Y-blokken

**Y-blokken/blokka** var et av byggene i Regjeringskvartalet mellom 1970 og 2020, da blokken ble revet. Den ble ferdigstilt i 1970 og var tegnet av Erling Viksjø. I terrorangrepet 2011 fikk bygningen lettere eksterne skader, men var strukturelt intakt; ifølge Statsbygg var bygget etter dette «ikke operativt», men deler av bygget ble benyttet som «midlertidig kontor, lager, rigg og byggeplasskontor». Konseptvalgutredningen for fremtidig regjeringskvartal, nedsatt av regjeringen Stoltenberg i 2012, anbefalte i 2013 å rive bygningen, og regjeringen Solberg besluttet rivning i 2014; rivning ble deretter bekreftet i den statlige reguleringsplanen for området i 2017 etter et flerårig reguleringsarbeid og en høringsrunde der Stortinget og Oslo bystyre støttet rivning, og det ble gitt formell rivningstillatelse i 2019. Kommunal- og moderniseringsdepartementet instruerte Statsbygg til å iverksette rivningen 26. februar 2020. Statsbygg engasjerte Veidekke som riveentreprenør for Y-blokken og rivningen startet i mars 2020. Bygningen fikk dermed status som anleggsområde, og ble inngjerdet mens rivningen pågikk. Rivningen ble fullført i november 2020.

## Historikk

Arkitekt Erling Viksjø vant arkitektkonkurransen i 1939.  Bygget ble planlagt allerede i 1950-årene av Erling Viksjø som en del av prosjektet for nye regjeringsbygninger, der Høyblokken var første byggetrinn. I prosjektet lå også en bygning øst for Grubbegata, som ikke ble bygget.

I 1995 ble det foretatt en større oppussing av Y-blokken, i forbindelse med at Kulturdepartementet flyttet ut, men bygningen beholdt det opprinnelige preget. Ny statsrådsseksjon ble etablert i 5. etasje mot Grubbegata. Kunnskapsdepartementet holdt til i bygningen før 22. juli 2011.

Y-blokken har vært i bruk også etter terrorangrepet 22. juli 2011.  i  I regjeringens beslutning om nytt regjeringskvartal i mai 2014 ble bygningen planlagt revet, men de to store integrerte kunstverkene skulle tas vare på og videre bruk av disse avklares senere. Regjeringen skrev at bygningen ble «sterkt skadet», men verken Høyblokken eller Y-blokken har noen strukturelle skader.  Riksantikvaren uttalte i 2018 at Y-blokkens hovedkonstruksjon og kunst er uskadet, og at universell tilgjengelighet, god brannsikkerhet, gode rømningsforhold og energieffektivitet som tilsvarer passivhus er fullt mulig å oppnå. Riksantikvaren skrev at  «Høyblokka og Y-blokka er de viktigste symbolbygningene for den moderne norske velferdsstaten etter krigen.» og anbefalte bevaring. I 2019 stadfestet Fylkesmannen vedtaket om riving av Y-blokka, og konkluderte med at siden rivevedtaket var i samsvar med statlig arealplan har Fylkesmannen ikke hjemmel til å ta klagene til følge.  Fylkesmannen anførte følgende i vedtaket i klagesaken: *"Til tross for at det nå foreligger et juridisk endelig vedtak som tillater riving, vil fylkesmannen sterkt beklage om man nå går videre med en rask og uopprettelig gjennomføring av vedtaket uten at departementet / regjeringen foretar en ny vurdering av de tunge innvendingene som er kommet mot rivingen"*. 13. februar 2020 ble det kjent at Fortidsminneforeningen, NAL, OAF og Støtteaksjonen for Y-blokka saksøker staten for å hindre riving av Y-blokka.

