Desimaltegn

Et **desimalskille**, **desimaltegn** eller **desimalskilletegn** er et symbol som brukes til å skille heltall del fra brøkdelen av et tall skrevet på desimalform. De vanligste desimalskillene er punktum og komma, henholdsvis kalt **desimalpunkt** og **desimalkomma**. I norsk litteratur er komma det mest vanlige desimaltegnet, mens punktum (uttalt *punkt*) er vanlig i engelsk litteratur samt innen norsk akademia. Punktum og komma er likestilt ifølge den internasjonale generalkonferansen for mål og vekter (som fastsetter definisjonene i SI-systemet).

**Tusenskille**, **tusentegn** eller **tusenskilletegn** (mer generelt *siffergruppeseparator*) er et relatert konsept som brukes for å skille store tallgrupper ved å dele opp i grupper av tre desimaler. De vanligste tusenskillene er mellomrom, punktum og komma. Anbefalingen fra den internasjonale generalkonferansen for mål og vekt er å bruke mellomrom som tusenskilletegn. I engelsk litteratur har komma tradisjonelt vært mye brukt som tusenskille, mens både punktum og mellomrom er utbredt som tusenskille i norsk litteratur.

Forvirring kan oppstå når det brukes forskjellige varianter av desimalskille og tusenskille. Tallet kan da i verste fall bli tolket av leseren som et annet tall enn det forfatteren mente. Dette kan kan også gi problemer under databehandling ved at data formateres på en annen måte enn tiltenkt. Det kan også gi problemer ved konvertering mellom ulike SI-prefiks. Et eksempel kan være tallene 10,123  og 10.123, som begge kan tolkes som enten «» («titusen», her med mellomrom som tusenskille) eller «10 hele og 123 tusendeler (10+)», avhengig av hvilke tegn som er ment å brukes som desimal- og tusenskille.

I dagligtale er ofte betydningen av det å si *komma* eller *punkt* som en del av et tall underforstått å referere til desimalskille. I noen sammenhenger hvor det kan oppstå misforståelser bruker man istedet ordet *desimal* for å vise til et desimalskille, som for eksempel i flygekontrolltjenester underlagt ICAO. Innen matematikk kan desimalskilletegnet betraktes som et type radixpunkt som også gjelder for tallsystemer med andre grunntall enn 10.

## Historie
I middelalderen ble en høy overstrek «¯» brukt for å skille heltallsdelen fra brøkdelen av et tall. For eksempel kunne da 99¯95 vise til 99,95 eller 99.95. En lignende notasjon brukes fremdeles med underlinje og opphøyde desimaler, som for eksempel 9995. Senere ble en kort nedsenket vertikal strek brukt som «separatrix» av arabiske matematikere mellom enhets- og tidelsposisjonen (f.eks. 99**ˌ**95), mens en L-formet eller vertikal strek () ble brukt som separatrix i England. Når man så skulle overføre dette typografisk var det lettvint å istedenfor bruke eksisterende symboler som kommaet (99,95) eller punktum (99.95).

Første gang det er kjent at desimalskille ble brukt med titallssystemet er i en bok av den arabiske matematikeren Abu ' l-Hasan al-Uqlidisi fra 900-tallet. Dette var igjen avledet fra det desimale hindu-arabiske tallsystemet brukt i indisk matematikk, og ble popularisert av den persiske matematikeren Al-Khwarizmi da latinske oversettelser av arbeidet hans med det indiske tallsystemet ble kjent i den vestlige verden. Boken hans «*The Compendious Book on Calculation by Completion and Balancing*» presenterte den første systematiske løsningen av lineære og kvadratiske likninger på arabisk.

Gerbert av Aurillac delte opp tall i kolonner med tre og tre tall ved hjelp av en bue (kalt en «pytagoreisk bue») da han brukte kulerammer med hindu–arabiske tall på 900-tallet. Fibonacci fulgte denne konvensjonen med grupperinger på tre da han skrev tall, som for eksempel i det innflytelsesrike verket «*Liber Abaci*» på 1200-tallet. Tabeller med logaritmer skrevet av John Napier i 1614 og 1619 brukte punktum som desimalskilletegn, og punktum ble brukt videre i Henry Briggs sitt innflytelsesrike matematiske arbeid på 1600-tallet.

