Fernando Villavicencio

**Fernando Alcibiades Villavicencio Valencia** (født 11. oktober 1963 i Alausí i provinsen Chimborazo i Ecuador, død 9. august 2023 i Quito) var en ecuadoriansk politiker og journalist som var en av åtte presidentkandidater i landets presidentvalg i 2023.

Han ble utdannet ved Universidad Cooperativa de Colombia. Før Villavicencio ble politiker var han journalist. I 2021 ble han innvalgt i Ecuadors parlament. Han gjorde seg bemerket som bekjemper av korrupsjon. Han ble utsatt for en rekke drapstrusler. Den 9. august 2023 ble Villavicencio myrdet mens han drev presidentvalgkampanje i hovedstaden Quito.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Fernando Villavicencio ble født i småbyen Alausí i Ecuador. Han studerte journalisme og kommunikasjon ved Universidad Cooperativa de Colombia. Han var gift med Verónica Sarauz, som han møtte da han virket i Nasjonalforsamlingen. De fikk fem barn.Han arbeidet ved Petroecuador i 1996 først som sosialkommunikator og så som fagforeningsmann frem til 1999, da han ble avskjediget av Jamil Mahuads regjering. Med sluttvederlaget han fikk da han ble oppsagt, åpnet han en pizzeria med sin bror.

### Journalist
Villavicencios journalistkarriere begynte med en ansettelse i avisen *[[El Universo]]* i Guayaquil. Der arbeidet han som gravejournalist og skrev kritisk om en rekke ecuadorianske regjeringer, deriblant regjeringen til Gustavo Noboa, som Villavicencio beskyldte for korrupsjon.

Villavicencio ble meget kontroversiell. Det meste han skrev ble utsatt for kritikk, dets troverdighet ble betvilt, på grunn av avisens konservative sponsorer.

Fernando Villavicencio var den første journalisten som rapporterte om at ansatte og sikkerhetsvakter ved Ecuadors ambassade i Storbritannia førte detaljerte sikkerhetslogger om Julian Assange, som hadde søkt tilflukt i ambassaden. I 2015 oversendte Cynthia Viteri og Villavicencio hemmelige dokumenter til WikiLeaks; dokumentene viste at Ecuador hadde engasjert et italiensk selskap til å overvåke og spionere på journalister og politiske motstandere, i tillegg til å spionere på Julian Assange i London-ambassaden. *[[The New York Times]]* skrev at lekkede chattelogger fra 2015 viste at Assange og hans indre krets visste om dokumentene, som ikke ble publisert av WikiLeaks.

### Politiker
Etter at han hadde avlagt avgangseksamen fra college var Villavicencio med på å stifte Pachakutik-partiet i 1995. 

Under nasjonalforsamlingens 2013&ndash;2014-sesjon arbeidet Villavicencio som assistent for parlamentarikeren Cléver Jiménez, som var representant for Pachakutik-partiet. I denne perioden rettet Jiménez og Villavicencio beskyldninger om at president Rafael Correa i forbindelse med et politiopprør i september 2010 hadde gitt ordre om at en bevæpnet styrke skulle rykke inn i et sykehus. Correa reiste søksmål, og Villavicencio ble dømt til 18 måneders fengsel for æreskrenkelser. Han fløy til Washington, D.C. for å be om hjelp fra Inter-American Commission on Human Rights, men da han returnerte til Ecuador forelå det en arrestordre mot ham. I stedet for å melde seg til myndighetene, gikk han i dekning i Amazonasregionen til dommen var blitt foreldet.

Før parlamentsvalgene i 2017 erklærte Villavicencio at han stilte som kandidat, men prefekten i det aktuelle valgdistriktet avviste at han kunne tillates å stille til valg fordi kandidaturet var i strid med artikkel 336 i Ecuadors valglov. Senere fikk han likevel anledning til å stille til valg, men han fikk ikke nok stemmer til å komme inn i nasjonalforsamlingen. Deretter ble han arrestert for krenkelser og spionasje etter sin kritikk av Correa-administrasjonen. Han flyktet til Peru, og under hans asyl der ble alle anklager mot ham frafalt i februar 2018.

Villavicencio stilte på nytt som kandidat i valget i 2021, og denne gangen fikk han nok stemmer til å ta sete i nasjonalforsamlingen. I september 2022 hevdet Villavicencio at han var blitt utsatt for drapsforsøk, ved at noen hadde løst skudd mot hjemmet hans i Quito.

Da president Guillermo Lasso oppløste nasjonalforsamlingen i mai 2023 innebar dette også at Villavicencios periode som parlamentsmedlem var over. I tiden før oppløsningen av parlamentet hadde Villavicencio blitt kritisert av flere andre parlamentarikere for å ha trenert en pågående prosess som tok sikte på å stille Lasso for riksrett.

### Presidentkandidat i 2023
Like etter nasjonalforsamlingens oppløsning kunngjorde Villavicencio at han ville stille som presidentkandidat ved presidentvalget i 2023. Fanesakene hans var kamp mot økende korrupsjon, mot voldsbruk og for naturvern. Under valgkampen karakteriserte han Ecuador som en «narkostat» på grunn av veksten i gjengrelaterte voldssaker.

I juni 2023 utnevnte han miljøvernforkjemperen Andrea González Nader til sin visepresidentkandidat.

Ifølge en meningsmåling som ble gjennomført den 9. juli 2023 lå Fernando Villavicencio på fjerdeplass i presidentvalginnspurten, med en oppslutning på 10,23&nbsp;% blant dem som sa de ville avlegge stemme. Uken etter var Villavicencio oppe på andreplass på en måling, med en oppslutning på 13,2&nbsp;%, bak Luisa González som lå på førsteplass med dobbelt så stor oppslutning, 26,6&nbsp;%. I august 2023, like før han ble myrdet, var Villavicencios meningsmålingstall på 7,5%.

## Mordet
Den 9. august 2023 ble Villavicencio skutt i hodet da han var på vei inn i en bil etter et valgmøte på *Colegio Anderson* nord i Quito. Gjerningsmennene hadde også med seg en granat som ikke detonerte under hendelsen. Villavicencio ble erklært død ved ankomst til sykehus. Han var 59 år gammel. Ni andre ble såret under attentatet, deriblant to polititjenestemenn. Villavicencio hadde vakter rundt seg da han ble drept. Vaktene åpnet ild mot gjerningsmennene, og i skuddvekslingen ble en av de mistenkte truffet, og døde senere av skadene. Drapet fant sted under to uker før valget.

Dagen før attentatet hadde Villavicencio varslet statsadvokaten om en sak som gjaldt en oljehandel, men ytterligere detaljer var ikke kjent for offentligheten. I forbindelse med attentatet skrev *[[The Washington Post]]* og flere andre medier om at Ecuador opplevde en økning i antall voldssaker relatert til gjenger. Under valgkampen frem mot presidentvalget hadde Villavicencio mottatt mange drapstrusler; blant annet fra Sinaloakartellet, den siste én uke før drapet.

## Referanser