Donald Trumps andre regjering

**Donald Trumps andre regjering** er USAs føderale regjering under landets 47. president, Donald Trump. Han tiltrådte 20. januar 2025 og etterfulgte Joe Bidens regjering (2021–2025).

Kort etter innsettelsen 20. januar 2025 utstedte Trump mange presidentordrer (*executive orders*). Ingen tidligere president har signert så mange ordrer i løpet av første dag i embetet. Han signerte ordrer innenfor innvandring og klimapolitikk – han trakk USA ut av Parisavtalen og fra Verdens helseorganisasjon. Han benådet over  personer dømt for medvirkning til stormingen av kongressen 6. januar 2021, inkludert personer dømt for voldelig angrep på politiet og 14 personer knyttet til de høyreekstreme gruppene Proud Boys og Oath Keepers. Minst 6 republikanere i kongressen tok avstand fra benådningen, inkludert senator Mitch McConnell.

Tiltak for å redusere offentlige utgifter (blant annet bistand gjennom USAID), deportasjon av innvandrere, toll og handelskrig, og annen utenrikspolitikk (overfor blant annet Ukraina, Russland, Grønland og Panama) preget det første 100 dagene av Trumps andre periode.

Trump signerte en ordre om at barn født i USA av irregulære innvandrere ikke skal behandles som statsborgere av USA. USA har siden 1868 (grunnlovsendring nummer 14) gitt statsborgerskap til alle født på USAs territorium, uansett bakgrunn. Denne ordren kan være i strid med USAs grunnlov. Trump mener det er urimelig at barn av ulovlige innvandrere eller personer med midlertidig opphold skal få statsborgerskap og Trump har lenge argumentert for å få slutt på muligheten til statsborgerskap. Per 2022 var det 1,2 millioner statsborgere født av irregulære innvandrere.

I en presidentordre 20. januar 2025 etablerte Trump Departementet for regjeringseffektivitet (DOGE) under ledelse av Elon Musk.

Trump signerte en presidentordre om at Mexicogolfen skulle skifte navn til *Amerikagolfen* og at Nord-Amerikas høyeste fjell skulle skifte navn fra Denali tilbake til *Mount McKinley* som fjellet het fra 1896 til 2015.

På treårsdagen for invasjonen i Ukraina stemte USA likt med Belarus, Nord-Korea og Russland i FN mot fordømmelse av den russiske invasjonen. Et møte med Volodymyr Zelenskyj i det hvite hus endte i en diplomatisk katastrofe da Trump og visepresident JD Vance gjentok russiske argumenter og ydmyket Zelenskyj. 

Trump avsatte 2. mai 2025 Michael Waltz som nasjonal sikkerhetsrådgiver etter at Waltz hadde hatt nære samtaler med Israels statsminister Benjamin Netanjau om mulige militære tiltak mot Iran. Marco Rubio overtok embetet samtidig som han er utenriksminister.

## Utenrikspolitikk

### Krigen i Ukraina
Under sin første presidentperiode 2017–2021 viste Trump liten interesse for de pågående russiske angrepene mot Ukraina i Donbas.

Rett etter starten på Russlands invasjon av Ukraina 2022 kalte han Russlands president Vladimir Putin «genial».

Under valgkampen for sin andre presidentperiode hevdet Trump gjentatte ganger at han ville greie å få slutt på krigen i løpet av 24 timer etter valgseier eller innsettelse som president. Senere har han hevdet at han bare var «litt sarkastisk». 

Trump har kritisert Ukrainas president Volodymyr Zelensky og hevdet, i strid med virkeligheten, at Ukraina hadde startet krigen mellom Russland og Ukraina.

19. februar skrev Trump at Ukrainas president Volodymyr Zelensky var en «diktator» og hevdet at Zenlensky ikke var en legitim leder av Ukraina. Dette var i tråd med russisk propaganda, og et syn som ikke deles av majoriteten i demokratiske land. Men 27. februar 2025 sa Trump at han ikke kunne tenke seg at han hadde omtalt Zelensky som diktator.

På treårsdagen for Russlands oppskalering av invasjonen i Ukraina stemte USA likt med Belarus, Nord-Korea og Russland i FN mot fordømmelse av den russiske invasjonen.

Et møte med Volodymyr Zelenskyj i det hvite hus i februar 2025 endte i en diplomatisk katastrofe da Trump og visepresident JD Vance gjentok russiske argumenter og ydmyket Zelenskyj.  Etter møtet skrev Norges statsminister Jonas Gahr Støre at «Det vi så fra Det hvite hus i dag, er alvorlig og nedslående. Ukraina trenger fortsatt USAs støtte, og Ukrainas sikkerhet og fremtid er også viktig for USA og for Europa. President Volodymyr Zelenskyj har sterk støtte i Ukraina, bred støtte i Europa, og han har ledet sitt folk gjennom en svært krevende og brutal tid, under angrep fra Russland. At Trump anklager Zelenskyj for å gamble med tredje verdenskrig, er dypt urimelig og en uttalelse jeg tar avstand fra. Norge står sammen med Ukraina i deres frihetskamp. Vi håper at også Trump-administrasjonen forstår betydningen av en rettferdig og varig fred i Ukraina.» Høyres leder Erna Solberg sa at «det vi så fra USAs to øverste ledere i kveld, holder rett og slett ikke mål» og «Vi kan også velge å reise oss og si ifra. Vi kan stå opp for noen helt grunnleggende verdier og kjempe for det som er rett. Og så må vi starte for alvor med å ruste oss for en fremtid der vi i Norge sammen med Europa, tar mer og større ansvar selv. Vi kan håpe at USA vil være der med oss, men vi kan ikke være naive og ha noen illusjoner om at det er garantert for all fremtid».

