Johanna Matheson

**Johanna Matheson** (1900–1944) var en norsk bibliotekar. Hun var motstandskvinne under andre verdenskrig og var medlem av etterretningsorganisasjonen XU. 

Høsten 1942 ble nettverket hun var del av, sprengt, og hun ble arrestert. Hun ble sendt til ulike norske fangeleire, før hun i juli 1944 ble sendt til den tyske konsentrasjonsleiren for kvinner, Ravensbrück, der hun døde i november 1944.

Hun var den eneste bibliotekaren i Norge som ga sitt liv som følge av aktivt motstandsarbeid under andre verdenskrig. Norsk Bibliotekforening ønsket derfor å hedre henne, og i 1945 tok foreningen initiativ til å opprette et fond, Johanna Mathesons minnefond. 

## Bakgrunn og yrke
Johanna Matheson var datter av Sofie Matheson (født Sundland) (1863–1943) og mannen Birger M. Matheson (1859–1935).  

Hun hadde en seks år yngre søster, Thora (1906–1991). 

Faren var forretningsmann. Sammen med sin bror eide han manufakturfirmaet J. Matheson, som hadde vært i familien siden 1852. Firmaet var den første rene manufakturhandel i byen, og hadde på sitt største 60–70 ansatte. Brødrene hadde overtatt bedriften etter sin far, som i 1890-årene hadde fått bygget den staselige forretningsgården Mathesongården i Trondheims sentrum. Bygningen er tegnet av arkitekt Karl Norum.  

I perioden 1917–1919 gikk Johanna Matheson på gymnaset, men på grunn av sykdom fikk hun ikke fullført mer enn de to første årene. Hun fullførte gymnaset først i en alder av 33 år, da hun hadde bestemt seg for å bli bibliotekar. Hun ønsket seg et yrke som kombinerte hennes intellektuelle og sosiale legning, og hadde tidlig fått interesse for bibliotekaryrket. Det fantes ingen bibliotekskole i Norge på den tiden, og for å komme inn på bibliotekarstudiet i utlandet, krevdes examen artium, som hun avla på latinlinjen ved Trondheim katedralskole i 1933. Samme sommer deltok hun på et tre ukers bibliotekkurs i Oslo, i regi av Kirkedepartementet. Bibliotekarutdannelsen fikk hun ved University of London, University College, School of Librarianship, der hun oppnådde å bli den femte beste studenten, til tross for at hun ikke var engelskspråklig.

Før bibliotekarutdannelsen hadde hun både hatt praksis som assistent ved Trondheim folkebibliotek og tatt fag og kurs i utlandet. Døtrene fikk av og til være med faren på forretningsreiser. Dette ga dem impulser, og Johanna oppholdt seg et år i Tyskland (1921–1922) for å studere tysk språk, kultur og litteratur. Hun var også tre måneder i England i 1923. I Norge tok hun et kurs i sosialfag ved Norske Kvinners Nasjonalråds kurser i 1926.

Etter avsluttet bibliotekareksamen fikk hun fast ansettelse ved Trondheim folkebiblioteks hovedavdeling, først som 3. assistent, senere 2. assistent (1936) og 1. assistent (1938). Bibliotekar-tittelen var på den tiden forbeholdt bibliotekets leder.

Jobben på biblioteket ga Matheson et godt utgangspunkt for det som skulle bli hennes innsats under krigen.  
## Motstandskvinne
Under andre verdenskrig kom begge Matheson-søstrene tidlig med i motstandsarbeidet. De var tilknyttet Trondheimsavdelingen (TXU) av etterretningsorganisasjonen XU. Ifølge motstandsmannen Kristian Fougner var de med helt fra etableringen av organisasjonen.

Thora hadde økonomisk utdannelse og arbeidet som disponent i firmaet J. Matheson. Hun sørget, ifølge Fougner, for distribusjon av penger i XU-systemet. 

Johanna Matheson var sentral i kurervirksomheten. Hun var blant annet kureren Tormod Morsets eneste kontakt i Trondheim. Han brakte post og radiosendere over fjellet fra Sverige til Norge. Hun videreformidlet beskjeder til ham om hvor senderne skulle plasseres *i* eller *nær* byen, for å hentes av andre motstandsfolk. I biblioteket kunne hun forholdsvis ubemerket bruke bibliotekbøker til å gjemme beskjedene hun skulle formidle fra hjemmefronten. Høsten 1942 ble nettverket sprengt, mange ble avslørt – og 31. oktober ble Johanna arrestert. Hun ble først plassert i Trondheim kretsfengsel avdeling B. Deretter ble hun sendt mellom Trondheim, Falstad og Grini. Våren 1943 ble søsteren Thora arrestert i Oslo. Hun ble også flyttet mellom ulike fengsler. I 1944 satt begge søstrene på Grini i sju måneder, før Johanna i juli 1944 ble sendt til konsentrasjonsleiren Ravensbrück i Tyskland. Thora sto også på listen over dem som skulle sendes med fangetransporten til Tyskland, men ledelsen ved Grini hadde behov for henne som arbeidsleder ved vaskeriet der, så hun ble holdt tilbake. Hun ble på Grini til krigens slutt. 

Johanna døde av sykdom i Ravensbrück i november 1944. Dødsdato er i de fleste kilder satt til 15. november, men Norsk digitalt fangearkiv oppgir 16. november som dødsdato. På familiens gravstein, der også Johanna er minnet, er også datoen satt til 15. november. 

## Heder og ettermæle
Johanna Matheson var den eneste bibliotekaren i Norge som ga sitt liv som følge av aktivt motstandsarbeid under andre verdenskrig. Norsk Bibliotekforening ønsket derfor å hedre henne, og i 1945 tok foreningen initiativ til å opprette et fond, Johanna Mathesons minnefond. Fondet skulle dele ut stipender til studenter som ønsket å utdanne seg til bibliotekarer. Både Trondheim kommune, bokhandler, bibliotek og private, blant annet fangevenner fra Grini, bidro med midler. I årene som fulgte ble det delt ut flere stipender, men i 1990 ble fondet slått sammen med fire andre fond under Norsk Bibliotekforening –&nbsp;og mistet tilknytningen til hennes navn.

I 1994, 50 år etter Mathesons død, avduket ordfører Marvin Wiseth en minneplakett over henne i inngangspartiet til Trondheim folkebiblioteks hovedbibliotek, og Einar Rædergård skrev et minneskrift om henne som ble publisert av biblioteket.

### ''Drontheim''
Våren 2025 setter Trøndelag Teater opp forestillingen *Drontheim* av Elisabeth Matheson på hovedscenen. Tema for stykket er kvinners innsats under andre verdenskrig, og hovedpersonene er søstrene Thora og Johanna Matheson. Handlingen er lagt til perioden 5.–9. oktober 1942, «den mørkeste uka i norsk og trøndersk krigshistorie», men manusforfatter og dramatiker Matheson understreket at dette ikke er en dokumentar, men et drama som bygger på virkelige hendelser og historiske personer. Etter 15 års research, som omfattet «samtaler med XU-agenter, skriftlige vitnesbyrd, intervjuopptak, faglitteratur, masteroppgaver og arkivmateriale», har stykket urpremiere 31. januar 2025. Presentasjonen av stykket på Trøndelag Teaters nettsider forteller at "De historiske hendelsene som er rammen for manuskriptet er gjennomgått med historikere på de forskjellige fagfeltene.» Dramatikeren er datterdatter av søstrenes tremenning, som også var deres fosterbror.

## Referanser og fotnoter