open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ett steg till

***Ett steg till*** er et livealbum av Pugh Rogefeldt og bandet Rainrock, utgitt som dobbelt-LP 1975. På albumet medvirker også Ola Magnell og Janne Lucas Persson. Versjonen av «Små lätta moln» som innleder albumet, har med tiden blitt mer kjent enn originalversjonen som ble lansert på albumet *[[Ja, dä ä dä]]* i 1969.

Albumet ble innspilt 1.–3. desember 1974 i Kristianstads konserthus, Helsingborgs konserthus og Halmstads teater, med kompletterende pålegg innspilt i Metronome Studio. *Ett steg till* debuterte på Kvällstoppen 25. mars 1975 og lå på lista 22 uker fram til Kvällstoppen ble lagt ned i august. Albumet nådde som best opp til #3.

Albumet inneholdt for det meste nya låter fra Rogefeldt, deriblant «Vandrar i ett regn». Under konsertene ble det også framført klassiske låter av Janne "Lucas" Persson. Albumet solgte över 100 000 eksemplarer.

I oktober 1989 ble Rogefeldt, Rainrock, Magnell og Persson gjenforent for å spille på Melody Electric Café i Stockholm. Der framførte de *Ett steg till* fra begynnelsen til slutten med unntak av låtene «Långt ute på landet» og «Jesus».

*Ett steg till* er en av titlene i boken *Tusen svenska klassiker* (2009).

## Sporliste
#"Små lätta moln" (Pugh Rogefeldt) – 3:11
#"You Got a Boy Friend" (Ola Magnell) – 1:55
#"Hog Farm" (Pugh Rogefeldt) – 4:10
#"Påtalåten" (Ola Magnell) – 3:16
#"Vandrar i ett regn" (Pugh Rogefeldt) – 3:35
#"Blus-blues" (Ola Magnell) – 2:59
#"Solseggietto" (Carl Philipp Emanuel Bach) – 2:05
#"Storseglet" (Pugh Rogefeldt) – 10:04
#"Funderingen" (Janne "Lucas" Persson) – 2:57
#"På festplatsen" (Thornquist) – 1:11
#"Finns det lite stolthet kvar, finns det också hopp om bättring" (E. King, Pugh Rogefeldt) – 2:52
#"Flickornas Laban" (Pugh Rogefeldt) – 10:39
#"Långt ut på landet" (V. Vliet, Pugh Rogefeldt) – 3:06
#"Amerika" (Pugh Rogefeldt) – 3:28
#"Afrika" (Nocentelli, Neville, Modeliste, Porter Jr., Pugh Rogefeldt) – 5:52
#"Jesus" (Pugh Rogefeldt) – 6:59
#"Ett steg till" (Manning, Pugh Rogefeldt) – 6:11

## Personell
**Musikere**
* Pugh Rogefeldt – gitar, sang
* Bo Frölander – trommer
* Roger Pettersson – elektrisk bassgitar, bakgrunnsang
* Ingemar Rogefeldt – gitar
* Ola Magnell – gitar, sang
* Janne Lucas – keyboard

**Produksjon**
* Rune Persson - lydtekniker (miksing of redigering)
* Ola Kejving – lydtekniker
* Lasse Ermalm – omslag

## Eksterne lenker
* A Jazz Noise Here'' på Allmusic
* A Jazz Noise Here'' på Discogs (CD)
* A Jazz Noise Here'' på Amazon
2. etappe av Giro d’Italia 2023

**2. etappe av [[Giro d’Italia 2023]]** gikk fra Teramo til San Salvo 7. mai 2023.

Jonathan Milan vant etappen.

## Etapperesultater

## Sammenlagt etter etappen

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Likestillingsparadokset

Innen psykologi og samfunnsforskning er **likestillingsparadokset**  kjønnsforskjeller i personlighet og yrkesvalg er større i mer kjønnslikestilte land er. 

Eksempler på forskjeller som øker jo mer likestilte land blir, er kjønnforskjeller i score på femfaktormodellen, mørke triadetrekk, selvtillit, depresjon, personlige verdier og enkelte yrkes- og utdanningsvalg. Dette fenomenet er tilsynelatende paradoksalt fordi man forventer at forskjellene ville bli redusert etter hvert som land blir mer likestilte.

Ulike forklaringer på paradokset er blitt foreslått. Noen forskere antyder at flere stereotyper og kjønnede forventninger i mer likestilte land kan være bakenforliggende årsaker, og at kvinner i mindre utviklede land har større sannsynlighet for å velge realfag, basert på det økte behovet for sikkerhet og god lønn. Andre hypoteser er at dypt forankrede og iboende kjønnsforskjeller er mindre tilbakeholdte, og kan lettere materialiseres i likestilte land.

## Referanser
Christen Thorsen Christensen

**Christen Thorsen Christensen** (født 27. august 1802 i Drammen, død 10. mai 1874 i Tønsberg) var en norsk agronom og senere statsagronom i tidsrommet 1856 til 1860. Christen var sønn av kjøpmann Lars Christensen Holter og Margrete Holter. Han ble utdannet ved Sverdrups landbruksskole på Semb og var en av de første til å starte organisert jordbruksundervising i Norge, senere var han en av de som drev statlig veiledning for jordbruket. Christensen eide i tidsrommet fra 1826 til 1831, Lille Reistad, deretter i 1835 kjøpte han den store gården Søndre Linnes i Lier. Her starta han en privat landbruksskole i 1837, som han drev frem til 1843. Christensen startet også en betesirupsfabrikk på gården. I 1846 ble skolen gjenåpnet av Buskerud amt med Christensen som bestyrer frem til 1849. Christensen var i tillegg ordfører i Lier kommune fra 1844 til 1845. I 1850 makeskiftet han gården mot Vollebekk i Ås. Fra 1852 til 1856 jobbet han som reisende agronom for Selskapet for Norges Vel, deretter ble han i 1856 statsagronom. Fra 1861 var han overtollbetjent i Larvik tolldistrikt. Christensen var gift med Elise Sofie Rist som sammen fikk syv barn. Etter Elises død i 1860, ble han bosatt i Tønsberg fra 1866 og frem til sin død i 1874.

