Lampen av visdom

**Lampen av visdom, en grunnleggende avhandling om middelveien** (sanskrit: **prajñāpradīpa-mūlamadhyamaka-vṛtti*, tibetansk: དབུ་མ་རྩ་བའི་འགྲེལ་པ་ཤེས་རབ་སྒྲོན་མ་, wylie: *dbu ma rtsa ba'i 'grel pa shes rab sgron ma*), ofte bare kalt **Lampen av visdom** (sanskrit: *prajñāpradīpa*, tibetansk: ཤེས་རབ་སྒྲོན་མ, wylie: *shes rab sgron ma*) er en kommentar til Nāgārjuna's grunnleggende tekst *[[En avhandling om middelveien]]*. Eksegesen ble skrevet av den indiske madhyamaka- og *[[svātantrika]]*-filosofen Bhāviveka (500–570).

Teksten er ikke lenger bevart på sanskrit, bortsett fra noen få sitater. Det finnes en tibetansk versjon av teksten i Tengyur i den tibetanske buddhistiske kanon, og det finnes også en kinesisk versjon av teksten i den kinesiske buddhistiske kanon.

Bhāviveka var en av de første buddhistiske logikere som anvendte en «formell syllogisme» (སྦྱོར་བའི་ཚིག, *sbyor ba'i tshig*) eller *prayogavākya* fra indisk logikk for å eksponere madhyamaka, og han anvendte denne syllogismen med betraktelig effekt i denne teksten.

## Den tibetanske utgaven
Teksten er ikke bevart på sanskrit, men den *rekonstruerte* tittelen på sanskrit er **prajñāpradīpa-mūlamadhyamaka-vṛtti* (प्रज्णापरद्īपमूलमध्यमकवृत्ति). Det finnes noen få sitater av teksten på sanskrit i *[[Klare ord]]* av Candrakīrti, men dette er i en kontekst hvor Candrakīrti angriper og kritiserer teksten.

Den tibetanske versjonen finnes i Tengyur (Toh. 3853) i den tibetanske buddhistiske kanon, men de ulike avarter av Tengyur er organisert litt forskjellig. I Derge- og Cone Tengyur befinner teksten seg i seksjonen *Dbu-ma* (དབུ་མ།) eller *madhyamaka*; i Peking-, Narthang- og Ganden Tengyur er denne seksjonen igjen en underseksjon av *Mdo-ḥgrel* (མདོ་འགྲེལ།) eller kommentarer til sūtraene. I Ganden Tengyur har denne underseksjonen navnet *Dbu ma'i skor* (དབུ་མའི་སྐོར).

Den tibetanske tittelen er vanligvis *dbu ma rtsa ba'i 'grel pa shes rab sgron ma* (དབུ་མ་རྩ་བའི་འགྲེལ་པ་ཤེས་རབ་སྒྲོན་མ་), men det finnes lokale variasjoner. I Ganden Tengyur, såvel som i Cone Tengyur, finnes navneformen *dbu ma'i rtsa ba'i 'grel pa shes rab sgron ma* (དབུ་མའི་རྩ་བའི་འགྲེལ་པ་ཤེས་རབ་སྒྲོན་མ). Her er *dbu ma* (madhyamaka) gjengitt som *dbu ma'i*.

Nedenfor er vist plasseringen i alle fem utgavene av Tengyur, samt den kombinerte utgaven:

Kolofonen til teksten lyder:

Den tibetanske kolofonen forteller at teksten ble oversatt fra sanskrit til tibetansk tidlig i det 8. århundre av «den lærde inderen (རྒྱ་གར་གྱི་མཁན་པོ་, *rgya gar gyi mkhan po*) og forsvareren av *[[mahāyāna]]*- og *madhyamaka* (ཐེག་པ་ཆེན་པོ་དབུ་མ་པ་, *theg pa chen po dbu ma pa*), Jñānagarbha, sammen med (དང, *dang*) tibetaneren (བོད་ཀྱི, *bod kyi*), kommentatoren (ཞུ་ཆེན་གྱི་ལོ་, *zhu chen gyi lo*) og buddhistmunken (དགེ་སློང, *dge slong*) Chok-Ro Lui Gyaltsen (ཅོག་རོ་ཀླུའི་རྒྱལ་མཚན།, *Cog ro Klu'i rgyal mtshan*)». Videre heter det at «denne gjennomgang (འདི་ལ་རབ་ཏུ་བྱེད་པ་, *'di la rab tu byed pa*) består av 27 kapitler (ནི་ཉི་ཤུ་རྩ་བདུན་, *ni nyi shu rtsa bdun*), og har 6.000 vers og 20 *bampos*.»

Chok-Ro Lui Gyaltsen var en av de 25 disiplene til Padmasambhāva, og arbeidet nært med panditene Vimalamitra, Jñānagarbha, Jinamitra og Surendrabohi. Han var vital i bevaringen av klosterreglene (*[[vinaya]]*) til *[[Mulasarvastivada|mūlasarvāstivāda]]* i Tibet. Etter å ha oppnådd sin opplysning i *Chuwori*, hjalp han Padmasambhāva med å transkribere og bevare Terma eller «skjulte skatter» fra en bortgjemt lære. Tertön Karma Lingpa (1326–1386) betraktet seg som en reinkarnasjon av Chok-Ro Lui Gyaltsen.

## Den kinesiske utgaven
Det finnes også en kinesisk versjon som ble oversatt mellom juli 630 og 4. desember 632 av Prabhākaramitra i Sheng-kuang klosteret (勝光寺). Den kinesiske utgaven består av 27 kapitler og 15 bokruller. Kajiyama har kritisert denne for å være en dårlig oversettelse.

## Innhold
Ames har påpekt at Bhāviveka var en av de første buddhistiske logikere som en anvendte «formell syllogisme» (སྦྱོར་བའི་ཚིག, *sbyor ba'i tshig*) eller *prayogavākya* fra indisk logikk for å eksponere madhyamaka, og han anvendte denne syllogismen med betraktelig effekt denne teksten.

## Referanser




## Litteratur
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*