Hundekjøttfestivalen i Yulin

**Hundekjøttfestivalen i Yulin** er en årlig festival som arrangeres i Yulin i Guangxi i Kina under sommersolverv, fra 21. juni til 30. juni, der deltagerne konsumerer hundekjøtt, sammen med litchi eller andre planteprodukter.

Festivalen ble etablert i 2009 og varer i omtrent ti dager. I løpet av denne perioden blir tusenvis av hunder konsumert. Festivalen har blitt gjenstand for kritikk både nasjonalt og internasjonalt.

## Bakgrunn
Festivalen markeres årlig i Yulin i Guangxi i Kina under sommersolverv i juni ved at deltagerne spiser hundekjøtt. Tidlig ble det rapportert at omtrent  hunder ble konsumert ved hver årlige gjennomføring av festivalen. Dette tallet er av enkelte anslått å ha sunket til  i 2015. I 2018 ble det anslått at  hunder ble drept. Festivalen ble lansert 21. juni 2009.

## Bekymringer
### Dyrevelferd
Festivalens arrangører hevder at hundene blir avlivet på en human måte, og at «å spise hund ikke er forskjellig fra å spise svine- eller storfekjøtt». Dyrevernaktivister og kampanjegrupper hevder imidlertid at dyrene blir behandlet på en grusom måte. Enkelte medieoppslag har rapportert at hunder bevisst tortureres eller kokes levende for å forbedre smaken på kjøttet. Flere andre rapporter har imidlertid uttalt at det siden 2015 har vært lite bevis for disse påstandene. Festivalen er en relativt ny hendelse og har ikke røtter i tradisjon, men ble snarere opprettet omkring 2010 av hundehandlere for å øke fortjenesten. Før oppstarten hadde Yulin ingen historisk tradisjon for omfattende slakt og konsum av hund. Ettersom konsum av hundekjøtt ikke er forbudt ved lov i Kina, har myndighetene hevdet at de ikke har rettslig grunnlag for å gripe inn.

### Hundetyveri
En rapport fra 2015 fra Animals Asia Foundation uttalte at de fleste hundene som blir konsumert, er løshunder eller stjålne kjæledyr. Omtrent 70 % av undersøkte landsbyer på landsbygden i Kina har opplevd uforklarlige tap av hunder.

## Endringer i 2020
Under COVID-19-pandemien erklærte Landbruksdepartementet i Folkerepublikken Kina offisielt at hunder er selskapsdyr og ikke bør behandles som husdyr, noe som medførte forbud mot kommersiell slakting og salg.

I februar uttalte byen Yulin at den ville innføre et forbud mot markedet for konsum av hund som et tiltak for å bekjempe koronaviruset. Festivalen ble imidlertid gjenopptatt 21. juni 2020 i strid med myndighetenes kampanje, om enn med et rapportert lavere antall deltagere.

## Reaksjoner
### Innenlands
I 2016 ble  hunder reddet fra festivalen; uken før ble 34 dyr (21 hunder, åtte valper og fem katter og kattunger) reddet fra et slakterianlegg i Yulin av Humane Society International. Ytterligere  hunder ble reddet av kinesiske dyrevernaktivister i 2017.

I 2016 stemte millioner av kinesere til støtte for et lovforslag fremmet av Zhen Xiaohe, delegat til Den nasjonale folkekongressen i Kina, om å forby handelen med hundekjøtt. En underskriftskampanje i Kina samme år, som samlet 11 millioner underskrifter og tok til orde for å avskaffe festivalen, ble overlevert til myndighetskontorer i Beijing med ansvar for Yulin. Rapporter fra 2014 og 2016 har i tillegg antydet at flertallet av kinesere, både på nett og ellers, misliker festivalen. Kinesiske kjendiser som Fan Bingbing, Chen Kun, Sun Li og Yang Mi har i tillegg offentlig uttrykt motvilje mot arrangementet.

I 2017 ble over  hunder reddet av aktivister. Etter et tips ble en lastebil som fraktet hundene stanset. Politiet bekreftet at flertallet av hundene var stjålet og ikke tillatt omsatt til konsum, noe som gjorde det mulig for frivillige å redde dyrene. Inntil 40 % av hundene bar i tillegg smittsomme sykdommer.

En undersøkelse publisert i juni 2025 av Humane World for Animals indikerer at en betydelig andel av befolkningen i Yulin (88 %) ikke ville oppleve det som problematisk dersom konsum av hundekjøtt ble forbudt.

Forbruket av hundekjøtt per innbygger i Kina er relativt lavt, med et anslag på 10 millioner hunder konsumert årlig på landsbasis.

### Statlige medier
I en uttalelse fra 2014 publisert av Xinhua benektet Yulins lokale myndigheter enhver offisiell involvering i eller støtte til selve festivalen, og beskrev arrangementet som en lokal skikk praktisert av «en liten andel» av byens innbyggere. De tilskrev markedsføringen av arrangementet til lokale næringsdrivende og privatpersoner.

En lederartikkel publisert i *[[Folkets Dagblad]]* ga uttrykk for at selv om aktivister betrakter hunder som selskapsdyr, anerkjenner verken det kinesiske rettssystemet eller den nåværende kinesiske opinionen dem med en slik særskilt status. Samtidig som artikkelen påpekte «dualiteten» i synet på hunder som både ledsagere og næringsmiddel, oppfordret den til tilbakeholdenhet i håndteringen av spørsmålet og til gjensidig forståelse mellom arrangører og aktivister for å oppnå et respektfullt kompromiss.

