Plastforurensing

**Plastforurensing** er plast på avveie som forsøpler land, vann, hav og påvirker jordens miljø negativt. Dette påvirker mennesker, dyreliv og planter. Plast en av de største truslene våre hav står overfor i dag, og forårsaker utallige skader på økosystemer, enorme økonomiske skader på kystsamfunn og utgjør en potensiell helsetrussel for mer enn tre milliarder mennesker som er avhengige av mat fra sjøen. 

Plast er billig og kan brukes til nesten alt og siden 1950-tallet og frem til 2020 har det blitt produsert over 8,3 milliarder tonn plast, og forbruket ser ikke ut til å avta. I dag ligger produksjonen årlig på 320 millioner tonn. De enorme plastmengdene har ført til en opphopning av plast i naturen og er et stort miljøproblem. 

Plast har en levetid på opptil flere hundre år i naturen. For at plast skal brytes ned til så små deler at de ikke lenger er synlig for det blotte øye kan det ta 16 generasjoner, men selv om man ikke kan se dem er disse små plastbitene til skade for miljøet.

Produksjon og forbruk av plast vokser raskere enn avfallshåndteringen ofte kan håndtere og man har ikke nok bevissthet på at ikke industri, jordbruk og husholdninger håndterer plast på en forsvarlig måte. Man finner nå plast på de høyeste fjelltoppene og ned til de dypeste havdypene.

Kun ca. 9–10 % av all plast i verden blir resirkulert, 12–14 prosent blir brent og resterende 76-79 % ender opp på søppelfyllinger eller havner i naturen. Denne store mengden plastavfall kommer inn i miljøet og forårsaker problemer i hele økosystemet. For eksempel antyder studier at kroppene til 90 % av sjøfuglene inneholder plastrester.

FN estimerer at det nå finnes mellom 75 og 199 millioner tonn plastavfall i havet. De estimerer at mellom 9 og 14 millioner tonn plast havner i havet hvert eneste år. Forskning anslår også at plastforsøplingen vil kunne tredobles innen 2040 og at innen 2050 kan det være mer plast enn fisk i havet etter vekt, om vi ikke tar umiddelbare grep.

Enkelt ganger eksporterer rike land plastavfallet til mindre rike land hvor dette blir et miljøproblem.

## Plast
:*Se også: [[Plast]]*

Plast er et syntetisk materiale som lages gjennom polymerisasjon. Plast kan formes til fibre eller i filmer, og har mange bruksområder, fra industri til hverdagslige ting som bæreposer, plastflasker, kanner, plastemballasje, tau eller klær. Man kan tilsette kjemiske stoffer som gjør plasten mykere, hardere, varmebestandig, gjennomsiktig, vannavstøtende, sterkere og holdbar, stoffer som i seg selv er skadelige for miljøet. Overflaten på plast kan derfor ha høye konsentrasjoner av miljøfarlige stoffer.

Den kjemiske strukturen til de fleste plaster gjør dem motstandsdyktige mot mange naturlige nedbrytningsprosesser, noen som resulterer i at de brytes ned sakte.

## Mikroplast og nanoplast
:*Se også: [[Mikroplast]]*

Mikroplast er små plastpartikler som har en størrelse på fra 5 millimeter ned til 1 mikrometer (μm).

Når plasten havner i havet, brytes den ikke ned, den brytes opp i stadig mindre biter. Dette skjer enda langsommere i havet enn på land, fordi det er mindre UV-stråling og kaldere temperaturer på havdypet. I strandsonen brytes plast derimot fortere opp i ørsmå plastbiter på grunn av påvirkning fra bølger, sollys og vind. Når plasten har blitt til mikroplast er den nesten umulig å fjerne fra naturen. De ørsmå partiklene overføres til og akkumuleres i næringskjeden, hvor de utgjør en trussel mot mattrygghet og også menneskers helse.

Ved videre nedbrytning blir mikroplasten til nanoplast, plastpartikler mindre enn 1 μm.  Det er funnet mikroplast i nær sagt alle miljøer i vann, fra overflatevann til havets sedimenter så langt som 3 kilometer under havoverflaten.

## Plast på land

Plastforurensing på land kommer fra forbruksprodukter og emballasje, landbruk, industri, bygg og anleggsvirksomhet. Plasten som er på avveie, kan være alt fra gjenstander til små plastbiter. Når en plastbit havner i naturen vil UV-stråler fra sola og slitasje fra vind og vær gjøre at plasten blir sprø og deles opp i mindre og mindre biter som til slutt blir mikroplast. Eksempler på makroplast det blir ryddet mye av i Norge er taustumper, isoporbiter, plastemballasje, kanner, garn, og plastflasker.

Landbruksplast er et viktig materiale for landbruket, men også en kilde til forurensning, derfor jobber blant annet Norges Bondelag for at mest mulig landbruksplast skal gjenvinnes. Landbruksplast er en fellesbetegnelse for ulike plasttyper som brukes i landbruket, vanligste er rundballeplast, sekker til gjødsel, såkorn og lignende, fiberduk, solfangerfolie og hard plastemballasje som kanner, plantebrett og kasser.