Trump gjorde våren 2025 forsøk på å få istand en fredsavtale ved å forhandle med Russland, uten å inkludere Ukraina i forhandlingene. Han argumenterte for krav som sammenfalt med krav fra Russland, som at Russland måtte få overta russiskokkuperte deler av Ukraina pluss endel mer og at de internasjonale sanksjonene mot Russland måtte oppheves.

19. mai 2025 ble Trump beskrevet av Putins pressetalsmann Dmitrij Peskov som «nøytral», i motsetning til europeiske ledere som støttet Ukraina.

5. juni 2025 sammenlignet Trump Russlands invasjon av Ukraina med to unge mennesker som hater hverandre og slåss i en park, hvor ingen av dem ønsker å bli skilt fra hverandre, og de bør få fortsette å slåss en stund til.  Zelensky kontret ved å sammenligne Putin med en morder som kommer til parken for å drepe barna.

Trump har sagt at han fortjener å motta Nobels Fredspris for sin innsats i forbindelse med Ukraina.

Meningsmålinger i løpet av våren 2025 viste at et flertall av innbyggerne i USA var motstandere av Trump sin politikk rundt Ukraina.

### Handelskrig

Den 1. februar 2025 signerte Trump presidentordrer som med virkning fra 4. februar ville innføre 25 % toll på varer fra Mexico og Canada, med unntak av energi fra Canada der han satte en tollsats på 10 %. Trump brukte tollen som pressmiddel for å stoppe ulovlig immigrasjon og å hindre innførsel av fentanyl. Etter at Trump hadde hatt samtaler med Mexicos president Claudia Sheinbaum og Canadas statsminister Justin Trudeau 3. februar valgte han å utsette innføringen av toll til 4. mars 2025. Tollen ble innført 4. mars 2025. Trump økte fra samme dato tollen på varer fra Kina fra 10 % til 20 %. Kina svarte med å innføre 10 % toll på amerikanske landbruksvarer, og 15 % på noen utvalgte. Canada innførte 25 % på amerikanske varer og Chrystia Freeland, som da ønsket å bli statsminister i Canada sa hun ønsket 100 % toll på Tesla. Børser i hele verden falt som følge av Trumps toll til tross for at den var ventet. 

Den 6. mars 2025 utsatte Trump toll på varer fra Canada og Mexico som faller inn under United States–Mexico–Canada Agreement til 2. april 2025 .

Den 12. mars 2025 innførte Trump 25 % toll på stål og aluminium fra hele verden, fra Kina kom den på toppen av 20 % toll på alle varer.

##### «Liberty day» 2. april 2025
2. april 2025, dagen Trump kalte frigjøringsdagen, innførte USA en «gjensidig» toll på 10 % på alle verdens land, samt en ekstra toll på en lang rekke land som presidentens administrasjon mente hadde toll på amerikanske varer. Lesotho fikk 50 % toll, Kambodsja fikk 49 %, Vietnam, Madagaskar og Laos fikk fra 46 til 48 % toll. Kina fikk 34 %, Taiwan fikk 32 %, EU fikk 20 % og Norge ca. 15 %. Storbritannia fikk bare 10 %.  Finansminister Jens Stoltenberg sa om presidentordren: «Det er det mest alvorlige tilbakeslaget for en åpen friverdenshandel vi har sett siden mellomkrigstiden.» EU lovet mottiltak for tollen på stål som kom tidligere, og Ursula von der Leyen sa at EU forberedte flere mottiltak dersom forhandlingene (om tollen) feiler. Kinas handelsminister kalte tollen et brudd på internasjonale handelsregler og unilateral mobbing.  Dagen etter falt børsene i hele verden.  4. april valgte Kina å legge 34 % toll på amerikanske varer fra 10. april. Trump satte en frist til 8. april for å fjerne denne tollen. Samme dag økte Trump tollen mot Kina til 84 % og til 104 % på utvalgte varer. 

Tollen ble beregnet fra formelen:

: \Delta\tau_i = (x_i - m_i)/(\epsilon*\phi*m_i) 

I formelen er *∆τ* tollen, *x* eksport til USA, *m* er import, *ε* er elastisiteten av import i forhold til importpris og *φ* er hvordan valuttakursen endrer seg som følge av toll.

