30 km/t-sone

En **30&nbsp;km/t-sone**, ofte bare kalt «**30-sone**», er en fartsgrense som brukes for å beskytte myke trafikanter siden det gir økt trygghet og redusert skadeomfang ved påkjørsel. De brukes blant annet i boligområder, nærheten av skoler, barnehager og sentrum hvor det er mange sårbare trafikkanter som fotgjengere og syklister.

Dødsfall er mye mindre sannsynlig hvis en fotgjenger blir påkjørt av en bil som kjører i 30 km/t enn 50 km/t eller mer. Bevisene er begrenset, men viser markante reduksjoner i dødsfall og alvorlige skader. Den dramatiske reduksjonen i dødelighet er viktig grunnlag for teorien om 30-soner.

I tillegg til skilting gjøres det vanligvis trafikkdempende tiltak (fysiske eller psykologiske) for å sikre etterlevelse. Gjennomganger av formelle studier i mange land har funnet at de er effektive for å redusere ulykker og skader, trafikkhastighet og trafikkvolum. Lavere fartsgrenser uten endringer i gateplanleggingen er mindre effektive, men har fortsatt betydelige fordeler.

## Bakgrunn
Filosofien bak 30-soner er at gatene i sonen er offentlig rom, og forsøker å lage et kompromiss mellom yrende fotgjengeraktivitet og sirkulasjon av gjennomgangstrafikk. Gatene i sonen ansees som et rom hvor folk kan bo, jobbe, studere og leke, mens folk som bare krysser gjennom med bil for å komme seg til et annet sted fortrinnsvis kan ekskluderes ved å rutes til andre steder. Man reduserer dermed gjennomgangstrafikk, samtidig som man bedrer trafikksikkerhet og livskvaliteten i området.

Studier har vist at lavere hastigheter fører til tettere lokalsammfunn og at nabolag blir mindre delte (se nabolagseffekt), altså at det er mer interaksjon og samhørighet i lokalsamfunn når hastigheten reduseres til 30 km/t.

## Formål
Målene med implementeringen av 30-soner er å bidra til:

* Trygge gatekryssinger
* Forbedret livskvalitet
* Økt nivå av gange og nyttesykling
* Reduksjon av fedme gjennom mer aktiv livsstil
* Redusert gjennomgangstrafikk
* Redusert trafikkmengde og lavere hastigheter på motorkjøretøy
* Reduksjon i trafikkulykker, skader og dødsfall for alle trafikanter
* Reduksjon av klimagassutslipp, luftforurensning og støyforurensning
* Skape et område der fotgjengere, syklister og bilister sameksisterer trygt og komfortabelt
* Utvikle offentlige rom som er åpne og trygge for alle, inkludert funksjonshemmede
* Øke arealet som er tilgjengelig for gange, sykling og folk på gaten for å spise, leke og nyte livet
* Sørge for et trygt område for barn i skolesoner
* Øke eiendomsverdiene til lokale boliger og bedrifter
* Øke den økonomiske vitaliteten i området
* Styrke fellesskapsfølelsen

## Historie
30-soner har blitt brukt mye i europeiske land. I 1992 ble byen Graz i Østerrike den første europeiske byen som implementerte 30&nbsp;km/t-grense på alle veger unntatt den største. I Nederland er det en betydelig andel 30&nbsp;km/t-soner over hele landet. I Sveits har 30&nbsp;km/t-soner vært tillatt siden 1989, og ble først etablert i Zürich i 1991. I 2017 hadde de fleste IRTAD-land 50&nbsp;km/t som standard fartsgrense i byområder, men også flere eksempler på lavere hastigheter, som for eksempel at 70% av byvegene i Nederland er begrenset til 30&nbsp;km/t.

Et nettverk av 67 europeiske frivillige organisasjoner har organisert et europeisk borgerinitiativ «*30 km/h – making streets livable*», og samlet inn underskrifter til støtt for at 30&nbsp;km/t skal være den normale fartsgrensen for EU. 50&nbsp;km/t-fartsgrenser vil da bli unntak, og lokale myndigheter vil kunne bestemme disse unntakene og sette andre fartsgrenser på gatenettet sitt.

I München har 80% av det 2300 kilometer lange byvegnettet en fartsgrense på 30&nbsp;km/t eller mindre, mens de resterende vegene er begrenset til 50&nbsp;km/t. 85% av Madrids gater er begrenset til 30&nbsp;km/t. I januar 2021 vedtok Brussel 30&nbsp;km/t som standard maksimalfart for hele hovedstadsregionen Brussel. I Wales ble det i september 2023 innført en 20 mph (32 km/t) grense som standard for boligveger, med unntak der det var passende. Public Health Wales spådde at dette ville redde opptil 10 liv og omtrent 2000 alvorlige skader per år.

## Referanser