Tørkerom

Et **tørkerom** er et rom beregnet for tørking av gjenstander. Det kan fungere som en erstatning eller komplement for tørkeskap, tørketrommel og utendørs tørking. Sammenlignet med utendørs tørking gjør et tørkerom at man slipper å følge med på værmeldingen i tilfelle det skulle bli regn.

I industriell drift brukes tørkerom til tørking av ulike materialer for en rekke formål som produksjon av produkter av tre og papir, samt produksjon av matvarer, farmasøytisk og keramisk industri.

I husholdninger brukes tørkerom typisk for nyvaskede klær, vått treningstøy og eventuelt yttertøy, og finnes ofte i tilknytning til et vaskerom eller vaskeri. De kan finnes i tilknytning til garderober, særlig for pendlere i næringsbygg. Et enkelt tørkerom kan ha klessnorer til å henge klær i, eksempelvis med 30-40 cm mellomrom.

Et tørkerom kan være et oppholdsrom og primærrom dersom det for eksempel kombineres med bad, eller et sekundærrom dersom det primært er et teknisk rom eller en garderobe.

## Historie

På bonde og herregårder ble det i eldre tider tørket frukt, lin og andre landbruksprodukter over åpen ild. Dette økte risikoen for brann, og det skal derfor ha blitt anlagt egne bygninger for slike formål på bonde- eller herregårder med tilstrekkelig avstand fra andre bygninger. 

Mange hytter, barnehager og andre arbeidsplasser hvor det er mye vått tøy har tørkerom. En del borettslag har tørkerom på fellesområder. En del nye små leiligheter er uten tørkerom grunnet plassmangel.

## Virkemåter
Tørkemekanismen brukt i tørkerom kan klassifiseres etter:

* **Tørkemedium**: Varmluft, røykgass, inertgass, overopphetet damp
* **Driftstrykk**: Atmosfærisk trykk, konstant trykk, pulserende trykk, vakuumtørking, overtrykkstørking
* '''Varmetransportmetode''': Konvensjonell konveksjon (indirekte), kontakttørking (direkte), ultralydtørking, mikrobølgetørking, infrarødtørking, ultrafiolettørking, dielektrisk tørking eller elektrisk motstand.
* **Tørkemediets flytmetode**:
** Det som tørkes står i ro eller har sporadiske bevegelser, eksempelvis hengende klestørk
** Kilden til bevegelse er at det som tørkes er i bevegelse (tørketrommel)
** Kilden til bevegelse i det tørkende materialet er hovedsakelig tørkemediet sin kinetiske energi
** Mekanisk transport, altså at det tørkende materialet beveges mekanisk 
*** Lineær bevegelse (belte, ruller, kjede, skrue, vibrasjon, raketørker)
*** Rotasjonsbevegelse (tørketrommel)
* **Hyppighet**: Periodisk tørking eller kontinuerlig tørking
* **Installasjonsmetode**: Stabil eller mobil

I tørr luft (jfr Köppens klimaklassifisering) kan ventilasjon brukes for å bytte ut fuktig inneluft med tørr uteluft. Dette kan for eksempel være aktuelt på vinterstid i Norge.

Noen tørkerom har varmluftsystem, men disse er energikrevende og medfører store driftskostnader. Den oppvarmede luften sirkuleres da i tørkerommet før den ventileres ut gjennom ventilasjonskanalen. Man kan regne med at energiforbruket for å tørke tøy med oppvarming på denne måten er flere ganger dyrere enn det er å vaske tøy.

Tørkerom kan utstyres med en avfukter som sirkulerer og avfukter luften i rommet, samt gir noe oppvarming i form av spillvarme. Dette kan være mye mer energieffisient enn løsninger basert på oppvarming og ventilasjon. Det kan med fordel være være mye luftbevegelse i rommet.

## Spesielle tørkerom
Det finnes egne tørkerom for bestemte typer gjenstander, som for eksempel klær, kunstverk, treverk eller matvarer. I industrien brukes i blant store tørkerom, for eksempel til tørking av trevirke. I industriell sammenheng kan det også nevnes tørrfisk som tørkes utendørs.

## Referanser