## Utvisning av immigranter
Trump ga ordre om at immigranter skulle utvises til El Salvador uten rettsbehandling. Trump henviste til en lov fra 1798. Loven gir ledelsen i USA rett til å fengsle eller utvise personer av utenlandsk opprinnelse under krig, uten rettsbehandling. Loven har tidligere vært brukt i 1812, under første verdenskrig og under andre verdenskrig. Trump hevdet at Venezuela var i krig mot USA og at en venezuelansk gjeng hadde planer om å invadere USA. Denne ordren ble midlertidig stanset av den føderale dommeren James Boasberg i mars 2025. Trump tok da til orde for å tiltale (*impeach*) Boasberg. Høyesteretts ledende dommer, John Roberts, uttalte da at praksis gjennom 200 år har vært at rettsforfølgelse av dommere ikke er et legitimt virkemiddel ved uenighet i rettskjennelser. Det er svært uvanlig at høyesterett kommer med slik uttalelser. Tiltale og avsetting av føderale dommere må skje i en prosess som tilsvarer riksrett i Norge. Brandon Gill (republikaner i representantenes hus) fulgte opp 18. mars 2025 med legge frem resolusjon om å innlede prosess mot Boasberg. Dette er den fjerde dommeren som republikanere i kongressen har tatt initiativ til å tiltale etter at de har avgjort at tiltak fra Trump som ulovlige.

Trump har også ytret ønske om å utvise amerikanske statsborgere til Venezuela.  David Bier ved Cato Institute har påpekt at dette ville være åpenbart ulovlig og ville stride mot den amerikanske konstitusjonen.

### Demonstrasjoner og bruk av Nasjonalgarden
Tidlig i juni 2025 samlet noen hundre demonstranter seg i sentrum av Los Angeles for å protestere mot utvisningene. Demonstrasjonen vokste i omfang og hærverk blant biler ble satt fyr på; Trump satte samme dag inn Nasjonalgarden mot viljen til guvernør Gavin Newsom som kalte Trumps tiltak en provokasjon. Til sammen sendte Trump 4000 soldater fra Nasjonalgarden og dessuten 700 elitesoldater fra US Marines. Nasjonalgarden er normalt underlagt delstatsguvernøren og tilsvarer omtrent det norske Heimevernet ved at den for det meste består av personell som tjenestegjør på deltid. Det er uvanlig at presidenten bruker Nasjonalgarden i strid med guvernørens ønske. Det er tvil om lovligheten av å bruke militære styrker som US Marines til regulære politioppdrag innenlands. I forbindelse med demonstrasjoner etter drapet på George Floyd (2020) ville Trump bruke militæret - Mark Milley, Mark Esper og William Barr forhindret dette.

## Utgiftsreduksjon og omlegging av forvaltningen

### DOGE
Departementet for regjeringseffektivitet er en rådgivende kommisjon etablert av USAs president, Donald Trump, i hans andre presidentperiode. Kommisjonen ble til juni 2025 ledet av Elon Musk. Til tross for navnet dreier det seg ikke om et departement, da det ville kreve godkjenning av Kongressen.

### FEMA
Donald Trump hadde i sin andre presidentperiode planer om å legge ned FEMA. Etter en katastrofal oversvømmelse i Texas i juli 2025 ble planen lagt bort i følge ''Washington Post''.

## Vurderinger
*[[The Economist]]* beskriver Trump som en revolusjonær og mener at hans regjering i løpet av sine første 100 dager hatt større effekt en noen annen amerikansk president. Trumps prosjekt er en fullstendig omlegging av økonomien, offentlig forvaltning, utenrikspolitikken og ideen om hva USA skal være.

Anders Romarheim ved institutt for forsvarsstudier mener Trump behandler presidentembetet og statsapparatet som sin eiendom omtrent som en forretningsvirksomhet og all politikk blir vurdert som transaksjoner med god eller dårlig fortjeneste.

Etter 100 dager som president har Trump en rekordlav oppslutning sammenlignet med presidenter de foregående 80 år, 44 % av velgerne er fornøyd ifølge Fox News, 43 % ifølge CNN og 40 % ifølge Pew, mens nyvalgte presidenter vanligvis har oppslutning på 55–70 %.

I mai 2025 var Sør-Afrikas president Cyril Ramaphosa på besøk. Med pressen til stede tok Trump uventet frem fotografier som ifølge Trump viste folkemord på hvite i Sør-Afrika. Bildene viste seg å være fra en massebegravelse i det østlige Kongo etter et angrep fra opprørsgruppen M23. Trump viste frem bilde av mange hvite kors som han hevdet var over tusen drepte hvite bønder, men korsene er symbolske og ikke faktiske graver. Påstander om folkemord på hvite bønder er en kjent konspirasjonsteori fra Sør-Afrika. Ramaphosa forsøkte å tilbakevise Trumps påstander, men ble flere ganger avbrutt av Trump. Trumps administrasjon ga tidligere flyktningestatus til 59 hvite sørafrikanere. Ramaphosas besøk minner om ydmykelsen av president Volodymyr Zelenskyj samme sted tidligere i 2025.

## Regjeringsmedlemmer

## Se også
* Donald Trumps første regjering (2017–2021)

## Referanser


## Eksterne lenker
*