I Frankrike var punktum allerede brukt i tekst for å gjøre romertall mer lesbare, så komma ble istedet valgt som desimalskille. Mange andre land, som for eksempel Italia, valgte også å bruke komma for å markere desimalskille. Komma har i nyere tid blitt vedtatt som standard av den internasjonale standardiseringsorganisasjonen (ISO) for tekniske tegninger til internasjonal bruk. Imidlertid har engelsktalende land tatt i bruk komma for å skille sekvenser av tre sifre, som kan føre til forvirring. I noen land brukes istedet en opphøyd prikk eller strek («*upper comma*») som tusenskille- eller desimalskilletegn, og da særlig i håndskrift.

I USA ble punktum (.) tatt i bruk som standard desimaltegn.

I det britiske Imperiet var både punktum og interpunkt («·», prikken brukt som gangetegn) tillatt å bruke, men interpunkt ble foretrukket dersom det var mulig (f.eks. 99·95). Interpunkt var imidlertid allerede vanlig andre steder i verden for å indikere multiplikasjon, og SI avviste dermed bruken av interpunkt som desimalskilletegn. Under innføringen av det metriske systemet i Storbritannia på slutten av 1960-tallet og overgangen til en titallsbasert britisk valuta var det en viss debatt om hvorvidt man skulle gå over til komma eller punktum som desimalskille. British Standards Institution, Decimal Currency Board og deler av industrien tok til orde for å bruke punktum. I 1968 ble punktum valgt av det britiske teknologiministeriet.

Da Sør-Afrika innførte det metriske systemet ble komma tatt i bruk som desimalskille, men en rekke sørafrikanske aviser bruker fortsatt punktum, inkludert noen engelskspråklige aviser som *[[The Sunday Times]]* (en av de mest solgte avisene i Sør-Afrika).

De tre mest talte internasjonale planspråkene Ido, Esperanto og Interlingua bruker alle komma som desimalskilletegn. Interlingua har brukt komma som desimalskille siden utgivelsen av Interlingua Grammer i 1951. Esperanto bruker også komma som offisiell desimalskille, mens hardt mellomrom brukes som tusenskille: . Ido sin *Kompleta Gramatiko Detaloza di la Linguo Internaciona Ido* (Komplett gramatikk for det internasjonale språket Ido) sier at komma skal brukes som desimalskille, mens punktum skal brukes for å skille tusener, millioner, osv. Dermed vil tallet 12 345 678.90123 (i engelsk SI-notasjon) eller 12 345 678,90123 (i fransk SI-notasjon) eller 12,345,678.90123 (etter amerikansk notasjon) bli skrevet som *12.345.678,90123* i Ido. Planspråket Volapük sin rettskriving av Arie de Jong fra 1931 bruker komma (,) som desimalskille og interpunkt (·) som tusenskille, hvilket er noe uvanlig (12·345·678,90123).

I 1958 førte uenighet mellom europeiske og amerikanske delegater over hva som var riktig tegn for desimalskille til at utviklingen av programmeringsspråket ALGOL nesten stoppet opp. ALGOL endte opp med at det kan brukes ulike desimalskille (både komma og punktum), og skiller seg dermed fra de fleste programmeringsspråk og standarder for dataformater som kun bruker punktum (.) for desimalskille (f.eks. C, Java, Fortran og CSS).

Tidligere viste veiskilt i California avstander i desimaltall med hvor desimalene var i hevet skrift med understrek, hvor for eksempel 37 betydde 3,7 engelske mil. Selv om California siden har gått over til blandede tall med vanlige brøker så brukes fremdeles denne desimalnotasjonen på avstandsmarkører for broer i Californoa, samt for skilt med avstander mellom fylker i California.

