Vasspepper

**Vasspepper** (*Persicaria hydropiper* også tidligere kjent som *Polygonum hydropiper*) er en urt i en slekt med navn hønsegrasslekta, som ble først beskrevet av Carl von Linné i 1753 som *Polygonum hydropiper*. Men slekta *Polygonum* er senere blitt delt opp, så nå er *Polygonum* forbeholdt tungrasslekta. Men hønsegrasslekta fikk da det vitenskapelige navnet *Persicaria*.

## Kjennetegn
Vasspepper er normalt 20–60 cm høy ettårig plante. Stengelen er opprett, men lite forgreinet. Stengelen er oppdelt i ledd, der leddene har slirer. Disse slirene har korte hår i kanten, men de er eller snaue.

Aks, blomsterstilker, blomsterdekke og noen ganger på bladene har store gule kjertler, som er innsunket. Nøttene har en mattbrun farge, og de har en lengde på ca. 3 mm. Vasspepper blomstrer fra midtsommer til sensommer. Om en studerer vasspepper i mikroskop, kan en se at diploide kromosomtallet er 20 eller 22.

Vasspepper vokser på våte steder, gjerne ute i vann og med leirebunn, som gjerne er næringsrik. Vasspepper kan vokse som ugress i vassjuke åkre. Vasspepper er nokså vanlig på Østlandet nord til Elverum i øst for Mjøsa, og Nord-Fron på vestsiden av Mjøsa. Vasspepper er vanlig langs kysten litt nord for Bergen, men vokser også her og der langs kysten, nord til og med Trøndelag. Men det er to enkle funn av vasspepper gjort ved Mosjøen på tyvetallet. Det høyeste stedet vasspepper er funnet, er på 410 m over havnivå noen i noen lunde nærhet av Sørsetra i Lier).

## Etymologi
«*Persicaria*» har sitt opphav fra det latinske ordet «persicum», og «persikon» på gresk, og disse ordene er fersken på norsk. Dette navnet ble brukt på hønsegras av Leonard Fuchs i 1542.

«*hydropiper*» har sitt opphav fra det greske ordet «hydor», som betyr vann. Dette ordet er sammenslått med det greske ordet «piper», som betyr pepper. «Hydropiper» ble brukt av Leonard Fuchs på vasspepper også i 1542.

Det tidligere slektsnavnet «*Polygonum*» kommer fra de greske ordene «polys» som betyr *mange*. Sammen med «gonu» som betyr *kne*. Altså sammensatt blir det en «med mange knær» Navnet ble brukt av Scribonius Largus i år 40 og av Dioskorides ca. år 70.

## Innhold og bruk
Vasspepper har en skarp smak, som også er grunnen til dens navn. Denne pepperaktige smaken kommer av seskviterpen-aldehyden polygodiol. Men vasspepper inneholder også flavanoidene quercetin, hyperin, persicarin, ramnazin og en kaliumbisulfatester av ramnazin. Vasspepper inneholder også noen garvestoffer. Garvestoffene her kan kanskje tenkes til virke blodstillende, men en kan lett finne bedre og tryggere kilder til garvestoffer. Som for eksempel eikebark og tepperot.
Det er også funnet fenolen polygonolid, som har en antiflammatorisk virkning. Sammen med stoffet confertifolin, som også er bioaktive stoffer i vasspepper.

Polygodial.svg | Polygodiol som er det stoffet som gir den skarpe smaken.
Quercetin.svg | Quercetin som er den ene av garvestoffene i vasspepper.
Persicarin.svg | Persicarin som er den ene av garvestoffene i vasspepper.
Rhamnazin.svg | Rhamnazin som er den ene av garvestoffene i vasspepper.


## Galleri

Fil:Persicaria hydropiper sl20.jpg|knopper
Fil:辣蓼(水蓼) Polygonum hydropiper -深圳仙湖植物園 Fairy Lake Botanical Garden, China- (9240252266).jpg|blomster
Fil:Persicaria hydropiper sl6.jpg|blad
Fil:Persicaria hydropiper 15-p.bot-polygo.hydro-13.jpg|røtter
Fil:Persicaria hydropiper sl24.jpg|frø
Fil:Persicaria hydropiper plant2 NC (17007238159).jpg|voksested


## Referanser


  

 
 


## Litteratur

* 
 
* 

* 

* 

* 

## Eksterne lenker
* 
* 

*