### Mediekampanjer
Kampanjer har bidratt til å øke den globale bevisstheten om festivalen. Mange aktivister og offentlige personer har benyttet sosiale medier som Twitter, Facebook og Instagram og opprettet emneknagger som «#stopyulinforever», «#stopyulin2015», «#stopyulin2016» og «#stopyulin2020» for å spre informasjon. Delvis som følge av kampanjer i sosiale medier både i og utenfor Kina skal antallet hunder som slaktes ha sunket siden 2013, til  i 2016, selv om festivalen fortsatt ble avholdt i 2021.

### Nyhetsdekning
I forbindelse med medieomtale av sammenstøt mellom kinesiske dyrevernforkjempere og hundekjøtthandlere intervjuet *[[The New York Times]]* professor Peter J. Li ved University of Houston–Downtown om hans syn på påstander fra hundekjøtthandlere om at lokale aktivister hadde introdusert en skadelig vestlig ideologi i Kina. Li svarte at motstanden mot å spise hundekjøtt under festivalen hadde sitt utspring i Kina, og at «båndet mellom selskapsdyr og mennesker ikke er vestlig, men et tverrkulturelt fenomen».

Lederen for Animal Protection and Crisis Response i Humane Society International redegjorde i en artikkel på CNN for sitt standpunkt mot festivalen og oppfordret myndighetene i Yulin til å avlyse den.

I 2016 publiserte BBC en artikkel som bemerket at festivalen ble arrangert til tross for omfattende kritikk, og viste til at «aktivister sier at arrangementet er grusomt, og at en underskriftskampanje for å forby det i år samlet 11 millioner underskrifter».

I en artikkel i *[[The Guardian]]* skrev Jill Robinson at handelen med hundekjøtt er «gjennomsyret av ulovligheter», og at hunder fortjener særlig hensyn fordi «de er menneskets venner og hjelpere». I en annen artikkel i samme avis skrev Julian Baggini at det mest problematiske ved festivalen «ikke er hvilket bestemt dyr som blir drept, men at for mange dyr i Vesten behandles nesten eller like grusomt», og at «veganere er den eneste gruppen som kan motsette seg festivalen uten risiko for hykleri».

En artikkel i *[[The Independent]]* oppfordret til protester mot festivalen, men sammenlignet den i tillegg med de 1,9 millioner dyrene som «brutalt slaktes» i Storbritannia hver måned, og anførte at «det vestlige skillet mellom hunder og produksjonsdyr er fullstendig vilkårlig». En artikkel i *The Diamondback* stilte videre spørsmål ved om den omfattende kritikken mot festivalen i realiteten bunnet i dyrevern snarere enn kulturrelativisme, og pekte på at praksiser i USA, som at kyllinger «druknes levende i skoldekar» eller overlates til å «fryse i hjel i slakteribilene», hadde mottatt mindre oppmerksomhet. I 2021 ble en liten puddel dekket av mark reddet fra en lastebil på vei til festivalen av den britiske kampanjegruppen NoToDogMeat.

En artikkel på CBS News omtalte motstridende synspunkter i Kina om konsum av hundekjøtt, men viste til at et flertall i befolkningen støtter å stanse handelen med hund. Den kinesiske aktivisten Du Feng uttalte at selv om politiet er til stede, griper de i liten grad inn for å stanse handelen. Festivalen, omtalt som en av Kinas mest kontroversielle matrelaterte markeringer, blir årlig gjenstand for negativ medieomtale og fordømmelse fra hundeelskere globalt.

### Sosiale medier
Reaksjonene i sosiale medier på festivalen i 2014 var uten sidestykke.

I juni 2015 ble det i Storbritannia startet en nettbasert underskriftskampanje mot festivalen, som samlet over 4 millioner underskrifter. I 2016 organiserte Humane Society International en underskriftskampanje mot hundekjøttfestivalen, som ble signert av 11 millioner personer internasjonalt.

En undersøkelse gjennomført i 2016 av det kinesiske meningsmålingsselskapet Horizon viste at 64 % av kinesiske borgere ønsket å se en slutt på Yulin-festivalen.

### Internasjonalt
I 2015 rettet skuespilleren og komikeren Ricky Gervais oppmerksomhet mot saken ved å oppfordre offentligheten til å støtte Humane Society Internationals kampanje for å stanse handelen med hunde- og kattekjøtt i Kina, herunder Yulin-hundekjøttfestivalen.

Den amerikanske representanten Alcee Hastings fremmet i 2016, sammen med 27 opprinnelige medforslagsstillere, en tverrpolitisk resolusjon (House Resolution 752) som fordømte den årlige festivalen i Yulin og oppfordret Kinas myndigheter til å forby handelen med hundekjøtt. Resolusjonen mottok støtte fra Humane Society of the United States, Humane Society Legislative Fund og Humane Society International. I 2017 fremmet Hastings på nytt resolusjonen fra 2016, denne gang som House Resolution 30, sammen med 49 opprinnelige medforslagsstillere.

Festivalen har i tillegg blitt fordømt i et Early Day Motion undertegnet av Jeremy Corbyn, tidligere leder for det britiske Arbeiderpartiet.

Kjendiser og privatpersoner, blant andre Joaquin Phoenix, Matt Damon, Sia, Bill Maher, Lisa Vanderpump, Ricky Gervais, George Lopez, Ian Somerhalder, Leona Lewis, Lori Alan, Tom Kenny, Rob Zombie og Anushka Sharma, har offentlig tatt avstand fra festivalen.

## Referanser