Fri og åpen maskinvare

**Fri og åpen maskinvare** betyr vanligvis at informasjon om design av fysiske komponenter (enhver form for håndgripelig produkt) er enkelt å få tak i («åpen»), og kan brukes, endres og deles fritt («fri») slik at andre kan lage delen eller deler basert på den. Det har mange likheter med fri og åpen kode.

Eksempler på produkter kan være stykklister, mekanikk (mekaniske tegninger, tekstil), elektronikk (koblingsskjema, kretskort-tegninger), chipdesign (integrerte kretser, instruksjonssett, maskinvarebeskrivende språk/HDL), mekatronikk (verktøymaskin, 3D-skriver, medisinsk utstyr, kjøretøy, hus), robotikk, med mer. Det varierer hvorvidt det ligger begrensninger på om maskinvaren er tillatt (eller ikke tillatt) å bruke til kommersielle formål, og hvorvidt teknologi bygget på toppen slik teknologi også må deles videre på samme vilkår (se avsnitt om lisenser).

For å regnes som fri og åpen er det ikke nok å bare bruke en lisens. Produktet eller prosjektet må også følge åpne prinsipper, som modulært design og samarbeid med brukerfellesskap. Professor Joshua Pearce har hevdet at det fins et etisk imperativ for åpen maskinvare, særlig med tanke på bærekraftig utvikling. Fri og åpen maskinvare er løst koblet til skaperbevegelsen. Utgiveren kan få verdifulle tilbakemeldinger og potensielle forbedringer i designet fra skaperfellesskapet, og det finnes tydelige bevis på at slik deling kan gi høy avkastning på vitenskapelig arbeid.

## Lisenser
Det finnes mange lisenser som er portet fra en kjent programvarelisens (for eksempel GPL, LGPL, eller BSD-lisensen) til en «maskinvareekvivalent». En viktig forskjell fra programvare er at mye maskinvare ikke er beskyttet av opphavsrett, og i sin natur ofte er mer avhengig av patentlovgivning enn opphavsrettslovgivning. Ulike miljøer og organisasjoner har en tendens til å samle seg rundt en enkelt lisens, og disse er ikke alltid kompatible med hverandre.

## Forretningsmodeller

Det finnes mange ulike forretningsmodeller som kan brukes for å tjene penger på åpen maskinvare. For eksempel gjør littleBits elektroniske kretsdesign tilgjengelig i samsvar med CERN Open Hardware License versjon 1.2. Et annet eksempel er Arduino som har registrert navnet sitt som et varemerke. Andre kan dermed produsere produkter med likt design som Arduino, men kan ikke kalle produktene sine for Arduino. Selv i tradisjonelle firmaer har åpen maskinvare blitt brukt. For å akselerere utvikling og teknisk innovasjon har solcelleindustrien eksperimentert med partnerskap, franchising, sekundærleverandører og fullstendig åpne design. Prosjekter med åpen maskinvare har også blitt finansiert via folkefinansiering på plattformer som Indiegogo, Kickstarter eller Crowd Supply.

## Tidsskrifter
Åpen maskinvare har vokst frem som et akademisk felt gjennom de to tidsskriftene *Journal of Open Hardware* og *HardwareX*. Disse konkurrerer om å publisere de beste åpne designene, og har hver sine sine krav for hva som utgjør akseptabel kvalitet på designdokumenter, inkludert spesifikke krav til byggeinstruksjoner, stykklister, CAD-filer og lisenser. Disse kravene brukes ofte av andre åpne prosjekter for å definere hvordan en utgivelse skal utføres. Tidsskriftene publiserer også artikler som bidrar til debatt om hvordan åpen maskinvare bør defineres og brukes.

## Se også
* Skaperverksted, sosialt møtested for å samarbeide
* Gjenbruk, bruke en gjenstand flere ganger, i motsetning til å gjenvinne eller kaste
* Hurtig prototyping, enkle modeller for å lette utvikling av produkter
* Open Source Ecology, prosjekt for å utvikle et komplett åpent økosystem av verktøy som tar sikte på å kunne replikere seg selv
* Åpen innovasjon, fremming av innovasjons-tankegang som strider mot hemmeligholds-mentalitet
* Åpen produksjon, modell for lokal produksjon basert på prinsipper for åpent design og åpen kode, på en samarbeidende og distribuert måte
* Åpen robotikk, robotikk utviklet med åpen maskinvare og fri og åpen programvare, offentlig deling av tegninger, skjemaer og kode

## Referanser