Glenn Diesen

**Glenn Eric Andre Diesen** (født 1979) er en norsk statsviter som er professor ved Institutt for økonomi, historie og samfunnsvitenskap ved Universitetet i Sørøst-Norge (USN). Han er spesialist på russisk utenrikspolitikk og geopolitikk. Fra 2018 til 2020 var han ansatt ved Økonomihøyskolen i Moskva («Высшая школа экономики», ВШЭ). I 2020 ble han ansatt som førsteamanuensis ved Universitetet i Ohio der han ble professor i 2021. 

I offentligheten er Glenn Diesen kjent som kommentator som ytrer seg om russiske forhold, blant annet med artikler publisert på den statskontrollerte, russiske mediekanalen Russia Today (RT). Kritikere hevder at Diesen målbærer argumenter som støtter russiske myndigheter, og at han er en brikke i russisk krigspropaganda. Diesen har svart på kritikken med at han ønsket å bidra til en mer opplyst debatt, og at han siden krigen begynte ikke hadde mottatt honorar fra RT. Diesen er kritisk til det han mener er tilløp til sensur og kansellering av meningsmotstandere.

Diesen stilte som stortingskandidat til valget i 2025 for partiet Fred og Rettferdighet (FOR). Diesen og partiet har fått kritikk fra flere stortingspolitikere for å fremme det som tolkes som pro-russiske budskap i sin valgkamp. Han deltok i 2025 under feiringen av Russlands nasjonaldag på ambassaden i Oslo.

## Virke
### Akademisk karriere
Diesen har en mastergrad i internasjonale relasjoner med avhandlingen *Medvedev’s proposal for a new European security architecture* fra Macquarie University, Sydney, Australia, og en doktorgrad fra Vrije Universiteit Amsterdam i Nederland, med en avhandling med tittelen *Inter-democratic security institutions and the security dilemma: EU and NATO relations with Russia after the collapse of the Soviet Union*. 

Han var tidligere ansatt ved Økonomihøyskolen i Moskva. I 2006 studerte han russisk språk og historie ved universitetet i St. Petersburg. Fra 2020 til 2021 var han førsteamanuensis ved Universitetet i Sørøst-Norge. Han fikk i 2021 opprykk til professor. Han er tilknyttet Valdaj diskusjonsklubb, en russisk tankesmie som er en nær støttespiller for president Vladimir Putins styre.

Diesen forsker på geoøkonomi med spesielt fokus på Russland og Russlands naboland, og bakgrunnen for den russiske visjonen om økonomiske samarbeid. Han har forsket på den økonomiske maktbalansen som oppstår analogt til maktbalanselogikken, der systemisk press motiverer stater til å unngå asymmetrisk gjensidig avhengighet for å bevare politisk selvstendighet. Dette betegner Diesen som *Balance of dependence* («avhengighetsbalanse»). 

I april 2022 utgav Diesen *Russophobia: Propaganda in International Politics* der han definerer «russofobi» som «irrasjonell frykt for Russland». Forlaget publiserte boka en måned etter at Russland begynte sin invasjonskrig mot Ukraina. Kåre Johan Mjør mente at boka ikke følger grunnleggende krav til metode og akademisk redelighet.

### Kommentatorvirksomhet
Diesen er blant annet kjent som kronikkforfatter og kommentator for den statskontrollerte russiske kringkasteren *Russia Today* (RT). Diesen har skrevet flere artikler for Steigan.no og kommentarer for danske, tyske og amerikanske massemedier. Han har skrevet kronikker i Aftenposten.

Diesen har uttalt at en vesentlig bakgrunn for Russlands invasjon i 2022 er NATOs ekspansjon østover og muligheten for at Ukraina kunne bli medlem av denne forsvarsalliansen. Han har hevdet at Russlands invasjon var framprovosert av NATO  og at NATO fører en stedfortrederkrig (*proxy war*) mot Ukraina.

Diesen mener krigen for en stor del handler om kontroll over Svartehavet og at vestlige land, særlig USA og Storbritannia, ønsker å skape en situasjon for Russland som likner Sovjetunionens krig i Afghanistan. Diesen skrev i mars og september 2022 at han er fullstendig mot Russlands militære angrep på Ukraina, en krig som er en humanitær katastrofe, og at den russiske ledelsen gjorde en alvorlig feilvurdering da den gikk til invasjon. Han understreket samtidig at krigen var Russlands feil og ansvar, men at også NATO har bidratt til konflikten. Han mener at vestlige land må forstå den russiske ledelsens motiv for krigen og særlig Russlands sikkerhetsinteresser, og at Ukraina er et offer for maktkamp mellom NATO og Russland. I november 2021 skrev han på Russia Todays nettside at krigen mellom NATO og Russland om Ukraina var uunngåelig.