## Referanser
Cerenopus

***'Cerenopus*** er en slekt av skyggebiller.

## Utseende
Små til ganske store, vanligvis avlange, ofte matte skyggebiller, gjerne rødbrune til svarte på farge.

## Levevis
Skyggebillene har utpregede tilpasninger til å overleve i tørre miljøer, med meget tykk, vanntett kutikula og velutviklede ekskresjonsorganer (malpighiske rør) som tar vare på det aller meste av fuktigheten. De fleste av artene lever da også i tørre omgivelser, men det finnes også arter som lever blant annet i sopp. Stort sett lever skyggebillene av ulike slags dødt plantemateriale.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[skyggebiller]]**, Tenebrionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien skyggebiller, Tenebrioninae Latreille, 1802
******* Stammen **[[Cerenopini]]** Horn, 1870
******** Slekten ***Cerenopus*** LeConte, 1851 
********* *[[Cerenopus angustatus]]* Horn, 1894
********* *[[Cerenopus aterrimus]]* Horn, 1894
********* *[[Cerenopus concolor]]* LeConte, 1851 
********* *[[Cerenopus hermanus]]* Berry, 1975
********* *[[Cerenopus punctatus]]* Berry, 1975

## Referanser




## Eksterne lenker
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter https://bugguide.net/node/view/149056
*
Brass Band Überetsch

**Brass Band Überetsch** er et brassband med base i Trentino-Syd-Tirol, Italia.

Brassbandet representerte Italia i europamesterskapet for brassband 2023 med deltakelse og seier i «Challenge Section».

## Referanser
Onkel Reje

***Onkel Reje*** (norsk: *Onkel Reke*) er en dansk barne-TV-serie fra Danmarks Radio, som hadde sin debut i 2013. Onkel Reje er en politisk ukorrekt karakter, som spilles av TV-vert og musiker Mads Geertsen. Onkel Reje har matroshatt, hengevom og røyker pipe. Han banner gjerne, men kun på dansk, og gir dårlige råd for å provosere til samtale.

Onkel Reje utgir også musikk med sangtitler som: *Jeg kan ikke lide at gå i bad*, *Mormor* og *Piger der er ude på ballade.

== Diskografi ==
**Onkel Rejes Store Pladehits* (2013)
**Onkel Rejes Heavyband* (2019)
**En på Snotten'' (2022)

## Referanser
Looney Tunes: Back in Action (videospill)

***Looney Tunes: Back in Action*** er et 3D-plattformspill til PlayStation 2, GameCube og Game Boy Advance som kom ut i 2003. Det ble utviklet av Warthog Games og er basert på filmen *[[Looney Tunes: Back in Action]]*.

## Handling
Spillet innebærer å spille som enten Snurre Sprett eller Daffy Duck. Hver karakter har sine egne spesielle evner, og spillet krever at man bruker begge karakterene. Underveis kan de finne penger over alt, vanligvis som mynter og sedler. Gullbarrer finnes også, men mer sjeldent. Mynter er verdt $5, sedler er verdt $50, og gull er verdt $100. Noen gjenstander er begravd under jorden, og er derfor litt vanskeligere å oppdage. Pengene man finner kan brukes til å få tilgang til en av 4 andre regioner i spillet, for eksempel Vegas eller Paris. Spilleren må klare fire til seks utfordringer innenfor hver av de fem regionene, før man kan komme videre i spillet.

## Referanser


## Eksterne lenker

*
Kemal Kılıçdaroğlu

**Kemal «KK» Kılıçdaroğlu** (født 1948) er en tyrkisk politiker (CHP), økonom og tidligere offentlig tjenestemann. Han leder det sosialdemokratiske, sekulære partiet republikanske folkepartiet. Han har ledet opposisjonssamarbeidet mot landets sittende statsleder Recep Tayyip Erdoğan siden 2010, og ved  stilte han som samlingskandidat, men tapte for ham.

## Biografi
Kılıçdaroğlu avstammer fra den aleviske slekten Cebeligiller. I 1950 endret hans far, Kamer Karabulut, efternavnet til Kılıçdaroğlu.

Han var elev ved grunn- og middelskoler i Erciş, Tunceli, Genç og Elazığ. I 1971 tok han en bachelorgrad i samfunnsøkonomi ved Akademiet for økonomi- og forvaltningskunnskap ved  i Ankara. Han arbeidet siden ved landets finansdepartement frem til 1983, da han ble utnevnt til generaldirektør ved landets sosialforsikringsinstitusjon SSK, hvor han var virksom fra 1992–1996 og 1997–1999.

### Politisk karriere
Han ble valgt inn som parlamentsmedlem for Det republikanske folkepartiet under valget i 2002, da han også ble dets parlamentariske leder. Kılıçdaroğlu stilte til valg som borgermester i Istanbul, men tapte for regjeringspartiet AKPs Kadir Topbaş. 31. agust 2012 ble han valgt til nestleder i Sosialistinternasjonalen.

