open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Christen Eschildsen Griis

**Christen Eschildsen Griis** (–1694) var rådmann i Christiania. 

Han ble født omkring 1625 som sønn av handelsmann Eschild Christensen og Maren Arildsdatter Gyldensø. Christen Eschildsen ble rådmann i Christiania i 1670, et embete han beholdt til 1687, da han tok sin avskjed. Foruten 37 gårder eide også Christen Eschildsen sin mors odelsgård Flateby. 

## Ekteskap
Han giftet seg første gang i 1648 med Sigrid Andersdatter Hack (d. 1673), enke etter fattigforstander Hans Griis. Christen Eschildsen overtok ikke bare Hans Griis' kone og store gård i Kirkegata, men også selve navnet *Griis*.  

Det andre ekteskapet inngikk han i 1674 med Sophie Bang (d. 1689). Det tredje ekteskap inngikk han i 1689 med Kirsten Leuck (d. 1705), datter av Peder Nielsen Leuch.

## Referanser
Gamle Stubbdalsvei

**Gamle Stubbdalsvei** (6, 7, 13) er en vei i Åsa i Ringerike kommune. 

Veien er en sidevei til Stubbdalsveien, på nordsiden av denne, og ligger øst for Barlindveien. Den er kort, cirka 100 meter lang. Veien ligger cirka 105 meter over havet ved avkjøringen fra Stubbdalsveien. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Bruce Low

**Bruce Low** (1913&ndash;1990, egentlig **Ernst Gottfried Bielke**) var en nederlandsk skuespiller og sanger.

Han var født i Nederlandsk Guyana, der faren var misjonær. I voksen alder slo Low seg ned i Tyskland, hvor han kom til å virke som artist. Med sin dype basstemme ble han i 1950-årene kjent for sine cowboyviser, slik som «Es hängt ein Pferdehalfter an der Wand», «Tabak und Rum» og «Das alte Haus von Rocky Docky». 

I 1970-årene gjorde Low comeback som artist, denne gangen med fokus på gospelmusikk. Her kom han blant annet inn på tyske hitlister med sangene «Das Kartenspiel» og «Die Legende von Babylon», tyskspråklige versjoner av «The Deck of Cards» og «Rivers of Babylon».

Som skuespiller deltok Bruce Low i en rekke tyskspråklige spillefilmer og TV-serier i 1950-, 60- og 70-årene. Han hadde hovedrollen i den musikalske komedien *[[Ein Amerikaner in Salzburg]]* (1957), og spilte blant annet også i flere Rainer Werner Fassbinder-filmer slik som *[[Verden i en tråd]]* (1973) og *[[Maria Brauns ekteskap]]* (1978).

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Eid prestegjeld

**Eid prestegjeld** kan vise til:
* Eid prestegjeld (Sogn og Fjordane)
* Eid prestegjeld (Møre og Romsdal)
* Eide prestegjeld, i Møre og Romsdal
Politikkåret 1559

## Hendelser
* 1. januar – Fredrik II blir ny konge i Danmark og Norge
* 15. januar – Elizabeth I av England blir kronet i Westminster Abbey
* 25. desember – Pius IV blir valgt til pave

## Dødsfall

|-
|November
|8. || Christoffer Huitfeldt ||  || riksråd som var lensmann (lensherre) i Norge ||align=center|ca. 58 ||align=center|1501 || 
|} 

## Referanser
Angel Daleman

**Angel Mila Diana Daleman** (født 25. mars 2007) er en nederlandsk skøyteløper, kortbaneløper og inlineskøyteløper.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Angel Daleman på www.isu.html.infostradasports.com
*  Angel Daleman på SpeedskatingResults.com
*  Angel Daleman på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
;Bilder
*  Bilder av Angel Daleman på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
Politikkåret 1525

## Hendelser
## Fødsler

|-
|September
|1. || Christoffer Valkendorf ||  || riksembetsmann som var lensherre i Norge (Bergenhus) 1556–1560 ||align=center|75 ||align=center|1601 || 
|} 

## Bildegalleri

Christopher_Valkendorf_til_Glorup.jpg|Christoffer Valkendorf(1525–1601)


## Referanser
Politikkåret 1501

## Hendelser
## Fødsler

|-
|
| || Christoffer Huitfeldt ||  || riksråd som var lensmann (lensherre) i Norge ||align=center|ca. 58 ||align=center|1559 || 
|} 

## Referanser
LibraryThing

**LibraryThing** er et sosialt katalognettsted til deling og lagring av bokkataloger. Siden ble opprettet i 2005. Siden henter inn metadata om bøker, filmer og andre media gjennom blant annet Z39.50, Library of Congress og Amazon.com.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Politikkåret 1519

## Hendelser
## Fødsler

|-
|
| || Erik Rosenkrantz ||  || adelsmann, lensherre i Norge (Bergenhus) 1560–1568 og dansk riksråd ||align=center|ca. 56 ||align=center|1575 || 
|} 

## Bildegalleri

No-nb_digibok_2008040400003_0025_1.jpg|Erik Rosenkrantz(1519–1575)


## Referanser
Jonathan Ferguson

**Jonathan Ferguson** er en britisk skytevåpenhistoriker og forfatter. Han er ansatt ved Royal Armouries Museum som Keeper of Firearms and Artillery.

## Referanser
Batteristyringssystem

Et **batteristyresystem** er et elektronisk reguleringssystem som kontrollerer en oppladbart batteri (enkeltcelle eller batteripakke), for eksempel ved å beskytte batteriet fra å arbeide utenfor sikkert driftsområde, overvåke tilstanden, beregne sekundære data, rapportere dataene, kontrollere miljøet, autentisere og/eller balansere batteriet.

En batteripakke med innebygd batteristyringssystem og ekstern databuss forkommunikasjon kan kalles en smart batteripakke.

