kardinal Antonio (Marcello) Barberini (sr.) (1569-1646) *1625
* Kardinal Marcantonio Franciotti (1592-1666) *1637
* Kardinal Nicolò Guidi di Bagno (|583-1663) *1644
* Erkebiskop François de Harlay de Champvallon (1625-1695) *1651
* Kardinal Louis-Antoine de Noailles (1651-1729) *1679
* Biskop Jean-François Salgues de Valderies de Lescure (1644-1723) *1699
* Erkebiskop Louis-Jacques Chapt de Rastignac (1690-1750) *1722
* Erkebiskop Christophe de Beaumont du Repaire (1703-1781) *1741
* Biskop César-Guillaume de La Luzerne (1738-1821) *1770
* Erkebiskop Gabriel Cortois de Pressigny (1745-1823) *1786
* Erkebiskop Hyacinthe-Louis de Quélen (1778-1839) *1817
* Erkebiskop Joseph Bernet (1770-1846) *1827
* Erkebiskop Marie-Dominique-Auguste Sibour (1792-1857) *1840
* Biskop *Henri Jordany* (1798-1887) *1855

## Literatur
* Louis Porte: *Histoire du diocèse de Fréjus-Toulon*. Editions du Lau 2017, s. 129–137.
* *Histoire de l’Abbaye de Lérins*. Abbaye de Bellefontaine. ARCCIS, Bégrolles en Mauges 2005, s. 450–502.

## Referanser