Da  trakk seg som partileder for CHP efter en sexskandale, ble Kılıçdaroğlu énstemmig valgt til partileder ved dem 33. partikongressen i mai 2010.

Kılıçdaroğlu har arbeidet for å skape en bred politisk front mot regjeringspartiet, en innsats som førte til en betydelig fremgang for opposisjonspartiene, dog ikke tilstrekkelig til å fravriste AKP regjeringsmakten. Hans strategi kulminerte i dannelsen av «Nasjonal allianse» (*Millet İttifakı*) og CHPs påfølgende seire i lokalvalgene i 2019.

Imidlertid tapte han stikkvalget 23. mai 2023 for den sittende presidenten Recep Tayyip Erdoğan.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Tauroceras (bille)

**Centronopini** er en gruppe av skyggebiller.

## Utseende
Små til ganske store (ofte 15-25 millimeter), vanligvis avlange skyggebiller, gjerne brunrøde til svarte på farge.

## Levevis
I motsetning til mange andre skyggebiller som finnes på tørre steder utvikler larvene til denne gruppen seg i fuktig, død ved.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[skyggebiller]]**, Tenebrionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien skyggebiller, Tenebrioninae Latreille, 1802
******* Stammen **[[Centronopini]]** Doyen, 1989
******** Slekten ***Tauroceras*** Hope, 1841
********* *[[Tauroceras barclayi]]* Ferrer, Soldati & Delatour, 2005
********* *[[Tauroceras cornutum]]* (Fabricius, 1775)
********* *[[Tauroceras evasprecherae]]* Ferrer, Soldati & Delatour, 2005
********* *[[Tauroceras girardi]]* Ferrer, Soldati & Delatour, 2005
********* *[[Tauroceras lucifer]]* Ferrer, Soldati & Delatour, 2005
********* *[[Tauroceras mulata]]* Zayas, 1989
********* *[[Tauroceras noelmali]]* Ferrer, Soldati & Delatour, 2005
********* *[[Tauroceras rugosicollis]]* (Pic, 1913)
********* *[[Tauroceras tichyi]]* Ferrer, Soldati & Delatour, 2005
## Referanser




## Eksterne lenker
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter https://bugguide.net/node/view/309463
*
EyeToy: Chat

***EyeToy: Chat*** var et telekommunikasjonsprogram utviklet av London Studios og gitt ut til PlayStation 2 i 2005. Gjennom EyeToy: Chat var det mulig å utføre gratis videoanrop mellom PlayStation 2-konsoller koblet til internett. Programmet brukte EyeToy-kameraet som nettkamera. Programmet hadde også tekstchat og vanlig anropsfunksjonalitet. Chatfunksjonaliteten lignet IRC, og hadde støtte for opptil 256 klienter. I videochatmodusen kunne opptil 16 stykker delta i en samtale samtidig.

*EyeToy: Chat* ble annonsert i 2004, og siden vist frem under E3 2005. Serverene som stod for nettfunksjonaliteten ble stengt ned i 2008.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Svein Liavaag

**Svein Liavaag** (født 25. februar 1932 i Ålesund, død 3. mars 2014 i Lier) var en ingeniør og politiker. Han var født og oppvokst i Ålesund, flyttet til Oslo i 1951 der han gikk videreutdanning i forsvaret, senere fortsatte han med ingeniørutdanning i Stockholm. Ferdigutdannet begynte Svein som tekniker i NRK i 1959, senere gikk han over i en stilling som prosjektsjef for anlegg. I 1971 flyttet han til Lier, der han i 1976 gikk inn i lokalpolitikken. Han startet som medlem av kommunestyre (H) og skolestyre 1976–79, deretter ble han formann av skolestyre 1980–83, medlem av formannskapet og ordfører i Lier kommune 1988–95.

## Referanser
Olaug Granli

**Olaug Granli** (født 12. mai 1921 på Egge i Lier, død 14. desember 1990) var en politiker og ordfører (H) i Lier kommune fra 1976 til 1987. 

Olaug Granli startet sin karriere innenfor politikken i 1968 da hun ble medlem av kommunestyret og var medlem av formannskapet fra 1972. Hun var Liers første kvinnelige ordfører og den første kvinnelige ordføreren i Buskerud. 

I 1987 ble hun tildelt Norske kommuners hederstegn. Før hun gikk inn i politikken var hun engasjert i Røde Kors og ble tildelt Norges Røde Kors Fortjenestemedalje i 1969. Kort tid etter hun gikk av som ordfører ble hun rammet av sykdom og døde i 1990.

## Referanser
Tauberbischofsheim

**Tauberbischofsheim** er administrasjonsbyen i Main-Tauber-Kreis i den tyske delstaten Baden-Württemberg. Byen ligger langs elven Tauber og turistruten Den romantiske veien.

Tauberbischofsheim slott også kalt Det kurmainzke slott, har røtter tilbake til 1200-tallet. Slottet var inntil 1803 sete for amtsmennene i Kurfyrstedømmet Mainz.

Fil:Stadtkirche Tauberbischofsheim 01.JPG|St. Martin-kirken
Fil:Tauberbischofsheim Rathaus BW 2014-09-30 15-40-24.jpg|Rådhus fra 1865
Fil:Tauberbischofsheim-Marktplatz.jpg|Torget

## Referanser
William Paterson (bankier)

**William Paterson** (født i april 1658 i Tinwald i Dumfriesshire i Skottland, død 22. juni 1719 i London) var en skotsk finansmann og økonomisk forfatter.

