Homeowner association

En ***homeowner association*** (**HOA**, direkte oversatt: «huseierforening») er en privat organisasjon som styrer et boligfellesskap, krever inn avgifter og lager regler for beboerne. Organisasjonstypen finnes hovedsakelig USA, Canada og Filippinene, samt noen andre land. I Australia, New-Zealand, Canada og et par andre land finnes et lignende konsept som heter ''strata title'', men som har annen juridisk bakgrunn. HOA er uvanlig i resten av verden.

Personer som ønsker en bolig i en HOA må i de fleste tilfeller bli medlem og følge vedtektene, avtaler og betingelser som kan begrense eierens friheter, for eksempel med tanke på husets farge og andre fasadeendringer. Til gjengjeld kan HOA-en være verdifull for beboerne gjennom å vedlikeholde felleområder og håndheve at nabolaget holdes trygt og pent ved å pålegge beboere vedlikehold og at eiendommene holdes presentable. For eksempel kan noen HOA-er pålegge beboerne å klippe gresset så det ikke vokser for høyt eller forby parkering av biler i hagen. Håndhevelse av slike standarder kan bidra til å holde eiendomsverdiene oppe. Organisasjonene er også ofte aktive opp mot byplanlegging, reguleringsplaner og arealbruk ettersom dette påvirker nabolagene. De kan ha privateide fasiliteter som varirerer fra svært få og enkle til svært omfattende, inkludert private veger, gatelys, tjenester, felleseide bygninger, svømmebasseng, tennisbaner, klubbhus og til og med skoler.

HOA-er har blitt kritisert for å ha overdrevent restriktive regler for hvordan beboere kan oppføre seg og bruke eiendommene. For eksempel kan det være restriksjoner på politiske ytringer, antall biler på eiendommen, hvilke dyr man kan ha, maksimalt lydvolum på bestemte tider av døgnet, hvilke skilt man kan sette opp på eiendommen, og hvilke planter man kan plante.

## Historie
Historisk har mange HOA-er hatt vedtekter for å holde ute minoriteter eller kreve en minimums størrelse eller pris på boliger. I 1948 avgjorde USAs høyesterett at slike avtaler ikke kunne håndheves i *Shelley v. Kraemer*. Private kontrakter gjorde imidlertid at praksisen ble videreført inntil *Fair Housing Act* av 1968 forbød slik diskriminering. Ved å kreve godkjenning av nye beboere og leietakere har imidlertid HOA-er fortsatt potensiale for å tillate mindre formell diskriminering. Ifølge en studie fra 2019 i *[[Journal of Labor Economics]]* var folk i HOA-nabolag i gjennomsnitt mer velstående og rasemessig segregerte enn de som bor i andre nærliggende nabolag.

De er ofte lagt utenfor bysentrum, og kan sees i sammenheng med byspredning, middelklassens utvandring til forstedene og utbygging av føderalt subsidierte motorveger. Lokale myndigheter i USA har ofte vært positive til HOA-er på grunn av tro på at de kan redusere driftskostnadene til lokale myndigheter siden huseierne noen ganger betaler for veier, parker og andre tjenester innenfor utbyggingen. For eksempel må mange HOA-en håndetere avløp på en slik måte at belastningen på myndighetenes nett ikke økes etter utbygging.

## Sosiale effekter
En studie fra 2009 i California fant derimot at den samlede effekten av HOA-er er mindre sosial boligbygging, siden myndighetenes reduserte kostnader også ofte medførte reduserte skatteintekter siden HOA-beboere har en tendens til å stemme ned skatter som byene trenger for å finansiere sine tjenester. Den generelle nedgangen i offentlige utgifter rammet uforholdsmessig de innbyggerne som ikke bodde i HOA-er. Studien hevdet at HOA-er undergraver støtten til offentlige institusjoner, og kan sees på som en måte å omgå de offentlige systemene. Det ble for eksempel hevdet at HOA-medlemmer som frykter kriminalitet kan velge å bygge et gjerde for å holde kriminelle ute i stedet for å stemme for å bruke skattepenger på problemenes rotårsak. Det har også vært problematisert at foreningene i realiteten fungerer som kommunale myndigheter, men ikke er underlagt de samme juridiske restriksjonene eller garanterer de samme rettighetene som statlige instituasjoner.

## Se også
* Borettslag, samvirkeforetak for sosial boligbygging
* Common law, lovsystem bygget på sedvanerett utviklet av opprinnelig engelske domstoler
* Foreningsrett, rettsregler som gjelder for foreninger
* Inngjerdet boligområde, avstengt boligområde med begrenset adgang
* Sameie, eierform
* Veilag, gruppe som organiserer vedlikehold og drift av en felles, privat vei
* Velforening, sammenslutning av beboere som arbeider for godt nærmiljø

## Referanser