## Referanser
Ytterrotor

En **ytterrotor** eller **utvendig rotor** er en elektrisk motor hvor rotoren er utenfor statoren, lik som om motoren er vendt med «innsiden ut» sammenlignet med en konvensjonell elmotor. De er mye brukt i radiostyrte modellfly.

## Dreiemoment
Ytterrotorer er ofte gode kandidater for direktedrift (altså drivverk uten giring) siden de typisk utvikler mer dreiemoment sammenlignet med en innerrotor. En årsak til dette er at ytterrotorer vanligvis har flere poler slik at de spinner mye langsommere sammenlignet med mer tradisjonelle innerrotorer (men fortsatt betydelig raskere enn ferrittmotorer hvis man sammenligner med motorer som bruker neodymmagneter), 

## Bruk
Ytterrotorer er populære i børsteløse likestrømsmotorer på propelldrevne elektriske fly siden de kan brukes med direktedrift, og eliminerer dermed den ekstra massen, kompleksiteten, ineffisiensen og støyen som en girkasse gir.

Noen vaskemaskiner med direktedrift bruker ytterrotor-motorer.

De har også blitt populære på elsykler og ståmopeder på grunn av kompakt størrelse og høy effisiens.

### Vanlige polkonfigurasjoner
Det finnes mange ulike konfigurasjoner av antall polviklinger (N) og permanentmagnet-poler (P) med ulike egenskaper, eksempelvis:

* 9N, 12P, ofte brukt på små motorer
* 9N, 6P, ofte brukt på modellhelikoptre, modellfly med propelldyser eller andre bruksområder med høy rotasjonshastighet
* 12N, 14P (DLRK), vanlig ved behov for høyere dreiemoment

## Se også
* Innerrotor

## Referanser
Innerrotor

En **innerrotor** eller **innvendig rotor** er en elektrisk motor hvor rotoren er innenfor statoren. Begrepet brukes spesielt om børsteløse likestrømsmotorer å skille dem fra ytterrotorer som i stedet har rotoren utenfor statoren. De aller fleste elektriske motorer er innerrotorer.

## Bruk i droner og modellfly
Sammenlignet med ytterrotor-motorer har innerrotorer en tendens til å snurre eksepsjonelt raskt, ofte så høyt som 11&nbsp;000 r/min per volt, som er altfor høyt omdreiningstall for de fleste flypropeller. Innerrotorer har typisk også lavt dreiemoment. Kombinert fører dette til at de fleste innerrotorer brukes sammen med en girutveksling eller girkasse både i radiostyrte biler og fly for å redusere rotasjonshastigheten og øke dreiemomentet.

I mange tilfeller er innerrotorer såkalt «jernløse» ved at det ikke er noen statorkjerne av jern å magnetisere. I stedet er lederne viklet inni boksen og holdes på plass av epoksy eller annet kunstharpiksmateriale. Siden det ikke er noen magnetisk jernkjerne har jernløse rotorer ingen polrykking, ettersom de spinner fritt uten magnetisk påvirkning når strømmen kobles fra. En godt designet jernløs innerrotor er ekstremt effisient siden det så å si er ingen tap på grunn av jernmagnetisering og veldig lite viklingstap i motoren. På den andre siden gjør fraværet av en magnetisk statorkjerne at jernløse motorer også får veldig lavt dreiemoment, men også høyere motorhastighetskonstant (Kv, en enhet som er definert som r/min per volt) sammenlignet med en jernkjernemotor.

Moderne børsteløse innerrotorer kan ha jernkjerneviklinger for å motvirke mangelen på dreiemoment og samtidig opprettholde evnen til høyt omdreiningstall, og slike motorer er mye brukt i radiostyrte biler.

## Se også
* Ytterrotor

## Referanser
Adhisaya Manithan

***Adhisaya Manithan*** er en indisk science fiction-grøsser fra 1990, regissert av Velu Prabhakaran.

## Handling
Fire studenter - Kousalja, Urmila, Lynda og Nancy - sammen med kjærestene Gupta, Majnu, Vivek og Ramani reiser på ferie til et isolert herskapshus som ligger utenfor byen. De tar også med seg kollegaen Ganga, en deprimert ung kvinne, ved å lyve for henne at de skal møte en doktor for å behandle den medisinske tilstanden hennes. Herskapshuset ser helt forlatt ut, og det virker ikke til å være noen andre mennesker i nærheten. Men den psykotiske morderen John, som tidligere hadde myrdet en ranch-eier og hans kone, kommer frem til herskapshuset for å drepe tenåringene som befinner seg der.

Når ungdommene går seg en tur, blir Kousalja plaget av noen tullinger, frem til de blir banket opp av Gupta. Som hevn går tullingene inn i herskapshuset for å drepe Gupta, men de blir myrdet av John en etter en. Han dreper også en hovmester, og kveler en politimann som forsøker å stoppe ham. Når John jager etter Ganga, gjemmer hun seg ved en bensinstasjon i nærheten. Hun sprayer bensin på ham, og han blir forbrent. Men en rasende John overlever ulykken, og følger etter henne inn på en fabrikk. Men Ganga forsøker å drepe ham med å bruke verktøy som hun finner ved fabrikken.

## Skuespillere
* Nizhalgal Ravi som Ravi
* Ajay Rathnam som John
* Gautami som Ganga
* Chitra som Kousalya
* Kovai Sarala som Urmila
* Chinni Jayanth som Majunu
* Kapil Dev som Gupta
* Kuyili som Lynda

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Aggiramudu

***Aggiramudu*** er en indisk film fra 1990 regissert av S. S. Ravichandra.

## Skuespillere
*Venkatesh som Aggi Ramudu & Vijay (Dual role)
*Gautami som Malli
*Amala som Manasa
*Sharada som Justice Janaki Devi
*Satyanarayana som Sarpabhushan Rao
*Allu Rama Lingaiah som Tatarao
*Kota Srinivasa Rao

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Øvre Alsåker kraftverk

**Øvre Alsåker kraftverk** er et vannkraftverk i Ullensvang kommune i Vestland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 172 meter i Alsåkerelvi. Det ligger like ovenfor inntaket til Ytre Alsåker kraftverk.