Diesen har hevdet at det er vanskelig å mene noe om Butsja-massakren, og at det ville vært lettere hvis «vi» hadde fått utlevert lister over de drepte. Om FNs rapporter om dokumenterte drap og voldtekter mot sivile ukrainere, her Diesen hevdet at «vi» i liten grad vet hvem som står bak, og han har påpekt at den russiske fortellingen om Butsja skiller seg sterkt fra den ukrainske.

Han har hevdet at man i Norge «aldri» diskuterer «våre motparters sikkerhetsbekymringer». Han har argumentert for at det er «proukrainsk» å «erkjenne Russlands sikkerhetsbekymringer» og at man derfor ikke bør sende våpenstøtte til Ukrainas forsvar, siden det vil «føre til ødeleggelsen av Ukraina».

Siden 2020 har flere norske medier, kommentatorer og eksperter hevdet at han fremmer statlig russisk propaganda. Han er blitt kritisert for sin holdning til Russland. I september 2022 advarte Dagens Næringsliv på lederplass mot å bruke Diesen som ekspertkommentator. Diesen uttalte i mai 2022 at det er forsøk på å innskrenke hans frihet som forsker.

Diesen sier at kritikken er svakt begrunnet og har preg av sverting, og at hans jobb er å forstå Russlands krig mot Ukraina, ikke å legitimere den. Diesen mener den norske debatten er ensidig. Han har gitt uttrykk for at han ønsket å bidra til en mer opplyst debatt og at han siden krigen begynte ikke hadde mottatt honorar fra RT, men tidligere jevnlig mottok slike honorar. Diesen er kritisk til det han mener er tilløp til sensur og kansellering av meningsmotstandere. Tidligere rektor Petter Aasen ved Universitetet i Sørøst-Norge har forsvart Diesens ytringsfrihet.

37 kolleger av Diesen ved Universitetet i Sørøst-Norge har i et opprop erklært at de er uenige i de politiske holdningene til Diesen, at Russland har ansvaret for krigen, og at de støtter Ukraina.

Sven G. Holtsmark anklaget Diesen for å fremme påstander i tråd med russisk propaganda uten tilstrekkelig dokumentasjon. Holtsmark hevdet at Diesens metode bryter med akademiske krav til etterrettelighet og redelighet i forskningen.

Ine Eriksen Søreide har omtalt påstander fra Diesen som «et ekko av propagandaen fra Moskva». I 2023 deltok Diesen på en konferanse i Kaliningrad, der han ifølge lekkede dokumenter fra det russiske Direktoratet for internasjonalt samarbeid sto på listen over utenlandske deltakere i en planlagt påvirkningsoperasjon mot norske og vestlige militære interesser i Østersjøen.

### Politisk virke
Diesen har flere ganger opptrådt som partiet Konservativts Russlands-ekspert.  På et valgkamparrangement for Partiet de Kristne (senere omdøpt til Konservativt) under Arendalsuka i 2021 hevdet Diesen at man ikke snakker om Russlands sikkerhetsinteresser.  Han hevdet at Russlands sikkerhetsinteresser er «rimelige» og kan imøtekommes. Han mente vi må forstå at Russland ikke ønsker NATO inn i Ukraina og at NATO ikke må nekte Russland sikkerhet.  Han hevdet at uten avtaler med Russland vil Europa bli mindre relevant.  Han mente at Russland må få mer å si for det europeiske kontinentet.  Han fortalte at han har blitt beskyldt for å tale Russlands sak.

I boken «The Decay of Western Civilisation and Resurgence of Russia» skriver han om forfall i den vestlige verden og en ny oppblomstring for Russland. 

Ved stortingsvalget 2025 stiller han som førstekandidat for partiet Fred og Rettferdighet i Akershus.

Diesen og partikollega Marielle Leraand kom i medienes søkelys for en plakatkampanje i kollektivnettet i Oslo. Kampanjen gikk ut mot å gi «85 milliarder til krig i Ukraina». Partiet avviste først å oppgi til pressen hvem som betalte for kampanjen. NRK rapporterte at en slik kampanje typisk koster 1,4 millioner kroner. Kampanjen ble betalt av Atle Berge.

1. juni 2025 opplyste Glenn Diesen at han ville trekke seg som kandidat for Fred og Rettferdighet. I henhold til Valgloven § 3–4 har han ikke anledning til å trekke seg fordi valglistene til partiet allerede var godkjent.

## Bibliografi (utvalg)
;Bøker
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Glenn Diesen på Google Scholar
*  i samtale med Wolfgang Wee
*