USAs historie (fra 2016)

## Donald Trumps første presidentperiode

Ved presidentvalget i 2016 ble forretningsmannen og realitystjernen Donald Trump (R) valgt etter å ha slått den demokratiske motkandidaten Hillary Clinton. Trump hadde ikke bakgrunn som politiker, og fikk mange velgere med seg i slagordene *[[Make America Great Again]]* og *Drain the swamp* om å renske opp i Washington D.C. Trump fokuserte også på å bygge en mur mot Mexico for å demme opp for ulovlig innvandring. I innsettingstalen poengterte Trump at han ville sette «America first», og dette materialiserte seg blant annet i at han trakk USA fra handelsavtalen med mange stillehavsland, *Trans-Pacific Partnership,* og fra Parisavtalen om klima, og han reforhandlet *North American Free Trade Agreement,* NAFTA, slik at den ble erstattet med *[[United States–Mexico–Canada Agreement]].* Trump trakk også USA fra atomavtalen med Iran som hans forgjenger Obama hadde inngått.

Trump utnevnte over 200 dommere i det føderale rettsvesenet i løpet av sin første presidentperiode, derav de tre høyesterettsdommerne Neil Gorsuch, Brett Kavanaugh og Amy Coney Barrett. Neil Gorsuch ble utnevnt like etter Trumps innsetting i 2017. Embetet hadde da stått ubesatt etter Antonin Scalias død i februar 2016. President Obama nominerte Merrick Garland, men Senatet med republikaneren Mitch McConnell i spissen nektet å behandle saken. Amy Coney Barrett ble utnevnt kort tid før presidentvalget i 2020, etter at Ruth Bader Ginsburg døde i september 2020. De tre utnevnelsene førte Høyesterett i en konservativ retning: Seks av dommerne var nå utnevnt av presidenter fra Det republikanske partiet, mens tre var utnevnt av presidenter fra Demokratene.

I Trumps første presidentperiode økte polariseringen i USA. Trump spredte løgner om at media er folkets fiende, og snakket generelt bullshit i mange sammenhenger.  Etter at Trump tapte  presidentvalget i 2020 mot Joe Biden, nektet Trump å akseptere nederlaget og spredte en konspirasjonsteori om at valget var «stjålet». Dette toppet seg 6. januar 2021 da Kongressen var i ferd med å foreta den endelige godkjenningen av presidentvalget. Oppildnet av Trump trengte voldelige tilhengere av han inn i kongressbygningen. Fem mennesker døde, og kongressrepresentantene ble brakt i sikkerhet før inntrengerne kom inn til dem. Etter dette ble Trump tiltalt for andre gang i riksrett, og han ble frikjent for andre gang.

## Bidens presidentperiode

Joe Biden gjorde om på mange av Trumps avgjørelser etter at han ble innsatt i januar 2021. USA meldte seg inn igjen i WHO og tilsluttet seg Parisavtalen.

I 2021 trakk USA seg ut av Afghanistan etter 20 år med krig etter at Taliban hadde gjenvunnet makten over landet. Krigen i Afghanistan er den lengste i USAs historie.

Biden fikk Kongressen med på en lov om å investere 1,2 billiarder USD i infrastruktur, det vil si i utbygging av bredbåndsnett, veier, bruer, tog, havner, elektriske ladestasjoner og utskifting av gamle vannrør. Loven ble også støttet av enkelte republikanere, mens noen få demokrater ikke stemte for loven.

Loven om redusert inflasjon, som den ble kalt, ble vedtatt i 2022. Den regulerer klima-, helse- og skattetiltak, og ble vedtatt i Kongressen etter lang tids behandling. Demokraten Joe Manchin som representerte West Virginia i Senatet var lenge imot loven, men gikk med på den – etter endringer – i august 2022. 375 milliarder dollar skal investeres i klimatiltak og det ble satt et tak for farmasifirmaenes pris på medisiner i Medicare.

I saken Dobbs v. Jackson Women’s Health Organization opphevet USAs høyesterett i juni 2022 Roe mot Wade-dommen fra 1973 og Planned Parenthood vs. Casey-saken fra 1992, to høyesterettsdommer som i praksis legaliserte abort i USA, på føderalt nivå. Beslutningen gav de enkelte delstatene ansvaret for å beslutte om abort skal være lovlig eller ikke.

## Donald Trumps andre presidentperiode

Mens Trump da han ble president i 2017 var relativt uforberedt på hva skulle gjøre da han ble president, var han i 2025 langt grundigere forberedt. I regi av The Heritage Foundation var Project 2025 utarbeidet med relativt detaljerte planer for hva som kunne gjøres for å fremme den politikken de ønsker, særlig ble det lagt vekt på å redusere den føderale staten.

Etter Trump ble tatt i ed som USAs 47. president 20. januar 2025 utstedte han samme dag en rekke presidentordrer. Han signerte ordrer innenfor innvandring og klimapolitikk, han trakk USA ut av Parisavtalen og fra Verdens helseorganisasjon, han benådet over 1000 personer som var dømt for medvirkning til stormingen av kongressen 6. januar 2021. og han etablerte Departementet for regjeringseffektivitet (DOGE) under ledelse av Elon Musk.

«Jeg skal ikke starte kriger. Jeg skal få slutt på kriger», uttalte Trump da han ble valgt til president i 2024.

USA støttet Israel i den tolv dager lange Iran–Israel-krigen i juni 2025, blant annet ved å la B-2 bombefly slippe bunkerknusende bomber av typen GBU-57.

Under USAs intervensjon i Venezuela i januar 2026 tok amerikanske spesialstyrker Venezuelas president Nicolás Maduro og hans kone til fange og førte dem til USA der de ble stilt for retten for narkotikaforbrytelser. Venezuelas visepresident Delcy Rodríguez overtok som fungerende president.

Utover vinteren 2025/2026 foregikk det forhandlinger om en mulig ny avtale for å forhindre Iran i å utvikle kjernefysiske våpen. Den tidligere atomavtalen med Iran fra 2016 trakk Trump USA ut av i sin første presidentperiode.

Den 28. februar 2026 gikk Israel til angrep på Iran igjen, med støtte fra USA, men uten at Trump involverte Kongressen. Irans åndelige leder ayatolla Ali Khamenei  ble drept i angrepet. I en tale henvendte Trump seg til det iranske folk og sa at de nå hadde muligheten til å skaffe seg en ny ledelse.

## Referanser