Installert effekt er 4,8 MW fra en ET peltonturbin. Årsproduksjon er bergnet til 12,6 GWh.

Det ble i 2013 søkt om å utnytte 356 meter fallhøyde fra Nedre Kumlevatnet, nedbørsfelt 11,2 km2, med årsproduksjon på 19 GWh. I 2019 ble planene endret til et elveinntak, nedbørsfelt 17,2 km2.

Anlegget er bygd av Hywer AS for Småkraft AS.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Agneekaal

***Agneekaal*** er en indisk film fra 1990, regissert av Mustan Alibhai Burmawalla og Abbas Alibhai Burmawalla.

## Handling
Bharat Nagar er en by i det moderne sekulære India, som blir terrorisert av en gangster ved navn Bhika. Men Bhika blir hele tiden beskyttet av den lokale politikeren, Gulabchand Jhakotia, sønnen hans, politi-inspektør Bhushan, og Anand Saxena. Når inspektør Gurdayal Singh forsøker å samle nok beviser for å endelig arrestere Bhika og få ham dømt, blir Gurdayal myrdet. Bhushan forsøker deretter å misbruke en aktivist, Asha, men dette blir forhindret av forloveden hennes Vijay.

Men Bhushan dreper Vijay, før han ender opp med å bli drept av Asha. Politiet arresterer Asha, og nekter henne muligheten til å møte noen - inkludert broren hennes Aadesh. Når Bhika dreper eieren av lokalavisen Bharat Nagar Times, arresterer Jagdishan ham. Men kort tid senere blir Jagdishan overført til det fjerne Malegaon, og Bhika blir umiddelbart løslatt igjen.

## Skuespillere
* Jeetendra som Vijay
* Raj Babbar som SP Jagdishan "Zanjeerwala"
* Madhavi som Bharati
* Aasif Sheikh som Aadesh
* Sonu Walia som  Mary D'Souza
* Tinu Anand som Mr. D'Souza
* Kiran Kumar som DSP Anand Saxena 
* Sadashiv Amrapurkar som Gulabchand Jhakotia

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Agneepath

***Agneepath*** er en indisk film fra 1990, regissert av Mukul S. Anand.

## Handling
Den høyt elskede læreren Dinanath Chavan (spilt av Alok Nath) er sterkt imot planene til Kancha Cheena, og gangsterne hans, som ønsker å etablere en ny base for heroin-smugling. Etter å ha blitt diskreditert i en skandale av Kancha og Dinkar Rao, blir Dinanath lynsjet av de manipulerte landsbyboerne. Etter at han blir myrdet, blir familien hans kastet ut av landsbyen deres. Men sønnen hans Vijay Deenanath Chauhan (spilt av Amitabh Bachchan) sverger hevn over farens drap og voldtektsforsøket på moren hans Suhasini Chavan (spilt av Rohini Hattangadi) som ingen blir straffet for.

I tillegg forsøker han å ta hånd om søsteren sin Siksha. Samtidig synker han stadig lenger ned i Mumbais kriminelle underverden. Vijay Deenanath Chauhan blir advart av politi-kommissær M.S. Gaitonde (spilt av Vikram Gokhale) som er sympatisk til situasjonen hans. Vijay blir skutt og etterlatt som død, men han overlever så vidt og hevner attentat-forsøket sitt ved å gå etter leiemorderne én etter én. Siksha blir deretter kidnappet og holdt i en slum av Anna Shetty, som ønsker å hevne dødsfallene til hans kriminelle medarbeidere som tidligere hadde blitt myrdet.

## Skuespillere
* Amitabh Bachchan som Vijay Deenanath Chauhan 
* Master Manjunath
* Mithun Chakraborty som Krishnan Iyer M.A.
* Madhavi som Mary Mathew
* Danny Denzongpa som Kancha Cheena 
* Neelam Kothari som Siksha Chauhan
* Goga Kapoor som Dinkar Rao
* Alok Nath som Deenanath Chauhan 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tufteelva kraftverk

**Tufteelva kraftverk** er et vannkraftverk i Røldal i Ullensvang kommune i Vestland.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 171 meter i Tufteelva.

Installert effekt er 6,6 MW fra en peltonturbin. Årsproduksjon er 23 GWh.

Tufteelva Kraft AS eies av Forte Vannkraft AS.

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
Milian Hestad Solberg

**Milian Hestad Solberg** (født 2003) er en norsk svømmer som representerer Bærumsvømmerne. Han har ett senior gull, og representerte Norge under nordisk mesterskap på Færøyene i 2019.

## Medaljer i norske mesterskap

## Referanser
Yorke Island flyplass

**Yorke Island flyplass**  er en flyplass i Yorke Island i Torresstredet, Queensland, Australia. Rullebanen er 1000 m lang med asfaltdekke, 3 meter elevasjon og har kompassretning 12/30.

## Referanser
Chloé Hoogendoorn

**Chloé Hoogendoorn** (født 7. mars 2004) er en nederlandsk skøyteløper.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*  Chloé Hoogendoorn  på www.isu.html.infostradasports.com
*  Chloé Hoogendoorn på SpeedskatingResults.com
*  Chloé Hoogendoorn på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
;Bilder
*  Bilder av Chloé Hoogendoorn på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
Fleskerudveien

**Fleskerudveien** (7-47, 2-70, spredte husnummer) er en vei i Åsa i Ringerike kommune. 

Veien er en sidevei til Åsaveien, nordover fra denne, i parallell med Østbyveien. Etter cirka 200 meter deler den seg i to hovedløp, der den østre veien går nordøstover forbi Fleskerud gård, og videre opp til Fleskerud skytebane. Den har også to sideveier som forbinder Fleskerudveien med Østbyveien. Den vestre veien går nordover opp til Fleskerudveien 28, der den også har en sidevei vestover til Nordbyveien. 