## Liv og virke
Paterson var skotte og kom fra fattigslige kår på landet. Han flyttet tidlig til England på grunn av religiøse forfølgelser, sannsynligvis til Bristol, og derifra som 17-åring videre til Boston i Massachusetts Der giftet han seg med Elizabeth Turner, enken etter en presbyteriansk predikant. Derfra gikk veien til Bahamaøyene og til Mellom-Amerika, og underveis skapte han seg en stor formue.

Paterson oppholdt seg deretter i forskjellige vesteuropeiske finanssentra. Han ble en av sin samtids mest betydningsfulle økonomiske forfattere.

Paterson er en typisk representant for de såkalte prosjektmakerne. Hans første store plan var det såkalte Darienprosjektet, et storartet forslag til en organisert transitthandel over Panamaeidet, ment å bli en bit av en ny handelsvei fra Europa til Det fjerne østen. Etter å forgjeves å ha arbeidet for det i London, Hamburg, Amsterdam og Berlin, gjorde det skotske Darienkompaniet et mislykket forsok på å virkeliggjøre dette.

Patersons største innsats var grunnleggelsen av det av samtiden som ytterst eventyrlig betraktede foretaket Bank of England. Etter sterk motstand klarte han å grunnlegge denne banken i 1694, skjønt han snart frakoblet seg ledelsen av den.

Fra 1701 virket han atter i London som finansiell rådgiver for den engelske regjering, fremfor alt angjeldende problem vedrørende forbindelsen mellom England og Skottland. Et tyvetalls økonomiske skrifter tilskrives Paterson. Hans samlede *Works* ble utgitt i 1859.

## Publikasjoner
* *Proposals and Reasons for Constitulating a Council of Trade* (1701), a plan to create a Scottish council of Trade which would stimulate the Scottish economy and trade, partly by abolishing export duties. 
* *A Proposal to plant a Colony in Darién to protect the Indians against Spain, and to open the Trade of South America to all Nations* (1701), a broader version of the Darién scheme intended to bring free trade to all of Central and South America. 
* *Wednesday Club Dialogues upon the Union* (1706), a series of imaginary dialogues in which Paterson expressed his beliefs that Scotland had to be guaranteed equal taxation, freedom of trade and proportionate representation in Parliament if union with England was to succeed.

## Litteratur
**Kilder**
* *The writings of William Paterson, founder of the Bank of England*. Ed. by Saxe Bannister, Reprint der Ausgabe W. P. Nimmo : London 1858, New York 1968.

**Fremstillinger**
* Norman Davies: *The Isles. A History*. Macmillan, London 1999, ISBN 0-333-76370-X, S. 663–694.
* Simon Schama: *A History Of Britain 1603–1776*. BBC Worldwide Ltd., London 2001, ISBN 0-563-53747-7, s. 332–337.
* John Patterson MacLean: *Settlements of Scotch Highlanders in America*. The Helman-Taylor Co., Cleveland 1900, Chapter 4 (Online abrufbar).

## Referanser
Alversund prestegjeld

**Alversund prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nordhordland prosti. Det omfattet sogn i tidligere Alversund kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Alversund kirke.

Alversunds kirkesogn er nå en del av Alver kirkelige fellesråd, og underlagt Nordhordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Álviðru sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Alversund antas å være lagt under Hamre prestegjeld i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 22. november 1884 ble Hammer prestegjeld delt i to, ved at Alversund sogn ble skilt ut som eget Alversund prestegjeld med Meland og Seim som annekssogn, det siste fra Hosanger, gjeldende fra 1. januar 1885. Lygra sogn ble overført fra Lindås prestegjeld i 1975.

Den 1. april 1992 ble Alversund delt, ved at Meland sogn ble opprettet som eget sognekall.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Alversund
* Seim
* Lygra

## Referanser
Arna prestegjeld

**Arna prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Arna og Åsane prosti. Det omfattet sogn i Bergen kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Arna kirke.

Arnas kirkesogn er nå en del av Bergen kirkelige fellesråd, og underlagt Åsane prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Kirkelyden i Arna sognet fra gammelt av til Haus kirke og sognekall, antakelig uten at det var egen kirke i bygden. Kirkeveien var således i båt over Sørfjorden til Osterøy, med den fare dette utgjorde for kirkegjengerne. Ved kgl.res. av 16. januar 1864 ble Arne annekssogn utskilt, og Arna kirke besluttet oppført på fastlandet.

Ytre Arna ble skilt ut fra Arna som eget sogn i 1955. Arna prestegjeld ble opprettet ved kgl.res. av 12. mai 1967, da Haus prestegjeld ble delt og Arna sogn utskilt som eget sognekall med Ytre Arna som annekssogn.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Arna
* Ytre Arna

## Referanser
Austevoll prestegjeld

**Austevoll prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Midhordland prosti. Det omfattet sogn i Austevoll kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Austevoll kirke.

Austevolls kirkesogn er nå en del av Austevoll kirkelige fellesråd, og underlagt Fana prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Sandtǫðru* eller *Austrvǫllr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Austevoll antas å være lagt under Sund i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 22. oktober 1909 ble Sund prestegjeld delt slik at annekssognene Austevold og Møgstir dannet et eget *Austevold prestegjeld*, gjeldende fra 1. januar 1910.

Ved kgl.res. av 26. april 1963 ble de delene av Fitjar kommune og prestegjeld beliggende på Huftarøy lagt til Austevoll sogn og delene på Selbjørn til Møkster sogn, gjeldende fra 1. januar 1964.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Austevoll
* Møkster

## Referanser
Birkeland prestegjeld

**Birkeland prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Fana prosti. Det omfattet sogn i Bergen kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Birkeland kirke.

