Freidank

]
**Freidank** (også: *Vrîdanc*, *Vrîgedanc*; død sannsynligvis i 1233 i Kaisheim i Hertugdømmet Schwaben i Det tysk-romerske rike) var en omreisende dikter og kleriker sannsyligvis uten høyere vielser (en vagant-munk, vandremunk), som trolig kom fra det schwabiske område, ut fra hans alemanniske språk. Han ble trolig født på slutten av 1100-tallet. Fra 1228 til 1229 kan han ha deltatt i Fredrik IIs korstog. Ifølge Kaisheim-annalene antas dødsåret å være 1233. Skjønt etter eget utsagn så Hartmann Schedel en grav merket *Freydanck* i Treviso i 1465.
## Navnet ''Freidank''
*Freidank (Vrîdanc, Vrîgedanc)* betyr bokstavelig talt «fri tanke»; en rekke passasjer i Freidanks poesi henspiller på tankefriheten, og navnet kan være et antatt epitet, selv om Freidank *(Fridanc, Fridangus)* også er registrert som et tysk slektsnavn i den senere middelalderperioden; en *Bernhard Freidank* er nevnt i Seifried Helblings *Lucidarius* (skjønt det er blitt hevdet at dette faktisk kan være en referanse til dikteren selv.).

Wilhelm Grimm (1834) hevdet at forfatterens navn *Vrîdanc* er et pseudonym og at forfatteren av *Bescheidenheit* er Walter von der Vogelweide. Denne hypotesen ble umiddelbart avvist av flertallet av lærde; ifølge Karl Bartsch (1878) var den eneste tyske filologen som lot seg overbevise av Grimms idé Wilhelm Wackernagel.
 

## Liv og virke
Rekonstruksjoner av Freidanks liv er basert på hypoteser; noe som er sikkert er at forfatteren av *Bescheidenheit* kalte seg Freidank. De litterære sitater, og innen rammen av den rike håndskriftlige overlevering, ble han trolig født på slutten av 1100-tallet i det alemannisk-sørtyske språkområde. Det høye utdanningsnivå som fremgår av teksten antyder at Freidank var en geistlig vel trent i skrift og tale. 

Det er helt uklart om han var uten fast prestetjeneste og måtte tjene ekstra penger gjennom poesi på sine reiser. Slike forestillinger må behandles med varsomhet på grunn av de romantiske elementene de inneholder.

Deltagelse i det sjette korstog under Fredrik II virker sannsynlig – uten at det foreligger noen reelle bevis her heller. Indisiene er imislertid til stede: De såkalte * Akkon-Sprüche*, som representerer et av få sammenhengende avsnitt av *Bescheidenheit*, hører hjemme i denne sammenheng. Han synes å ha opplevd den sosiale oppløsning og demoralisering som ble utløst av et epidemisk utrbrudd i Akko, og skriver om dette. 

Freidank kunne derfor ha reist som pilegrim med korsfarerhæren til Akko, Jaffa og Jerusalem. Fredrik II inngikk freden i Jaffa med den egyptiske sultan al-Kamil på sitt korstog den 18. februar 1229 før han toget inn i Jerusalem, hvor han kronet seg selv til konge av Jerusalem an 18. mars 1229. Hans holdning til korstogene er distransert.

Han er nevnt flere ganger av samtidige, inkludert: to ganger med Rudolf von Ems (f.eks. *Alexander*, red. Jung, V. 3235). I Kaisheim-annalene nevnes dødsfallet til en *«Fridancus magister»* i cistercienserklosteret *Kloster Keisheim* i 1233 (i den moderne Landkreis Donau-Ries i Swabisk Bayern vest i Bayern); denne kan ha vært identisk med dikteren.