Veien ligger cirka 72 meter over havet ved avkjøringen fra Åsaveien. 

Må ikke forveksles med Flaskerudseterveien.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Politikkåret 1680

## Hendelser
## Fødsler

|-
|Februar
|1. || Vilhelm de Tonsberg ||  || embedsmann; amtsmann ||align=center| 51 ||align=center|1731 || 
|}

## Bildegalleri

Portrett_av_Vilhelm_de_Tonsberg_-_Oslo_Museum_-_OB.06100.jpg|Vilhelm de Tonsberg(1680–1731)


## Referanser
Paulinus Chukwuemeka Ezeokafor

**Paulinus Chukwuemeka Ezeokafor** (født 13. september 1952 i Nanka i Anambra State i Kolonien og protektoratet Nigeria) er en nigeriansk katolsk biskop av Awka.

## Liv og virke
### Bakgrunn
Paulinus Chukwuemeka Ezeokafor gikk på St. Anthony’s Elementary School i Nanka fra 1959 til 1966 og deretter All Hallows Minor Seminary i Onitsha. Fra 1976 til 1979 studerte han filosofi ved seminaret i Ikot Ekpene og fra 1979 til 1984 katolsk teologi ved Bigard Memorial Major Seminary i Enugu.

### Prest
Ezeokafor ble ordinert til diakon 18. desember 1982 og ble ordinert til prest 30. juni 1984 av biskopen av Awka, Albert Kanene Obiefuna.

Fra 1984 til 1988 tjente Ezeokafor først som kapellan og senere som sogneprest for All Hallows menighet i Awgbu. Han var også militærprest og notarius ved bispedømmets kirkerettslige domstol fra 1984 til 1992. I 1992 ble Paulinus Chukwuemeka Ezeokafor sendt til Roma for videre studier, hvor han skrev avhandling om *Kirkens sosiallære om rettferdighet og dens relevans for Nigeria* i 1995 ved Det pavelige universitet Santa Croce og fikk med den doktorgrad i moralteologi. Etter at han kom tilbake til hjemlandet, ble han rektor ved Minor Seminary of St. Dominic Savio i Akpu.

### Hjelpebiskop i Awka
Den 20. januar 2007 utnevnte pave Benedikt XVI ham til hjelpebiskop i Awka og til titulærbiskop av Tetci. Den apostoliske nuntius i Nigeria, erkebiskop Renzo Fratini, ordinerte ham til biskop den 28. april samme år; medkonsekratorer var Valerian Okeke, erkebiskop av Onitsha, og Solomon Amanchukwu Amatu, biskop av Okigwe. 

I april 2010 ble Paulinus Chukwuemeka Ezeokafor også apostolisk administrator for det vakante bispedømme Awka.

### Biskop av Awka
Pave Benedikt XVI utnevnte ham til biskop av Awka den 8. juli 2011.

## Skrifter
* 

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Biskop Eugène-Charles-Joseph de Mazenod (1782-1861) *1832
* Kardinal Joseph Hippolyte Guibert (1802-1886) *1842
* Kardinal François-Marie-Benjamin Richard de la Vergne (1819-1908) *1872
* Kardinal Pietro Gasparri (1852-1934) *1898
* Kardinal Clemente Micara (1879-1965) *1920
* Kardinal Antonio Samorè (1905-1983) *1950
* Kardinal Angelo Sodano (1927-2022) *1978
* Erkebiskop Renzo Fratini (1944- ) *1993
* Biskop *Paulinus Chukwuemeka Ezeokafor* (1952- ) *2007

## Referanser
Ålesund prestegjeld

**Ålesund prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nordre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Ålesund kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Ålesund kirke.

Ålesunds kirkesogn er nå en del av Ålesund kirkelige fellesråd, og underlagt Nordre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Kirkelyden i Ålesund sognet fra gammelt av til Borgund kirke og sognekall. Allerede på 1600-tallet hadde Ålesund en viss betydning som strandsted, og ble i 1793 ladested med utvidede rettigheter i 1824. Den 13. april 1848 fikk buen kjøpstadsrettigheter. Og den 25. januar 1855 ble Ålesund kirke innviet og ble eget sogn under Borgund.

Ved kgl.res. av 12. januar 1858 ble Borgund delt i tre sognekall, gjeldende fra 1. mai 1858:
# Borgund med Giske kapell,
# Aalesund,
# Skaue med Skodje hovedsogn og Vatne annekssogn.

Ved kgl.res. av 26. mars 1965 ble Volsdalen skilt ut som eget sognekall.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Ålesund

## Referanser
Politikkåret 1639

## Hendelser
## Fødsler

|-
|
| || Christian Stockfleth ||  || embedsmann og diplomat; en av hovedmennenebak Christian Vs Norske Lov ||align=center|ca. 65 ||align=center|1704 || 
|}

## Bildegalleri

Christian_Stockfleth.jpg|Christian Stockfleth(1639–1704)


## Referanser
Molde domkirke prestegjeld

**Molde domkirke prestegjeld**, inntil 1983 benevnt **Molde prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Molde domprosti. Det omfattet sogn i Molde kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Molde domkirke.

Molde domkirkes kirkesogn er nå en del av Molde kirkelige fellesråd, og underlagt Molde domprosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Da kirkeordningen i ble organisert i katolsk tid lå Molde under Bolsøy, som var annekssogn til Veøy prestegjeld. De to annekskirkene lå på Kleive og Bolsøya, og det var til sistnevnte befolkningen i Molde sognet. Å legge kirken på en øy var veldig praktisk i fjordstrøk på denne tiden, ettersom det meste av transport forgikk vannveien, selv om det i uvær var besværlig å ta seg frem til kirken. Molde fikk sin første kirke omkring 1661, hvilket var en korskirke med 475 plasser. Det kan synes som en overmåte stor kirke til et ladested på omkring 500 innbyggere.