Birkelands kirkesogn er nå en del av Bergen kirkelige fellesråd, og underlagt Fana prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Birkilands sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Birkeland antas å være lagt under Fana i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 3. januar 1948 ble det besluttet at Fana prestegjeld skulle deles i tre selvstendige sognekall, ved at respektive Birkeland og Storetveit sogn ble skilt ut som egne Birkeland og Storetveit sognekall, gjeldende fra 1. januar 1948. Søreide sogn ble skilt ut fra Birkeland og opprettet som eget Nordås sognekall, gjeldende fra 1. januar 1971. Samtidig ble Skjold annekssogn opprettet, dels fra Birkeland og dels fra Fana sogn.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Birkeland

## Referanser
Bruvik prestegjeld

**Bruvik prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Osterøy prosti. Det omfattet sogn i tidligere Bruvik kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Bruvik kirke.

Bruviks kirkesogn er nå en del av Osterøy kirkelige fellesråd, og underlagt Åsane prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Brúnvíka sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Bruvik antas å være lagt under Haus i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 20. juni 1868 ble Haus prestegjeld delt ved at Bruvik sogn ble skilt ut som eget sognekall med Stamnes som annekssogn, gjeldende fra 1. januar 1869. Dale sogn ble utskilt fra Bruvik sogn i 1911. Ved kgl.res. av 30. september 1966 ble Eksingedal sogn overført fra Hosanger prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1967.

Bruvik sogn ble overført fra Bruvik til Haus prestegjeld i 1968, som inngikk i Osterøy prestegjeld i 1975.

Bruvik prestegjeld opphørte ved kgl.res. 9. november 1967, i og med navneendringen til Vaksdal prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1968.

## Referanser
Evanger prestegjeld

**Evanger prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Hardanger og Voss prosti. Det omfattet sogn i tidligere Evanger kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Evanger kirke.

Evangers kirkesogn er nå en del av Voss kirkelige fellesråd, og underlagt Hardanger og Voss prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Ævanga sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Evanger antas å være lagt under Voss prestegjeld i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 10. oktober 1891 ble Voss prestegjeld delt i to ved at Evanger sogn ble skilt ut som et eget sognekall, gjeldende fra 1. januar 1892. Ved kgl.res. av 18. april 1969, gjeldende fra 1. juli 1969 ble Evanger sognekall lagt ned og Evanger sogn igjen lagt til Voss prestegjeld.

## Referanser
Etne prestegjeld

**Etne prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Sunnhordland prosti. Det omfattet sogn i Etne kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Stødle kirke.

Etnes kirkesogn er nå en del av Etne kirkelige fellesråd, og underlagt Sunnhordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Eðnir sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Etne prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Stødle med Gjerde og Grindheim annekssogn.

Etne prestegjeld dannet grunnlaget for Etne formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 7. september 1984 ble Skånevik prestegjeld lagt ned, og dets to kirkesogn fordelt ved at Skånevik ble lagt til Etne prestegjeld og Åkra til Kvinnherad prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1985. Fra 1. januar 1998 ble alle sogn i prestegjeldet, med unntak av Skånevik slått sammen til *Etne menighet*.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
**Etne menighet:*
** Etne
** Stødle
** Grindheim
** Gjerde
** Fjæra
**Skånevik menighet:*
** Skånevik

## Referanser
Hedwig Luise zur Lippe-Alverdissen

**Hedwig Luise zur Lippe-Alverdissen** (1650–1731) var en tysk grevinne, gift hertuginne av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck. 

Hun var datter av grev Philipp I av Lippe-Alverdissen (1601–1681), senere Schaumburg-Lippe og prinsesse Sophie von Hessen-Kassel (1615–1670). Hun giftet seg i 1678 med titulærhertug August av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Beck. De fikk barna: 

* Dorothea Henriette (1678–1755)
* Frederik Vilhelm (1682–1719)

Etter at hertugen døde i 1689, ble hertuginnen boende på Beck, og kjempet en brav kamp mot ektemannens bror Frederik Ludvig, som ønsket å overta godset først fra hennes sønn Frederik Vilhelm I og siden fra henne selv. 

## Referanser
Fjell prestegjeld

**Fjell prestegjeld** var et prestegjeld var et prestegjeld tilhørende Midhordland prosti. Det omfattet sogn i tidligere Fjell kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Fjell kirke.

Fjells kirkesogn er nå en del av Øygarden kirkelige fellesråd, og underlagt Vesthordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Undir fjallir* eller *Sotrs sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Fjell antas å være lagt under Sund i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Til Fjeld anneks hørte fra gammelt av også en del av Askøy, som ved kgl.res. av 13. januar 1741 ble skilt ut som egen sognekall. Ved kgl.res. av 9. september 1803 ble det bestemt at det vidløftige Sund prestegjeld skulle deles i to ved at Fjeld sogn skulle bli eget sognekall, hvilket ble gjort gjeldende da sogneprest i Sund, Hugo Hjortøy avgikk med døden 29. august 1812. Samtidig ble Askøen lagt ned som eget sognekall, og sognet lagt som anneks til Fjeld. Den første sognepresten i Fjeld, Gerhard Geelmuyden Cartberg, fikk imidlertid 26. oktober 1818 stillingen som sogneprest i Sund prestegjeld, og allerede den 18. januar 1819 kom midlertidig kgl.res. om at Fjeld soknekall skulle oppløses, og igjen legges under Sund prestegjeld inntil den obligatoriske prestegården ble anskaffet. I de fem årene Castberg var sokneprest til Fjeld hadde han og familien bopel i Bergen, mens han betjente "dette måtelige embede".