## Gjeldende standarder
I 2003 uttalte den 22. generalkonferansen for mål og vekt at «s*ymbolet for desimalskille skal enten være et punktum eller komma*». Videre bekreftet konferansen at «*tallene kan deles i grupper på tre for at de skal bli lettere å lese, men hverken punktum eller komma skal noensinne settes inn i mellomrommene mellom tallgrupper*» (f.eks. er  akseptert, mens hverken 1.000.000.000 eller 1,000,000,000 er akseptert). Denne bruken har derfor blitt anbefalt av standardiseringsorganisasjoner som National Institute of Standards and Technology.

ISO-8601-standarden fastsetter normative notasjoner basert på SI-konvensjoner, men legger til at komma er foretrukket som desimalskille fremfor punktum.

## Tusenskille
For enklere lesning av tall med mange sifre kan man dele tallet opp i grupper på tre og tre sifre ved hjelp av et skilletegn som for eksempel komma «,», punktum «.», halvt mellomrom «&#x2009;», vanlig mellomrom «&nbsp;», understrek «_», eller apostrof «'». I noen land brukes bare tusenskille til venstre for desimalskillet, mens i noen land brukes de også for å skille tusendeler i brøkdelen (til høyre for desimalpunktet). Generelt så er en viktig fordel med gruppering at lesbarheten økes slik at man raskt kan vurdere antall sifre ved å telle antall grupper istedenfor å telle ett og ett siffer (for eksempel  istedenfor 100000000 for «hundre millioner»).

Siden 2003 har bruk av mellomrom som tusenskille (for eksempel:  og  for «tyve tusen» og «én million») blitt offisielt fremhevet av SI og ISO gjennom SI/ISO 31-0 standarden, samt av det internasjonale byrå for mål og vekt (BIPM) og International Union of Pure and Applied Chemistry (IUPAC), *AMA Manual of Style* utgitt av American Medical Association, og U.S. Metrication Board, med flere.

Størrelsen på grupper skilt av skilletegn varierer med språk og kultur. I europeiske språk blir store tall som regel lest muntlig i grupper på tusen, hvilket passer bra med å skrive tall ved hjelp av tusenskille. I østasiatiske kulturer, særlig Kina, Japan og Korea, blir store tall lest muntlig i grupper av myriader (), men tall skrives likevel som regel med tusenskille for hvert tredje siffer. Det indiske tallsystemet er litt mer komplisert, ved at de tre sifrene mest til høyre (til og med hundrerplassen) grupperes sammen som tre, mens alle nye grupper deretter består av bare to sifre. Én billion vil dermed skrives som 10,00,00,00,00,000 (eller 10 kharab).

Historisk har det variert mellom ulike land hvilket symbol som har blitt brukt for tusenskille, men man som regel i det minste forsøkte å til enhver tid bruke forskjellige tegn for tusen- og desimalskille. Tradisjonelt har engelskspråklige land pleid å bruke komma som tusenskille (f.eks. 10,000 for «titusen»), mens andre europeiske land tradisjonelt har brukt punktum eller mellomrom (f.eks. 10.000 eller ). På grunn av potensialet for forvirring i internasjonal korrespondanse har det blitt argumentert for å gå over til å bruke et smalt mellomrom (« ») som tusenskille. Smalt mellomrom anbefales for eksempel i SI/ISO 31-0 standarden, samt av det det internasjonale byrå for mål og vekt, International Union of Pure and Applied Chemistry, og USA av American Medical Association sin mye siterte *AMA Manual of Style*. I noen typer datakoding brukes tegnsett uten tynt mellomrom (for eksempel ASCII), og i disse tilfeller er anbefalingen at man kan bruke vanlig mellomrom (« ») eller la være å bruke tusenskille.

