Julie Vinter Hansen

**Julie Marie Vinter Hansen** (1890–1960) var en dansk astronom. Hun var Danmarks første kvinnelige astronom, den første kvinnelige embetsmannen ved Københavns Universitet, og samtidig den første kvinnelige observatøren i Europa. Hennes arbeid var viktig for fremtidige beregninger og målinger av kometbaner. Asteroiden 1544 Vinterhansenia er oppkalt etter henne.

## Liv og virke
Vinter Hansen ble født i København. Foreldrene hennes var politiker Jørgen Hansen (1837-1911) og Rasmine Sophie Vinter (1848-1929). Vinter Hansen ble uteksaminert fra N. Zahles Skole i 1910, og begynte ved Københavns Universitet året etter. Mens hun studerte, ble hun ansatt som informatiker ved universitetets observatorium på Østervold i 1915, der hennes talent ble lagt merke til av professor Elis Strömgren. I 1917 ble hun den første kvinnelige mag.scient i astronomi fra Københavns Universitet. 

### Karriere
Etter endt utdanning aksepterte Vinter Hansen i 1919 en nyopprettet assistentstilling ved observatoriet på Østervold. Observatoriets oppgaver var da utelukkende konsentrert om klassisk astronomi: visuell observasjon av astroider og kometer og numeriske undersøkelser i himmelmekanikk. Hun ble i assistentstillingen fram til hun i 1922 ble forfremmet til observatør. I 1921 ga en lovendring kvinner lik tilgang til alle offentlige stillinger, med unntak av militæret og Den danske kirke, det var dette som gjorde det mulig å endelig ansette Vinter Hansen ved Københavns Universitet, og hun ble dermed den første kvinnen som ble utnevnt til en offisiell stilling ved universitetet, og Europas første kvinnelige observatør. 

I tillegg til sitt vitenskapelig arbeid, ble hun i 1920 redaktør for ''Nordisk astronomisk tidsskrift''. Hun ble senere direktør for Den internasjonale astronomiske union., og var i det astronomiske miljøet mest kjent som redaktør for *IAU Circular.* et nyhetsbrev om astronomiske fenomener, og Central Bureau for Astronomical Telegrams. I flere intervjuer uttalte hun seg om barrierene ved å være kvinne i vitenskapen og på universitetet. Hun utførte sin kvinnepolitiske innsats som medlem av foreningen Kvindelige Akademikere, og som internasjonal sekretær for Danske Kvinders Nationalråd, i dag kjent som Kvinderådet.

Finansiert av et reiselegat var hun i 1939 på en lengre reise fra USA til Japan og tilbake, der hun besøkte en rekke observatorium underveis. Hun reiste til California på stipend i 1940, der hun utførte målinger og beregninger ved Lick Observatory. Utbruddet av andre verdenskrig gjorde hjemreisen vanskelig, og det planlagte fem måneder lange oppholdet ble til mer enn fem år i eksil.

Hun ble beskrevet som en nøye observatør og fremdragende i sitt arbeid. Selv om hun selv ikke gjorde noen store oppdagelser, satte arbeidet hennes en presedens for hvordan man måler og beregner kometbaner på riktig måte, og la grunnlaget for andres oppdagelser av kometbaner.

Hun fortsatte karrieren sin ved Københavns Universitet frem til sin død. Hun døde av hjertestans, i den sveitsiske fjellbyen Mürren i 1960, bare noen dager før hun skulle pensjonere seg. Hun ble gravlagt på Vestre Kirkegård i København. Før hun døde opprettet hun et fond som deler ut reiselegat til astronomi-, matematikk-, og geologi-studenter.

## Priser og utmerkelser
I 1939 mottok hun Tagea Brandts Rejselegat, som gis til kvinner som har gjort et stort bidrag til kunst eller vitenskap. Hun mottok i 1940 et Martin Kellogg-stipend ved University of California, som gjorde det mulig for henne å arbeide i USA. Hun mottok også Annie J. Cannon-prisen i astronomi i 1940. Hun ble slått til ridder av Dannebrogordenen i 1956.

Asteroiden 1544 Vinterhansenia, oppdaget av den finske astronomen Liisi Oterma på 1940-tallet, er oppkalt etter henne.

## Referanser