Fjeld prestegjeld dannet likevel grunnlaget for Fjeld formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 29. desember 1841 ble Fjeld ble gjeninnsatt som eget prestegjeld, fra 1842 til 1871 med Askøen som annekssogn.

Ved kgl.res. av 13. april 1871 ble det bestemt at Fjeld prestegjeld skulle deles i to sognekall, ved at Askøen prestegjeld igjen ble opprettet, med Laksevaag som annekssogn:

1. januar 2000 ble Fjell prestegjeld overført fra Midhordland til Vesthordland prosti.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Fjell

## Referanser
Fjelberg prestegjeld

**Fjelberg prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Sunnhordland prosti. Det omfattet sogn i Kvinnherad kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Fjelberg kirke.

Fjelbergs sogn er nå en del av Kvinnherad kirkelige fellesråd, og underlagt Sunnhordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Fjǫlbyrja sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Fjelberg prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Fjelberg med Eid, Vikebygd og Ølen annekssogn.

Fjelberg prestegjeld dannet grunnlaget for Fjeldberg formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Vikebygd sogn ble overført til Sveio prestegjeld i 1861, og Bjoestranden ble utskilt fra hovedsognet som eget kirkesogn i 1905. Ved kgl.res. av 31. oktober 1952 ble Fjelberg prestegjeld delt, ved at fastlandsdelen med Ølen og Bjoastrand kirkesogn ble skilt ut som et eget Ølen prestegjeld, gjeldende fra 1. mars 1954

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Fjelberg
* Eid

## Referanser
Hamre prestegjeld

**Hamre prestegjeld**, inntil 1914 **Hammer prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Osterøy prosti. Det omfattet sogn i tidligere Hamre kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Hamre kirke.

Hamres hovedsogn er nå en del av Osterøy kirkelige fellesråd, og underlagt Åsane prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hamars sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Hamre prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Hamre med Hosanger, Meland, Mo, Seim og Åsane annekssogn.

Hammer prestegjeld lå under rektoratet ved Bergen katedralskole 1638-1663 og 1704-1749. Ved kgl.res. av 5. desember 1749 ble det vidløftige Hammer prestegjeld delt i to ved at Hosanger sogn ble skilt ut som eget sognekall, med Mo og Seim som annekssogn. Etter en grenseoppmåling i årene 1776-89 som skulle fastslå hvor Bergen bys grenser skulle gå, ble hele Sandviken skilt ut fra Hammer, og dannet Korskirken landsogn.

Hammer prestegjeld dannet grunnlaget for Hammer formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 22. november 1884 ble Hammer prestegjeld igjen delt i to, ved at Alversund sogn ble skilt ut som eget sognekall med Meland og Seim som annekssogn, det siste fra Hosanger, gjeldende fra 1. januar 1885.

Aasene ble eget annekssogn 1871 etter å ha vært kapellsogn "fra gammelt av". Ved kronprinsreg.res. av 20. april 1956 ble Åsane skilt ut som eget sognekall. Hosanger prestegjeld ble oppløst ved kgl.res. av 30. september 1966, da Eksingedal sogn ble overført til Bruvik prestegjeld, Mo sogn gikk til det nye Osterfjorden prestegjeld, den delen som lå i Lindås kommune ble overført til Vike sogn lagt til Osterfjorden, mens de øvrige deler gikk tilbake til Hamre prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1967.

Hamre prestegjeld ble avviklet 1. januar 1975, ved at Hamre og Hosanger sogn ble overført til Osterøy prestegjeld.

## Referanser
Haus prestegjeld

**Haus prestegjeld**, inntil 1838 benevnt **Houg prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Osterøy prosti. Det omfattet sogn i tidligere Haus kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Haus kirke.

Haus' kirkesogn er nå en del av Osterøy kirkelige fellesråd, og underlagt Åsane prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hauss sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Haus prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Haus med Bruvik, Stamnes, Gjerstad og Mjelde annekssogn.

Houg prestegjeld dannet grunnlaget for Houg formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 16. januar 1864 ble Mjelde kirke lagt ned, opphørte som eget kirkesogn og lagt til Haus hovedsogn. Ved samme resolusjon ble Arne annekssogn skilt ut, og Arna kirke besluttet oppført. Ved kgl.res. av 20. juni 1868 ble Haus prestegjeld delt ved at Bruvik sogn ble skilt ut som eget sognekall med Stamnes som annekssogn, gjeldende fra 1. januar 1869.

Ytre Arna ble skilt ut fra Arna som eget sogn i 1955. Ved kgl.res. av 12. mai 1967 ble Haus prestegjeld delt ved at Arna sogn ble skilt ut som eget sognekall med Ytre Arna som annekssogn.

Bruvik sogn ble overført fra Bruvik prestegjeld i 1968, og Haus prestegjeld med sognene Haus, Gjerstad og Bruvik inngikk i Osterøy prestegjeld fra 1. januar 1975.

## Referanser
Herdla prestegjeld

**Herdla prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Midhordland prosti. Det omfattet sogn i Askøy, Alver og Øygarden kommuner i Hordaland fylke, og hovedkirken var Herdla kirke.