Y-blokken har blitt vurdert som et bygg som har god kvalitet i seg selv, men har vært kontroversiell på grunn av måten bygget harmoniserer med omgivelsene og påvirker byrommet estestisk og funksjonelt, herunder Trefoldighetskirken, Deichmanske bibliotek og en biltunnel under bygget. I diskusjonene om rivning har sterke synspunkter stått mot hverandre fra ulike instanser. Før hendelsene i 2011 hadde bygningen vært under utredning med tanke på fredning, men denne prosessen ble stoppet i 2011. 

Bygningen har navn etter Y-formen sett fra luften, som den fikk for å skape to adskilte plasser foran Trefoldighetskirken og Deichmanske bibliotek, to bygninger som etter arkitektens mening sammen danner en arkitektonisk disharmoni som skjærer i øynene. Bygningen har  i likhet med Høyblokken en fasade i naturbetong. De to nederste etasjene er trukket tilbake, bak en søylerekke. Bygningen har adresse Akersgata 44 og ligger delvis over Arne Garborgs plass. Bygningen på fem etasjer samt kjeller har et areal på  m². Gavlveggen mot Akersgata er utsmykket med dekorasjonen «Fiskerne» av Carl Nesjar, sandblåst direkte inn på veggen etter skisser av Pablo Picasso, og på veggen i foajeen finnes «Måken» som er laget med tilsvarende teknikk.

### Veisystem
I januar 1990 stod Hammersborgtunnelen ferdig - og ble bygd *under* Y-blokka da den allerede hadde stått der i 20 år. Det er egentlig ikke en tunnel i tradisjonell forstand, men en toløps betongkulvert på 380 meter. Y-blokka hviler på taket til denne kulverten. Bæresøylene blokka hviler på er støpt inn i veggene på den samme kulverten. Statsbygg mener det ikke mulig å sikre bygget mot angrep fra undersiden og skriver: *«Skal det være regjeringskvartal på Hammersborg, må [[Ring 1]]-tunnelen etter dagens sikkerhetsstandarder senkes og da må Y-blokken rives. Senkingen av tunnelen bidrar til nødvendig sikkerhet for H-blokken og resten av kvartalet. For å senke Ring 1 må Y-blokken rives ettersom den er fundamentet på sidevangene til tunnelen. Det er ikke mulig å senke tunnelen uten å rive Y-blokken. Ingen senking av Ring 1 innebærer at hele regjeringskvartalet må flyttes et annet sted.»*

I revidert nasjonalbudsjett 2022 innså regjeringen at prosjekt nytt regjeringskvartal blir *for* kostbart og man ser etter muligheter for nedskalering og besparelser. Å kutte den planlagte senkning av Ring 1-tunnelen vil alene spare betydelige beløp. Samtidig ønsker man å redusere biltrafikken i Oslo sentrum. En aktuell og ressursbesparende løsning vil derfor være å la tunnelen forbli der den er og stenge den for vanlig biltrafikk, men ha den åpen for utrykningskjøretøyer. Da fremstår tidligere statsråd Astrup og Statsbyggs argumentasjon angående rivning av Y-blokka som provoserende, sier byantikvaren i Oslo: *Y-blokka ble revet uten at det var nødvendig.*   

### Kritikk mot bygget

Det har vært rettet en del kritikk mot bygget med fokus på hvordan det harmoniserer med omgivelsene, og at det representerer et brudd med byens historie. Arkitekturhistoriker og tidligere direktør for Norsk Arkitekturmuseum Ulf Grønvold har uttalt at «Y-blokken har vært mislykket fra dag én. Selv om Y-blokken er elegant og solid bygget, har bygget et elendig forhold til sine omgivelser. ... Arkitekt Erling Viksjø var inspirert av den sveitsiske arkitekten Le Corbusier, som var opptatt av at objektene skulle ligge fritt i parkmessige omgivelser. Det gjør ikke Y-blokken». I et notat fra 2011 på oppdrag fra Statsbygg skrev arkitekturprofessor og tidligere generalsekretær i Fortidsminneforeningen Elisabeth Seip at Y-blokken og dens plassering var et «lite heldig byplangrep». Kjetil Rolness mente rivningen av Y-blokken innebar «sjansen til å gjenreise en av byens fineste plasser, rasert av en gal arkitekt». I Stasbyggs hefte fra 2009,"Åpent rom"om kulturminnevern, omtales Y-blokka slik: Y-blokken i Regjeringskvartalet utfordrer tradisjonelle forestillinger om hva et kulturminne er. Uansett hva man måtte mene om estetikk og plassering, er bygningen et særpreget eksepel på 1960-tallets brutalistiske arkitektur, med verdifulle utsmykninger og tidstypiske materialvalg. 