Ved kgl.res. av 18. november 1740 ble det vidløftige Vedøy prestegjeld delt, ved at Bolsøy, Molde og Kleive sogn ble eget Bolsøe prestegjeld. Ved kgl.res. av 12. januar 1858 ble *Bolsø og Molde Præstegjeld [delt] i tvende Sognekald*:
# *Bolsø Præstegjeld, bestående af Bolsø hovedsogn og Kleve Annekssogn, og*
# *[[Molde prestegjeld|Molde Kjøbstad]] med [[Reknes hospital|Reknæs Hospital]].*

Sognegrensen og derved bygrensen mellom Molde og Bolsøy ble endret 26. mars 1915, 1. april 1970 og 1. januar 1981, slik at de bymessige strøkene kom under Molde sogn og Molde kommune.

Fra opprettelsen av Møre bispedømme i 1983, ved delingen av Bjørgvin og Nidaros bispedømmer, ble Molde kirke benevnt *Molde domkirke*. og Molde prestegjeld gitt navnet *Molde domkirke prestegjeld*.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Molde

## Referanser
Bolsøy prestegjeld

**Bolsøy prestegjeld**, inntil 1858 **Bolsø og Molde prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Molde domprosti. Det omfattet sogn i Molde kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Røbekk kirke.

Bolsøys kirkesogn er nå en del av Molde kirkelige fellesråd, og underlagt Molde domprosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Bylingsey sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Bolsøy antas å være lagt under Veøy i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hørte Bolsøe og Kleve kirker til Vedøens Præstegjeld.

Ved kgl.res. av 18. november 1740 ble det vidløftige Vedøy prestegjeld delt, ved at Bolsøy, Molde og Kleive sogn ble eget *Bolsøe prestegjeld*.:

Bolsøe prestegjeld dannet grunnlaget for Bolsøe formannskapsdistrikt, opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 12. januar 1858 ble *Bolsø og Molde Præstegjeld [delt] i tvende Sognekald*:
# *Bolsø Præstegjeld, bestående af Bolsø hovedsogn og Kleve Annekssogn, og*
# *[[Molde prestegjeld|Molde Kjøbstad]] med [[Reknes hospital|Reknæs Hospital]].*

Ved kgl.res. av 2. mai 1896 ble den delen av Bolsøy sogn beliggende syd Fannefjorden fradelt og gitt navnet Røvik sogn, og etter kgl.res. av 26. mars 1963 ble Mordal krets overført fra Nord-Aukra sogn til Bolsøy sogn i Bolsøy prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1964. Ved kgl.res. av 23. februar 1968 ble Veøy prestegjeld nedlagt, og Veøy sogn lagt til Bolsøy prestegjeld, gjeldende fra 1. februar 1970. Sognegrensen og derved bygrensen mellom Molde og Bolsøy ble endret 26. mars 1915, 1. april 1970 og 1. januar 1981, slik at de bymessige strøkene kom under Molde sogn og Molde kommune.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Bolsøy
* Veøy
* Røvik
* Kleive
* Sekken

## Referanser
Kristiansund prestegjeld

**Kristiansund prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Ytre Nordmøre prosti. Det omfattet sogn i Kristiansund kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Kirkelandet kirke.

Kristiansunds hovedsogn er nå en del av Kristiansund kirkelige fellesråd, og underlagt Ytre Nordmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Øyene som Kristiansund ble anlagt på, sognet fra gammelt av til Bremsnes sogn. Ved åpent brev av 6. januar 1708 fikk innbyggerne i Lille-Fosen tillatelse til å bygge kirke, og 9. september 1709 ble den første kirken innviet. Ladestedet skulle fortsatt tilhøre Bremsnes sogn. Grip ble formelt sett på som et residerende kapellani inntil 1827, men kapellanene fikk alt i 1635 tillatelse til å flytte fra fiskeværet og var siden bosatt i Kristiansund.

Ved kgl.res. av 20. august 1827 ble det residerende kapellaniet på Grip nedlagt, og Qværnæs prestegjeld delt i to prestegjeld, ved at Christiansund ble skilt ut og sammen med Frei sogn fra Tingvoll prestegjeld gjort til eget sognekall med byen som hovedsogn. Ved kgl.res. av 14. juli 1911 ble det gitt tillatelse til å bygge Nordlandet kirke, og ved kgl.res. av 26. august 1966 ble den delen av Kristiansund sogn som lå på øyen Nordlandet skilt ut som eget Nordlandet prestegjeld. Ved kgl.res. av 7.juni 1985 ble Frei sogn utskilt som eget Frei prestegjeld., gjeldende fra 1. januar 1986.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Kristiansund

## Referanser
Volda prestegjeld

**Volda prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Søre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Volda kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Volda kirke.

Voldas kirkesogn er nå en del av Volda kirkelige fellesråd, og underlagt Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Vǫldinni sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Volda prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hadde *Woldens Præstegjeld* fem kirker og tre prester. Sognepresten betjente hovedkirken Volda og Ørsta kirke, mens Vanylven og Syvde kirker hadde en residerende kapellan i Vanylven, og Hjørundfjord kirke en *personellkapellan* som bodde hos sognepresten. Det siste var endret til en residerende kapellan innen 1664.

Ved kgl.res. av 1. april 1740 og 4. august 1741 ble det vidløftige *Volden Præstegjeld* delt ved at Vanylven med Syvde ble skilt ut som eget sognekall, og den 23. april 1751 ble Hjørundfjord skilt ut som eget sognekall.