Flere steder i verden, også i Europa, er det store landbruksområder som er dekket av plast, enten plast på marken eller som drivhus. De største av disse stedene blir kalt "Plastic Sea". Eksempler på dette finner man for eksempel i Poniente Almeriense og El Ejido i Andalusia, Spania.

Årlig slippes det ut 19 000 tonn mikroplast fra norske kilder på land, hvorav 50% ender opp i havet.

## Plast i vann

### Drikkevann
I 2017 kom en rapport hvor forskere slår fast at det finnes mikroplast i drikkevannet i millionbyer over hele verden, også i Europa. NIVA opplyser om at det i 2018 var lave nivåer av mikroplast i vannet fra norske vannverk, og Folkehelseinstituttet konkluderte med at dette ikke utgjør noen helserisiko.

Også i drikkevann man kan kjøpe på flasker finner man plastpartikler. I flasker fra ni forskjellige land er det funnet et svært høyt innhold av mikroplast.

### Ferskvann
Forskningsinstituttet Norce slo i 2022 fast at det er store mengder plast i mange norske elver. De undersøkte 84 elver og det meste av plasten de fant var tynn folie, for eksempel landbruksplast, plastposer eller emballasje. Lierelva i Buskerud kommer dårligst ut, her var det enkelte steder med landbruksplast som er skjøvet ut fra jordbruksarealer og rett ut i elva. Her er det store fyllinger som kun består av plast. På de neste plassene over sterkt forurensede elver er Sandnesbekken i Kirkenes, Alnaelva i Oslo og Storelva i Bergen.

Over alt i verden er elvene forurenset av plast. Noen av de verste er elvene Yangtse, Huang He, Hai He, Zhu Jiang, Mekong og Amur i Kina, Ganges og Indus i India, Nilen og Niger i Afrika. Disse elvene bidrar med 95 % av all plast som ender opp i havene.

Også i innsjøer er plast et problem, det ble i 2010 funnet plast i mange skandinaviske innsjøer og problemet så bare ut til å øke.

### Hav

Marin plastforurensning er hovedsakelig kassert menneskelig søppel som flyter rundt eller finnes langs kysten. 85 prosent av all søppel i havet er plast, det dominerende er avfall fra fiskeri, havbruk og husholdning. Plasten forblir i havet, den brytes bare sakte ned til mindre og mindre partikler.

Det er stor usikkerhet om hvor mye plast som havner i havet hvert år, men FNs miljøprogram anslår at det er mellom 9–23 millioner tonn plast. Beregninger av årlig mengde plastavfall som havner i havet varierer etter hvilke metoder som legges til grunn. FNs miljøprogram anslår også at mengdene plastavfall som årlig vil havne i havet fram mot 2040 kan tredobles, dersom det ikke settes inn betydelige tiltak for å begrense tilførselen.

Det er anslått at den desidert største andelen av plastavfallet synker og blir liggende på havbunnen. Dette avfallet bli ført med havstrømmer ned til dype kløfter, hvor det samles opp og blir liggende i hundrevis av år. Mens det plastavfallet med minst flyteevne synker vil det med best flyteevne følge med havstrømmene for så å havne på strendene eller bli med i en evig runddans i havvirvlene. Plastsøppelet fra Europas elver følger strømmen langs norskekysten hvor mye blir skylt inn på kysten og resten blir med strømmene opp i Polhavet hvor det flyter i en evig loop.

Alle havvirvlene, også kalt gyres, har ansamlinger av plast, for det meste er det plastfragmenter. Den største ansamlingen av søppel er Great Pacific Garbage Patch i det nordlige Stillehavet. Dette området har anslagsvis en størrelse på over 1,6 millioner kvadratkilometer, som er over fire ganger så stort som Norge. Det består av 1,8 tusen milliarder plastfragmenter og veier til sammen mellom 45 000 og 129 000 tonn. Tilsvarende søppelområder finnes i det sydlige Stillehavet, Nord-Atlanteren og i Det indiske hav men disse er ikke like store ennå.

«Plasthvalen» har blitt brukt som eksempel på en fisk som har fått plast i seg på grunn av plastforurensingen i havet og fikk mye mediaoppmerksomhet. Det var en gåsenebbhval som strandet og ble avlivet på Sotra i Hordaland i 2017. Inni magesekken ble det funnet 40 plastposer, -sekker og flak som lå presset sammen som en ball.

Det er estimerte at de ti største utslippslandene av plastforurensning til havet på verdensbasis er, i fallende rekkefølge, Kina, Indonesia, Filippinene, Vietnam, Sri Lanka, Thailand, Egypt, Malaysia, Nigeria og Bangladesh.

## Plastforsøpling sin påvirkning på mennesker og dyr

### Mennesker
Plasten er en trussel for både dyr og mennesker. Den truer menneskers helse og levebrød. Plastforsøpling er også kostbart for verdensøkonomien og påvirker store og små lokalsamfunn over hele verden.