### Kritikk mot riving
Etter at rivetillatelse ble gitt i 2019 har det vært reist massiv kritikk mot dette fra tilhengere av bygget. Riksantikvaren uttalte at rivingen av Y-blokka ville innebære det største kulturminnetapet i Norge etter 1945. Byantikvaren i Oslo betegnet Y-blokka som et hovedverk i norsk arkitekturhistorie. Et internasjonalt opprop signert av 70 organisasjoner, museer og kunstnere beskriver Y-blokka som «verdens kulturarv» og et «modernistisk kulturminne». Den europeiske kulturvernorganisasjonen Europa Nostra listeførte bygget som et av Europas 14 mest truede kulturminner i 2015 og 2019. Det har også vært en rekke demonstrasjoner, kampanjer og konserter for bevaring. Støtteaksjon for å bevare Y-blokka har stått bak en rekke av arrangementene, og har også samlet inn over 60.000 underskrifter for bevaring av bygningen. Kampanjen mot rivningen ble kritisert av Andreas Slettholm i Aftenposten, som mente Y-blokk-tilhengerne hadde trådt over en grense. Våren 2020 gikk Norske arkitekters landsforbund og Fortidsminneforeningen til søksmål mot Kommunal- og moderniseringsdepartementet med påstand om at rammetillatelsen var ugyldig, men tapte i tingretten og anket ikke.

Den 22. april 2020 støttet et flertall i Oslo bystyre et forslag om å utrede om hele eller deler av Y-blokka kan bevares; Høyre og Arbeiderpartiet stemte mot forslaget; Oslo kommune har imidlertid allerede gitt tilslutning i den statlige høringsrunden, og det er regjeringen som avgjør dette spørsmålet. Ansvarlig statsråd for bygget, kommunal- og moderniseringsminister Nikolai Astrup, fastslo at «det er ikke aktuelt for oss å ta noen omkamp om Y-blokken» og at rivningen vil gå sin gang. Tidligere i 2020 uttalte Astrup at «Y-blokken skal rives, og det skal skje nå» og at «hvis vi skulle snu nå og la Y-blokken stå, betyr det at vi må tilbake til tegnebrettet; da er åtte år og 1 milliard kroner bortkastet».

## Galleri

Fil:Deichmanske bibliotek.jpg|Y-blokkens fasade mot Akersgata

Fil:Y-blokken mot Høyblokken Regjeringskvartalet.jpg|Y-blokkens fasade mot Regjeringsparken og Høyblokken, med hovedinngang
Fil:Y-blokken sett fra Akersgata.JPG|Y-blokken sett fra Akersgata
Fil:Y-blokken fasade detalj naturbetong.JPG|Fasade i naturbetong. Kortvegg mot Akersgata
Fil:Trapp Y-blokken Regjeringskvartalet Oslo.jpg|Trapp i Y-blokken, formet som en konkylie. Arkitekt Erling Viksjø. 


### Riving

File:Y-blokka rives 01.jpg|September 2020, høyblokka bak
Y-blokka demontert vegg 01.jpg|Kortveggen med «Fiskerne» under demontering
Y-blokka demontert vegg 02.jpg|Veggen med «Fiskerne» plassert i midlertidig stålramme (forside)
Y-blokka demontert vegg 04.jpg|Veggen med «Fiskerne» plassert i midlertidig stålramme (bakside)
Y-blokka demontert vegg 03.jpg|Y-blokken med kortvegg fjernet (31.07.2020)


## Referanser