Herdlas hovedsogn er nå en del av Askøy kirkelige fellesråd, og underlagt Vesthordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Herðlu sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Herdla antas å være lagt under Manger prestegjeld i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden

Ved kgl.res. av 26. august 1868 ble Herlø sogn skilt ut fra Manger som et eget sognekall, gjeldende fra 1. januar 1869. Hjelme sogn ble overført fra Manger i 1916. Blomvåg ble utskilt utskilt fra Herdla som eget kirkesogn i 1964, og ved kgl.res. av 24. juni 1966 ble Blomvåg og Hjelme sogn skilt ut som et eget Øygarden prestegjeld.

Ved kgl.res. av 22. januar 1970 ble Herdla prestegjeld avviklet, ved at Herdla sogn ble overført til Askøy prestegjeld.

## Referanser
Hosanger prestegjeld

**Hosanger prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Osterøy prosti. Det omfattet sogn i Alver og Osterøy kommuner i Hordaland fylke, og hovedkirken var Hosanger kirke.

Hosangers hovedsogn er nå en del av Osterøy kirkelige fellesråd, og underlagt Åsane prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hosangr sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Hosanger antas å være lagt under Hamre i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 5. desember 1749 ble det vidløftige Hammer prestegjeld delt i to ved at Hosanger sogn ble skilt ut som eget sognekall, med Mo og Seim som annekssogn.

Hosanger prestegjeld dannet grunnlaget for Hosanger formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 13. november 1880 ble Eksingedalen sogn skilt ut fra Mo sogn og opprettet som eget kirkesogn, gjeldende fra 1. januar 1881. Ved kgl.res. av 22. november 1884 ble Hosanger prestegjeld delt ved at Seim sogn gikk til det nye Alversund prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1885.

Hosanger prestegjeld ble oppløst ved kgl.res. av 30. september 1966, da Eksingedal sogn ble overført til Bruvik prestegjeld, Mo sogn gikk til Osterfjorden prestegjeld og de øvrige sogn gikk tilbake til Hamre prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1967.

## Referanser
Husnes prestegjeld

**Husnes prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Sunnhordland prosti. Det omfattet sogn i Kvinnherad kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Husnes kirke.

Husnes' sogn er nå en del av Kvinnherad kirkelige fellesråd, og underlagt Sunnhordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Kaldrekstaða sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Husnes antas å være lagt under Kvinnherad i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 9. november 1967 ble Husnes opprettet som eget sognekall, bestående av Husnes sogn i Kvinnherad prestegjeld og utvidet med fastlandsdelen av Eid sogn (Valen krets) i Fjelberg prestegjeld og Holmedal sogn i Skånevik prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1968.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Husnes
* Holmedal

## Referanser
Kvam prestegjeld

:*For Kvam prestegjeld i [[Oppland]], se [[Fron prestegjeld]].*
**Kvam prestegjeld**, inntil 1911 **Vikør prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Hardanger og Voss prosti. Det omfattet sogn i Kvam kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Vikøy kirke.

Kvams kirkesogn er nå en del av Kvam kirkelige fellesråd, og underlagt Hardanger og Voss prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Víkeyjar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Vikør prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Vikøy med Øystese annekssogn.

Vigøer prestegjeld dannet grunnlaget for Vigøer formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837. Navneskiftet fra Vikør til Kvam skjedde med kommunestyrets vedtak 1. desember 1911.

Ålvik fikk egen kirke i 1962.

Varaldsøy sogn ble overført til Kvinnherad prestegjeld 1. januar 2000, og Strandebarm prestegjeld avviklet og hovedsognet overført til Kvam prestegjeld 1. januar 2004.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Vikøy
* Øystese
* Ålvik
* Strandebarm

## Referanser
Laksevåg prestegjeld

**Laksevåg prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Laksevåg prosti. Det omfattet sogn i Bergen kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Laksevåg kirke.

Laksevågs kirkesogn er nå en del av Bergen kirkelige fellesråd, og underlagt Bergen domprosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Kirkelyden i Laksevåg sognet fra gammelt av til Ask sogn og Askøy prestegjeld. Laxevaag kirke ble oppført i 1874-5, og innviet 12. mai 1875, som menighetskirke for kirkelyden i det som i realiteten var blitt en forstad til Bergen på vestsiden av Puddefjorden. Ved kgl.res. av 14. juni 1884 ble Laxevaag fraskilt Strudshavn som eget Laxevaag kirkesogn, gjeldende fra 1. januar 1885. Ved kgl.res. av 4. juni 1915 ble Askøy prestegjeld delt ved at Laksevaag ble utskilt som eget sognekall, gjeldende fra 1. juli 1915. Samtidig ble den del av Strudshavn sogn beliggende på fastlandet fradelt som et eget Loddefjord annekssogn og lagt til det nye Laxevaag prestegjeld.

Ved kgl.res. av 1. november 1968 ble Laksevåg prestegjeld delt i to ved at Loddefjord sogn ble skilt ut som eget sognekall, gjeldende fra 1. januar 1969. Nygård sogn ble utskilt 1973.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Laksevåg
* Nygård

## Referanser
Lindås prestegjeld

**Lindås prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nordhordland prosti. Det omfattet sogn i tidligere Lindås kommune, samt Austrheim og Fedje kommuner i Hordaland fylke, og hovedkirken var Lindås kirke.

Lindås' hovedsogn er nå en del av Alver kirkelige fellesråd, og underlagt Nordhordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Lindiáss sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Lindås prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Lindås med Myking, Austrheim, Fedje, Lygra og Sandnes annekssogn.