Nedbrutt plastavfall kan direkte påvirke mennesker gjennom direkte forbruk (i drikkevann, fra luft og gjennom huden), indirekte forbruk (ved å spise planter og dyr), og føre til forstyrring av hormoner og påvirke kroppens stoffskifte og evne til å formere seg. Mennesker får i seg store mengder mikroplastpartikler uten å vite det og ingen vet ennå hvilke konsekvenser dette vil få.

Blir bitene små nok kan plasten gå inn i blodomløpet og lagres i kroppsvev hos både dyr og mennesker. Mikroplast ble påvist i menneskelig blod for første gang i 2022 hvor plastpartikler ble påvist i nesten 80 % av de testede. Ulike typer kjemikalier som tilsettes plast for å gi den ulike egenskaper som hardhet og mykhet, kan også påvirke dyrs og menneskers helse negativt.

I 2019 viste en tysk studie at nesten alle barn er forurenset av plast myknere, to av barna hadde meget høye verdier. Dette er bekymringsfulle på grunn av myknerenes kan føre til hormonforstyrrelser. Babyer kan få i seg mye gjennom mat tilberedt i polypropylen plastbeholdere, som frigjør mange mikroplastpartikler når de varmes opp og når de steriliseres.

### Dyr

Plast påvirker dyr på forskjellige måter. Sel, hval, skilpadder, hjort, piggsvin, fugler og andre dyr kan vikle seg inn i plastsøppel. Mange dyr, særlig de som spiser alt de kommer over, får ofte i seg plast. Spesielt sjøfugl som beiter på havoverflaten er utsatt. Plastpartikler er funnet i fordøyelsen hos en rekke sjøfugler, marine pattedyr, skilpadder, og virvelløse dyr. Når plasten havner i mage og tarm, kan den gi en falsk metthetsfølelse og blokkere tarmfunksjoner noe som fører til at de ikke får i seg nok næring.

Allerede i 1961 var forskere bekymret for dødeligheten blant albatrosser som fikk i seg plast. Nå anslår man at plastavfall forårsaker døden til mer enn en million sjøfugler hvert år, samt mer enn 100 000 marine pattedyr. På Sotra strandet i 2017 en blekhodenebbhval som det viste seg hadde 40 plastposer i magen. Sotrahvalen fikk mange i Norge og andre land til å få opp øynene for problemet. 

Dyr som får i seg plast tar opp mikroplast og miljøgifter i kroppen. Andre dyr som spiser dyret, vil også kunne få stoffene i seg, slik at nanoplasten og miljøgiftene spres videre i næringskjedene. Selv dyphavsreker er forurenset med mikroplast.

Plast kan også legge seg over områder på havbunnen, og forhindre at koraller eller bunndyr får lys og oksygen.

## Plastforurensende land
Plastproduksjonen var i 2019 på hele 368 millioner tonn plast hvert år, 51 % blir produsert i Asia, hvor Kina er verdens største produsent.

Plast på avveie var i 2019 beregnet til 52 megatonn (Mt) i Asia, 17 Mt i Afrika, 7,9 Mt i Latin-Amerika og Karibia, 3,3 Mt i Europa, 0,3 Mt i USA og Canada og 0,1 Mt i Oseania.

De ti landene som i 2018 førte til mest plast i havet var på førsteplass Kina som førte til at 27,7 % av verdens totale plastforurensing i havet, andre var Indonesia med 10,1 %, tredje Filippinene med 5,9 %, fjerde Vietnam med 5,8 %, femte Sri Lanka 5,0 %, sjette Thailand med 3,2 %, syvende Egypt med 3,0 %, åttende Malaysia med 2,9 %, niende Nigeria med 2,7 % og tiende Bangladesh med 2,5 %. Disse ti landene står totalt for 68,8 % av plastavfallet i havene.

Fra og med 2020 overstiger den globale massen av produsert plast biomassen til alle landdyr og marinedyr til sammen.

## Norge
Plastforsøpling er også et betydelig problem i Norge. Land, innsjøer, elver, fjorder og kysten er forurenset. Forsøplingen er et problem langs mange norske vassdrag. Elvene fungerer som transportårer ut til kysten, og avfall langs vassdragene kan derfor også ende opp i havet. Store mengder avfall er påvist langs norskekysten og på Svalbard, det ingen tvil om at marin forsøpling er et omfattende miljøproblem i Norge.

Mesteparten av søppelet man finner her kommer fra Norge. Men noe av det man finner langs kysten kommer fra Østersjøen og Europas elver og har fulgt havstrømmen opp langs norskekysten. Det man finner mest av under søppelrydding er tau, plastflasker, matemballasje og uidentifiserbare plastbiter.

Over halvparten av plastavfall som etter planen skal resirkuleres blir eksportert, først og fremst til Sverige og Tyskland for å gjenvinnes der.

## Se også

* Forurensing
* Plastgjenvinning

## Referanser