Sveriges kulturkanon

**Sveriges kulturkanon** er en liste med over 100 svenske verk innen ti områder fordelt på kategoriene kunstarter og samfunn og utarbeidet 2023–2025. De ble offisielt utpekt av den svenske regjeringen i 2025 som særlig betydningsfulle deler av Sveriges kulturarv.

Under valgkampen i 2006 hadde Cecilia Wikström (Folkpartiet, nåværende Liberalerna) foreslått at Sverige burde ha en litterær kanon valgt av for eksempel Skolverket eller Svenska Akademien. Det ble starten på den såkalte «kanondebatten».

Da partiene i Riksdagen ble spurt om saken i 2022, var Sverigedemokraterna og Kristdemokraterna positivt innstilt til en kulturkanon, Moderaterna tvilrådige og de øvrige partiene negative.

I Tidöavtalen fra oktober 2022 fremgikk det at en nasjonal kulturkanon skulle utarbeides av eksterne ekspertkomitéer, i tillegg til at forskjellige leselister skulle utformes og tilpasses ulike årskull i grunnskolen og gymnaset, med både svenske og internasjonale verk.

## Oppdraget
21. desember 2023 vedtok regjeringen Kristersson et direktiv til en   komité som skulle utarbeide en svensk kulturkanon. Historiker og professor  Lars Trägårdh ble utnevnt til leder av komitéen.

Komitéen, som tok navnet «En kulturkanon för Sverige», besluttet at kanonen skulle omfatte de to kategoriene kunstarter (bestående av områdene litteratur, bilde og form, musikk, film og scenekunst samt lærdom og sakprosa) og samfunn (med områdene lov og rett, religion, økonomi, oppfinnelser samt offentlighet). Totalt skulle kulturkanonen omfatte 100 verk, som skulle tas frem av to ekspertgrupper, en for hver av de to kategoriene. Ekspertene fikk i oppdrag for hvert område å velge ut ti verk «av hög kvalitet som har gjort bestående intryck och blivit viktiga referenspunkter i svensk kultur och tradition». Innen området litteratur ble det også spesifisert at ni verk skulle være prosa, og det tiende en «antologi» med ti verk fra den svenske lyrikken. Kulturkanonen skulle ha med verk skapt av både kvinner og menn, og i tillegg måtte de være minst 50 år gamle. Det siste kriteriet innebar at 1975 ble det siste mulige året for verkene. 

I januar 2025 lanserte regeringskansliet en hjemmeside for å presentere kulturkanonomitéens arbeid, kulturkanon.se. Her hadde også publikum mulighet til å nominere verk.

## Utvalgsmedlemmer
I tillegg til Lars Trägårdh, besto ekspertgruppene av; Hans-Gunnar Axberger, Katarina Barrling, Daniel Waldenström, Henrik Berggren, Bengt Kristensson Uggla, Inga-Britt Ahlenius, Svante Nordin, Torsten Pettersson, Mattias Lundberg, Karin Sidén, Björn Linnell og Karin Helander.

## Resultatet
Kulturkanonen ble offentliggjort under en pressekonferanse 2. september 2025 i form av SOU 2025:92 *En kulturkanon för Sverige* og overlevert til kulturminister Parisa Liljestrand.

## Litteratur
 

## Bilde og form
 

## Musikk
 

## Film og scenekunst

## Lærdom og sakprosa

## Lov og rett

## Religion

## Økonomi

## Oppfinnelser
 

## Offentlighet

Kulturkanonen vakte debatt både før og etter den ble presentert. Noen av punktene som har blitt løftet frem, er risikoen for eksludering og homogenisering, at kultur ikke skal styres av staten, at det allerede finnes en etablert kulturkanon, at en kulturkanon innebærer instrumentalisering av kultur og bygger på et foreldet kultursyn.

## Se også
* Danmarks kulturkanon

## Fotnoter

## Referanser

 
 
 
 
 
 

 
 
 
 
 


## Eksterne lenker
*