Lindaas prestegjeld dannet grunnlaget for Lindaas formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 28. august 1875, ble det vidløftige prestegjeldet delt, ved at Sandnes sogn ble utskilt som et eget sognekall, gjeldende fra 1. januar 1876. Videre ble Lygra sogn overført fra Lindås til Alversund prestegjeld i 1975. Hundvin kirke i Lindås sogn ble vigslet 9. desember 1936.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Lindås
* Myking
* Austrheim
* Fedje
* Hundvin

## Referanser
Odda prestegjeld

**Odda prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Hardanger og Voss prosti. Det omfattet sogn i tidligere Odda kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Odda kirke.

Oddas kirkesogn er nå en del av Ullensvang kirkelige fellesråd, og underlagt Hardanger og Voss prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Odda sókn*  (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Odda antas å være lagt under Ullensvang i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 4. juni 1915 ble Odda sogn skilt ut fra Ullensvang som et eget sognekall, gjeldende fra 1. juli 1915. Skare kirke ble innviet i 1926 og Tyssedal kirke i 1963, begge tilhørende Odda sogn. Røldal prestegjeld ble lagt ned 11. september 1994 og kirkesognet underlagt Odda.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Odda
* Skare
* Tyssedal
* Røldal

## Referanser
Os prestegjeld (Hordaland)

**Os prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Midhordland prosti. Det omfattet sogn i tidligere Os kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Os kirke.

Os' sogn er nå en del av Bjørnafjorden kirkelige fellesråd, og underlagt Fana prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Óss sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Os prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Os med Fusa, Hålandsdal og Strandvik annekssogn.

Os prestegjeld dannet grunnlaget for Os formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Prestegjeldet ble delt i 1855, ved at kirkesognene på østsiden av Bjørnafjorden ble opprettet som eget Fuse sognekall, hvilket fikk med seg annekssognene i Haalandsdal og Strandvik. Samnanger ble utskilt fra Os som eget sognekall i 1949, med Haalandsdal og Strandvik annekssogn.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Os

## Referanser
Skånevik prestegjeld

**Skånevik prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Sunnhordland prosti. Det omfattet sogn i Etne og Kvinnherad kommuner i Hordaland fylke, og hovedkirken var Skånevik kirke.

Skåneviks hovedsogn er nå en del av Etne kirkelige fellesråd, og underlagt Sunnhordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Skǫðinarvík sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Skånevik prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Skånevik med Holmedal og Åkra annekssogn.

Skånevik prestegjeld dannet grunnlaget for Skonevig formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 9. november 1967 ble Husnes prestegjeld opprettet som eget sognekall, av Husnes sogn i Kvinnherad prestegjeld utvidet med fastlandsdelen av Eid sogn (Valen krets) i Fjelberg prestegjeld og Holmedal sogn i Skånevik prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1968.

Ved kgl.res. av 7. september 1984 ble Skånevik prestegjeld lagt ned, og dets to kirkesogn fordelt ved at Skånevik ble lagt til Etne prestegjeld og Åkra til Kvinnherad prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1985.

## Referanser
Stord prestegjeld

**Stord prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Sunnhordland prosti. Det omfattet sogn i Stord kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Stord kirke.

Stords kirkesogn er nå en del av Stord kirkelige fellesråd, og underlagt Sunnhordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Storð sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Stord prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Stord med Fitjar og Valestrand annekssogn.

Stord prestegjeld dannet grunnlaget for Stordø formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 24. mai 1862 ble Stord prestegjeld delt, og Fitje opprettet som eget sognekall, bestående av Fitje sogn:

Ved kgl.res. av 26. februar 1870 ble Valestrand sogn overført fra Stordøen og lagt som annekssogn til Sveen prestegjeld. Nysæter sogn ble etablert i 1998.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Stord
* Nysæter

## Referanser
Strandebarm prestegjeld

**Strandebarm prestegjeld** var et prestegjeld prestegjeld tilhørende Hardanger og Voss prosti. Det omfattet sogn i Kvam og Kvinnherad kommuner og tidligere Jondal kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Strandebarm kirke.

Strandebarms hovedsogn er nå en del av Kvam kirkelige fellesråd, og underlagt Hardanger og Voss prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Strandarbarmar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Strandebarm prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto innen 1585 av hovedsognet Strandebarm med Varaldsøy og Jondal annekssogn.

Ved kgl.res. av 26. februar 1802 ble Strandebarm og Varaldsøy overført fra Søndhordland til Hardanger prosti, mens Jondal allerede tilhørte Hardanger.

Strandebarm prestegjeld dannet grunnlaget for Strandebarm formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 2. november 1967 ble Jondal sogn overført til Ullensvang prestegjeld, med virkning fra 1. januar 1968.

Varaldsøy sogn ble overført til Kvinnherad prestegjeld 1. januar 2000, og Strandebarm prestegjeld avviklet og hovedsognet overført til Kvam prestegjeld 1. januar 2004.

## Referanser
Osterfjorden prestegjeld

**Osterfjorden prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nordhordland prosti. Det omfattet sogn i tidligere Lindås kommune, samt Modalen kommune i Hordaland fylke, og hovedkirken var Ostereidet kirke.

Osterfjordens hovedsogn er nå en del av Alver kirkelige fellesråd, og underlagt Nordhordland prosti i Bjørgvin bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Osterfjorden prestegjeld ble opprettet ved kgl.res. av 30. september 1966, ved avviklingen av Hosanger prestegjeld. Eksingedal sogn ble overført til Bruvik prestegjeld, Mo sogn gikk til det nye Osterfjorden, den delen som lå i Lindås kommune ble overført til Vike sogn lagt i Osterfjorden, mens de øvrige deler gikk tilbake til Hamre prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1967.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Ostereidet
* Mo
* Vike

## Referanser