## ''Bescheidenheit''
Hans verk *Bescheidenheit*, som ble skrevet mellom 1215 og 1230, er blitt overlevert til moderne tid. Det er en samling av rimende ordtak som kritisk undersøker normene i forfatterens samtid – spesielt det høviske liv – i 53 tematiske avsnitt og rundt 4700 vers. Arbeidet krever kunnskap om Bibelen, men også innen patristikk og tidlig skolastikk. Det har ikke vært mulig å forankre poesien polisk eller sosialt; det mangler referanser til mesener eller petisjoner om materielle donasjoner, som ellers var vanlig i tidens såkalte *[[Sangspruchdichtung]]*. Likevel forble  verket *Bescheidenheit* svært  populæry frem til 1500-tallet. Det er blitt overlevert i en rekke manuskripter og også i en latinsk oversettelse (*Fridangi Discretio*); i tillegg til komplette manuskripter forefinnes det ofte sitater av enkeltstående fyndord og utsagn. 

For den senere resepsjon er den overarbeidede utgivelse av verket av Sebastian Brant fra 1508 særlig verdt å nevne: *«Von dem rechten weg des Lebens, vnd aller Tugendten, ämptern vn[d] Eigenschafften, wie sie dem Menschen begegnen mögen, gantz fleissig vnd kurtz in Reimen verfaßt; Auch mit schönen vnd Kunstreichen Figuren, vber alle Capitel ... dergleichen vormals im Druck nie außgangen.»* ([Frankfurt am Main]: Feyrabend vnd Hüter, 1567).

### Moderne utgaver av ''Bescheidenheit''
* W. Grimm: ''Vridankes Bescheidenheit'' (1834; 2nd ed. 1860).
*H. E. Bezzenberger: Fridankes ''Bescheidenheit'' (1872).

## Litteratur
* Hermann Paus: *Über die ursprüngliche Anordnung von Freidanks Bescheidenheit …* C.P. Melzer, Leipzig 1870,  (Dissertation Universität Leipzig 1870, 66 Seiten).
* 
* Henry Simonsfeld: *Eine deutsche Colonie zu Treviso im späteren Mittelalter. Mit einem Excurs: Freidanks Grabmal.* Abhandlungen der historischen Classe der Königlich Bayerischen Akademie der Wissenschaften, Band 19,3. Franz in Comm., München 1891, s. 543–638
* C. Loewer: *Patristische Quellenstudien zu Freidanks Bescheidenheit*. Diss. Leipzig 1899
* Josef Klapper: *Die Sprichwörter der Freidankpredigten. Ein Beitrag zur Geschichte des ostmitteldeutschen Sprichworts und seiner lateinischen Quellen = Proverbia Fridanci.* Wort und Brauch, Band 16. Marcus, Breslau 1927
* Albert Leitzmann: *Studien zu Freidanks Bescheidenheit*. Sitzungsberichte der Deutschen Akademie der Wissenschaften zu Berlin; Philosophisch-historische Klasse, Jg. 1948, 2. Akademie-Verlag, Berlin 1950
* 
* Friedrich Neumann: *Freidank.* I: *[[Verfasserlexikon]].* 2. Auflage. Band 2, 1980, Sp. 897–903 (postum).
* Leslie Seifert: *Wortfeldtheorie und Strukturalismus. Studien zum Sprachgebrauch Freidanks.* Studien zur Poetik und Geschichte der Literatur, Band 4. Kohlhammer, Stuttgart [o.&nbsp;a.] 1968
* Günter Eifler: *Die ethischen Anschauungen in Freidanks „Bescheidenheit“*. Hermaea, Germanistische Forschungen, Neue Folge, Band 25. Niemeyer, Tübingen 1969
* Berndt Jäger: *Untersuchungen zu Ueberlieferung und Rezeption Freidanks im Spaetmittelalter*. "Durch reimen gute lere geben". Göppinger Arbeiten zur Germanistik, Band 238. Kuemmerle, Göppingen 1978
* Ines Heiser: *Autorität Freidank. Studien zur Rezeption eines Spruchdichters im späten Mittelalter und in der frühen Neuzeit*. Niemeyer, Tübingen 2006
* Barbara Leupolt: *Die Freidankausgabe Sebastian Brants*. Diss. Marburg 2007 online
* Davide Bertagnolli: *Freidank. Die Sprüche über Rom und den Papst*.  Göppinger Arbeiten zur Germanistik, Band 775. Kümmerle, Göppingen 2013

## Referanser