Volden prestegjeld dannet grunnlaget for Volden formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 3. april 1880 ble Austefjord kapellsogn skilt ut fra hovedsognet, og ved kgl.res. 26. mai og 23. juli 1900 ble Ørsten med Vartdalsstranda sogn i Ulstein prestegjeld skilt ut som eget sognekall. Ved kgl.res. av 17. desember 1909 ble Dalsfjord kirke eget annekssogn, og ved kgl.res. av 16. mars 1910 ble det bygget kirke for sognet på Ytre Dravlaus.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Volda
* Dalsfjord
* Austefjord
* Kilsfjord

## Referanser
Herøy prestegjeld

**Herøy prestegjeld** kan vise til:
* Herøy prestegjeld (Møre og Romsdal)
* Herøy prestegjeld (Nordland)
Herøy prestegjeld (Møre og Romsdal)

**Herøy prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Søre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Herøy kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Herøy kirke.

Herøys kirkesogn er nå en del av Herøy kirkelige fellesråd, og underlagt Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hereyja sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Herøy prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Reformatsen 1589 hadde *Herø Præstegjeld* fem kirker og tre prester. Sognepresten betjente hovedkirken Herøy, mens Hareid og Ulstein kirker hadde en residerende kapellan (i Hareid), og Sande og Rovde kirker en kapellan. Prestegjeldet lå fra 1669 som prebendekall til kapellanen ved Vår Frue kirke i Trondhjem, inntil det ved kgl.res. av 18. august 1747 ble et "fritt" sognekall, dvs. skilt fra prebendekallet og sognepresten bosatt lokalt. Det vidløftige prestegjeldet ble samtidig delt i to, ved  at Ulstein som hovedsogn med Hareid anneks ble opprettet som eget sognekall.

Herø prestegjeld dannet grunnlaget for Herø formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 8. november 1865 ble Herø prestegjeld delt ved at Sande hovedsogn med Rovde annekssogn ble opprettet som eget sognekall, med virkning fra 1. juli 1866. Ved kgl.res. av 23. november 1872 ble Leikanger annekssogn opprettet, gjeldende fra 1. januar 1873.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Herøy
* Leikanger
* Indre Herøy

## Referanser
Vanylven prestegjeld

**Vanylven prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Søre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Vanylven kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Vanylven kirke.

Vanylvens kirkesogn er nå en del av Vanylven kirkelige fellesråd, og underlagt Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Vanníflir sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Vanylven antas å være lagt under Volda i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 var Vanylven og Syvde sogn et residerende kapellani under Volda prestegjeld og ble i 1601 et residerende pastorat.

Ved kgl.res. av 1. april 1740 og 4. august 1741 ble det vidløftige Volden prestegjeld delt ved at Vanylven med Syvde ble skilt ut som eget sognekall.

Vandelven prestegjeld dannet grunnlaget for Vandelven formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Rovde sogn ble 1. januar 1967 overført fra Sande prestegjeld til Vanylven., og fra 1. januar 2002 gikk Åram sogn samme veien.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Vanylven
* Syvde
* Rovde
* Åram

## Referanser
Sande prestegjeld (Møre og Romsdal)

**Sande prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Søre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Sande kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Sande kirke.

Sandes kirkesogn er nå en del av Sande kirkelige fellesråd, og underlagt Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Sands sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Sande antas å være lagt under Herøy i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 var Sande og Rovde sogn et kapellani under Herø Præstegjeld.

Ved kgl.res. av 18. november 1865 ble det vidløftige prestegjeldet delt ved at Sande hovedsogn med Rovde annekssogn ble opprettet som eget sognekall, med virkning fra 1. juli 1866.

Ved kgl.res. av 24. februar 1922 ble Gursken annekssogn fradelt Sande og opprettet med Gursken kirke som sognekirke, og ved kgl.res. av 29. mai 1925 ble Åram annekssogn fradelt, med virkning fra 1. juli 1925, og det ble gitt tillatelse til å bygge sognekirke på gården Åram. Rovde sogn ble 1. januar 1967 overført fra Sande til Vanylven prestegjeld., og fra 1. januar 2002 gikk Åram sogn samme veien.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Sande
* Gursken

## Referanser
Joseph Oforishe Egerega

**Joseph Oforishe Egerega** (født 20. mars 1940 i Eboh Orogun i Kolonien og protektoratet Nigeria, død 3. februar 2013) var katolsk biskop av det apostoliske vikariat Bomadi i Nigeria.

## Liv og virke
### Prest
Han ble presteviet den 21. desember 1969 for det nigerianske bispedømmet Warri.

### Apostolisk vikar av Bomadi og titulærbiskop
Han ble utnevnt til apostolisk vikar av Bomadi og til titulærbiskop av Tanudaia av pave Johannes Paul II den 3. mars 1997. Han ble bispeviet 14. mai samme år av kuriebiskopen kardinal Jozef Tomko; medkonsekrerende var erkebiskop Albert Kanene Obiefuna av Onitsha og erkebiskop Patrick Ebosele Ekpu av Benin City.

Han fratrådte som biskop av Bomadi i 2009 i en alder av 69 år.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (16235-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Henry Benedict Mary Clement Stuart of York (1725-1807) *1758
* Pave Leo XII (1760-1829) *1794
* Kardinal Chiarissimo Falconieri Mellini (1794-1859) *1826
* Kardinal Camillo di Pietro (1806-1884) *1839
* Kardinal Mieczyslaw Halka Ledóchowski (1822-1902) *1861
* Kardinal Jan Puzyna z Kosielsko (1842-1911) *1886
* Erkebiskop Józef Bilczewski (1860-1923) *1901
* Erkebiskop Bolesław Twardowski (1864-1944) *1919
* Erkebiskop Eugeniusz Baziak (1890-1962) *1933
* Pave Johannes Paul II (1920-2005) *1958
* Kardinal Jozef Tomko (1924-2022) *1979
* Biskop *Joseph Oforishe Egerega* (1940-2013) *1997

## Referanser
Ulstein prestegjeld

**Ulstein prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Søre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Ulstein kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Ulstein kirke.

Sandes kirkesogn er nå en del av Ulstein kirkelige fellesråd, og underlagt Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Úlfssteins sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Ulstein antas å være lagt under Herøy i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 var Ulstein og Hareid sogn et residerende kapellani under Herø Præstegjeld.

Ved kgl.res. av 18. august 1747 ble det vidløftige Herøy prestegjeld delt i to, ved at Ulstein som hovedsogn med Hareid anneks ble opprettet som eget sognekall.

Ulfsteen prestegjeld dannet grunnlaget for Ulfsteen formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 18. mai 1876 ble Hareid annekssogn delt slik at Vartdalstranden ble eget kirkesogn. Ved kgl.res. 26. mai 1900 ble Vartdalstranden sogn utskilt fra Ulstein, for sammen med Ørsten sogn i Volden å utgjøre et nytt Ørsta prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Ulstein
* Hareid

## Referanser
Ørsta prestegjeld

**Ørsta prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Søre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Ørsta kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Ørsta kirke.

Ørstas kirkesogn er nå en del av Ørsta kirkelige fellesråd, og underlagt Søre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Œrstr  sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Ørsta antas å være lagt under Volda i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 lå Ørsten sogn under Voldens Præstegjeld, og ble sammen med hovedsognet betjent av sognepresten. Ved kgl.res. 30. april 1877 ble Ørsten et kallskapellani, men ved kgl.res. 26. mai 1900 ble dette nedlagt, og Ørsta prestegjeld ble opprettet fra 1. oktober 1900, bestående av Ørsten hovedsogn fra Volden prestegjeld og Vartdalsstranda annekssogn fra Ulstein prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Ørsta
* Vartdal

## Referanser
Sunnylven prestegjeld

**Sunnylven prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Austre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Stranda kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Sunnylven kirke.

Sunnylvens kirkesogn er nå en del av Stranda kirkelige fellesråd, og underlagt Nordre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Sunníflir sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Sunnylven antas å være lagt under Ørskog i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hørte Sunnylven og Geiranger sogn til Øreskoug Præstegjeld.

J. Fr. Lampe oppgir at *Allerede 1673 blev Norddalen skilt fra Ørskog* og *Ved Truls Christensen Krogs [..] Ansættelse som Sognepræst [6. august 1673] [i Ørskog] blev Norddalen skilt fra Ørskog.* Samme sted står det likefullt at *Otto Finde Astrup [..] blev [..] 6. Marts 1767 [Norddalens] første Sognepræst.* En mulig forklaring på dette misforhold er gitt av P. A. Lillebø. Om i gavnet år 1673 og i navnet år 1767, ble altså det vidløftige Ørskog prestegjeld delt ved at Norddal, Sunnylven og Geiranger ble opprettet som eget Norddal prestegjeld.

Ettersom det var eget tinglag, dannet Sundelven sogn grunnlaget for Sundelven formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 18. mars 1861 ble Sunnylven og Geiranger skilt ut fra Norddalen som eget sognekall, gjeldende fra 1. juli 1861.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Sunnylven
* Geiranger

## Referanser
Stranda prestegjeld

**Stranda prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Austre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Stranda kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Stranda kirke.

Strandas kirkesogn er nå en del av Stranda kirkelige fellesråd, og underlagt Nordre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Slyggsstaðir* eller *Strǫnd sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Stranda antas å være lagt under Ørskog i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hørte Stranda og Stordal sogn til Øreskoug Præstegjeld.

Ved kgl.res. av 26. januar 1759 ble Stranda som hovedsogn og Stordal som annekssogn utskilt som eget *Stranden prestegjeld*.

Stranden prestegjeld dannet grunnlaget for Stranden formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 11. juni 1906 ble det gitt tillatelse til å bygge ny kirke for Stordal sogn på Vinjebraut under gården Vinje, og ved kgl.res. av 24. juli 1914 ble det gitt tillatelse til å oppføre et kapell i Liabygda. Ved kgl.res. av 18. mars 1966 ble Stordal sogn sammen med Skodje sogn av Skodje prestegjeld lagt til Ørskog prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Stranda
* Liabygda

## Referanser
Skodje prestegjeld

**Skodje prestegjeld** var et prestegjeld  tilhørende Nordre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Skodje kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Skodje kirke.

Skodjes kirkesogn er nå en del av Ålesund kirkelige fellesråd, og underlagt Nordre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Skǫðin sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Skodje antas å være lagt under Borgund i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 hørte Skodje og Vatne sogn til Borgen Præstegjeld, og ble betjent av en *domestico sacellano per vices*, eller *personellkapellan* som bodde hos sognepresten.

Ved kgl.res. av 12. januar 1858 ble *Skaue* hovedsogn med Vatne annekssogn skilt ut fra Borgen som eget sognekall, gjeldende fra 1. mai 1858.

Ved kgl.res. av 18. mars 1966 ble Vatne sogn skilt ut fra Skodje prestegjeld, og sammen med fastlandsdelen av Haram prestegjeld opprettet som eget Vatne prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1967. Samtidig ble Skodje hovedsogn overført til Ørskog prestegjeld, og Skodje prestegjeld opphørte.

## Referanser
Giske prestegjeld

**Giske prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nordre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Giske kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Giske kirke.

Giskes kirkesogn er nå en del av Giske kirkelige fellesråd, og underlagt Nordre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Gizki sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Giske antas å være lagt under Borgund i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 12. januar 1858 ble Borgund delt i tre sognekall, gjeldende fra 1. mai 1858:
# Borgund med Giske kapell,
# Aalesund,
# Skaue med Skodje hovedsogn og Vatne annekssogn.

Ved kgl.res. av 21. september 1897 ble Giske sogn utskilt fra Borgund, med Giske kapell som sognekirke, gjeldende fra 1. januar 1898. Ved kgl.res. av 18. mars 1966 ble Giske sogn i Borgund og Vigra sogn i Haram prestegjeld opprettet som nytt *Giske prestegjeld*, gjeldende fra 1. januar 1967.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Giske
* Valderøy
* Vigra

## Referanser
Haram prestegjeld

**Haram prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nordre Sunnmøre prosti. Det omfattet sogn i Ålesund kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Haram kirke.

Harams kirkesogn er nå en del av Ålesund kirkelige fellesråd, og underlagt Nordre Sunnmøre prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hárhamar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Haram antas å være lagt under Borgund i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. I Reformatsen 1589 var Haram og Vigra var eget kapellani under Borgen Præstegjeld.

Haram ble utskilt som eget prestegjeld fra 1702, med kgl.res. i 1704. Erik Pontoppidan oppgir at de residerende kapellanene på Sunnmøre ønsket å beholde tittelen, ettersom de derved unngikk skatt til kongen - noe en sogneprest måtte betale. Presten i Haram stod likevel ikke lenger under sognepresten i Borgund. Den første med tittel *sogneprest* var imidlertid Henning Abelseth, som etter kongelig forordning av 28. februar 1755 ble sogneprest i Haram.

Harham prestegjeld dannet grunnlaget for Harham formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 26. juni 1914 ble Fjørtoft kapelldistrikt fradelt Haram sogn som eget kirkesogn, gjeldende fra 1. juli 1914. Ved kgl. res. av 18. mars 1966 ble Giske sogn i Borgund og Vigra sogn i Haram skilt ut til nye Giske prestegjeld, mens fastlandsdelen av Haram sogn ble slått sammen med Vatne sogn av Skodje prestegjeld til et nytt Vatne prestegjeld.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Haram
* Fjørtoft

## Referanser
Vestnes prestegjeld

**Vestnes prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Indre Romsdal prosti. Det omfattet sogn i Vestnes kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Vestnes kirke.

Vestnes' kirkesogn er nå en del av Vestnes kirkelige fellesråd, og underlagt Indre Romsdal prosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Vestnes er ikke nevnt som kirkesogn i middelalderen. I Reformatsen 1589 hørte Vestnæs og Tresfiord sogn til Vedøens Præstegjeld.

Ettersom det var eget tinglag, dannet Væstnes sogn grunnlaget for Væstnes formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 31. mars 1847 ble Vestnes og Sylte fradelt Veøy prestegjeld som et eget *Vestnes prestegjeld*. Ved kgl.res. av 23. mars 1859 ble det gitt tillatelse til å bygge kirke på Fiksdal, og Fiksdal sogn ble opprettet. Ved kgl.res. av 28. april 1922 ble inndelingsnavnet Sylte endret til Tresfjord.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Vestnes
* Tresfjord
* Fiksdal
* Vike

## Referanser
Alfa Romeo Tonale

**Alfa Romeo Tonale** (2023–) er en femdørs liten SUV familiebil fra italienske Alfa Romeo.

Den ble lansert som konseptbil på Salon international de l’automobile de Genève i 2019. Grunnet pandemi og chipkrise ble den ikke klar for salg før i 2023. Tonale er Alfa's tredje modell ved siden av sedanen Alfa Romeo Giulia og den litt større SUV-en Alfa Romeo Stelvio.  Navnet kommer av fjellpasset Tonale i De rätiske Alper.

Tonale er den første hybridbil fra Alfa Romeo og kan fås med selvlåsende differensial og firehjulstrekk (modellen **Q4**). Den kan også fås med ren bensin- eller dieselmotor i noen land. De to utstyrsvariantene i Norge var i 2023 **Ti** som står for *Turismo internazionale* og passer for de som vil på ferie, og **Veloce** som er rettet mot raskere kjøring. Prisene i Norge i 2023 var for firehulstrekkeren like under 700 000 kroner.  

Nytt i Tonale er også at kjøredata vanskelig kan forfalskes da de lagres som Non-fungible token.
## Referanser
Veøy prestegjeld

**Veøy prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Molde domprosti. Det omfattet sogn i Molde kommune i Møre og Romsdal fylke, og hovedkirken var Veøy kirke.

Veøys kirkesogn er nå en del av Molde kirkelige fellesråd, og underlagt Molde domprosti i Møre bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Véey sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Veøy prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Reformatsen 1589 hadde *Vedøens Præstegjeld* ni kirker og tre prester. Sognepresten betjente hovedkirken Vedøe, samt Bolsø og Rødven, mens Kleive, Vestnæs og Tresfjord hadde en residerende kapellan, og Rød, Vistdal og Eresfjord ble betjent av en residerende kapellan *per vices*. I Norges land og folk (1911) angis at: *Veø præstegjeld omfattede ifølge reformatsen tillige de nuværende præstegjeld [[Nesset prestegjeld|Nesset]], [[Bolsøy prestegjeld|Bolsø]] og [[Vestnes prestegjeld|Vestnæs]]; de to førstnævnte blev fraskilt ved rescript af 18de november 1740 og sistnævnte ved resl. af 31te marts 1847.*

Ved kgl.res. av 18. November 1740:

I 1740 ble således det vidløftige Veøy prestegjeld delt, og bestod av de gjenværende Veøy, Rødven, Sylte og Vestnes sogn.

Vedøe prestegjeld dannet grunnlaget for Vedøe formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 31. mars 1847 ble prestegjeldet igjen delt, ved at Vestnes hovedsogn og Tresfjord annekssogn ble eget Vestnes prestegjeld. Ved kgl.res. av 14. mai 1901 ble en del av Veøy hovedsogn, på sydsiden av Langfjorden, slått sammen med Rødven sogn og gitt navnet Holm sogn og sognekirken skulle stå på Holm med kapell i Rødvendalen. Ved kgl.res. av 23. februar 1968 ble Veøy prestegjeld nedlagt, Veøy sogn overført til Bolsøy prestegjeld, mens Vågstranda og Holm sogn ble lagt til Grytten prestegjeld, gjeldende fra 1. februar 1970.

## Referanser