### Hvorvidt tusenskille lagres
Når man skal lagre data har man de to alternativene om å enten lagre med eller uten tusenskille. Dette er sjeldent noe brukeren behøver å tenke på, men er et relevant spørsmål når det er snakk om softwareutvikling og systemimplementasjon. Dersom tusenskilletegnet lagres kalles dette hardkoding, og kan medføre en del ekstra utfordringer med tanke på utvikling av mykwaren og ekstra bruk av lagringsplass. Et godt alternativ er da å bruke noe som kalles masker. En *innputt-maske* gjør at man kan skrive inn dataene til systemet med tusenskilletegn (f.eks. mellomrom, som i ), mens dataene faktisk lagres i systemet uten mellomrom (f.eks. 10000). Når dataene så skal leses ut igjen og presenteres for brukeren er det en mulighet å benytte en *utputt-maske* som gir økt lesbarhet (f.eks. at 10000 som er lagret i databasen presenteres for brukeren som ). Dette er et eksempel på *separasjon av presentasjon og innhold*.

Separasjon av presentasjon og innhold brukes i mange typer databehandling, hvor det som regel foretrekkes at tusenskiller er utelatt fra dataene, og man kan i stedet legge på tusenskiller som en maske (en *inndatamaske* eller *utdatamaske*). Noen andre eksempler på datamasker er regneark og databaser hvor man lagrer valutaverdier uten symbol ($, £, € og kr), men istedet presenterer valutasymbolene ved hjelp av masker, eller at telefonnumre vises med mellomrom « », bindestrek «-» eller parenteser «( )». På nettsider kan automatiske grupperinger implementers ved hjelp av CSS-ark. Bruk av masker kan være nyttig ettersom det tillater kopiering og liming av data som kan brukes direkte i kalkulatorer eller søkefelt i nettleseren uten at brukeren trenger å slette overflødige tegn manuelt. Wikipedia kan presentere tall på denne måten med følgende eksempler:  meter tilsvarer 1 astronomisk enhet; 3, er π avrundet til 20 desimaler, og 2, er *[[E (matematikk)|e]]* avrundet til 20 desimaler.

I noen programmeringsspråk er det mulig å gruppere tall i programmets kildekode for å gjøre de enklere å lese. Ada, C# (fra versjon 7.0), D, Haskell (fra GHC versjon 8.6.1), Java, OCaml, Perl, Python (fra versjon 3.6), Ruby, Rust, Julia, og Swift bruker understrek (_) for dette formålet. Som sådan kan man i disse programmeringsspråkene skrive «syv hundre millioner» som «700_000_000». «Fixed-form»-varianten av Fortran ignorerer mellomrom (i alle sammenhenger), og tillater dermed at man skriver «700&nbsp;000&nbsp;000». C++14, Rebol, og Red tillater bruk av apostrof som tusenskille slik at man kan skrive «700'000'000».

### Unntak fra tusenskille
Det internasjonale byrå for mål og vekt sier at det ikke er vanlig å bruke tusenskille når det bare er fire sifre før desimalskillet. På samme måte angir noen stilmanualer at tusenskille ikke bør brukes for tall fra og med  til og med  i de tilfellene man ikke har en desimal brøkdel (med andre ord kun for firesifrede heltall), mens andre igjen anbefaler å alltid bruke tusenskilletegn uansett. For eksempel anbefaler APA-stilmanualen at tusenskille brukes for de alle tall med verdi  eller større, bortsett fra for sidetall, binære sifre og temperaturer, med mer.

Det finnes alltid unntak hvor man bør bruke sunn fornuft og unngå gruppering med tusenskille, som for eksempel årstall, postnumre eller ID-numre med forhåndsdefinert format uten skilletegn. Dette blir som regel påpekt i relevante stilmanualer.

### Andre tallsystemer enn titallssystemet
I totallssystemet (base-2) brukes ofte mellomrom for å skille grupper av fire sifre, som tilsvarer en nibble. Heksadesimale sifre (base 16) blir også som regel skilt i grupper på fire sifre med mellomrom. Punktum brukes også for å dele heltallsobjekter i separate grupper på fire bits. Alternativt kan binære sifre grupperes tre og tre for å tilsvare oktale sifre. På samme måte kan heksadesimale tall grupperes to og to slik at hver gruppe tilsvarer en byte, som regel ved hjelp av mellomrom. Grupper på åtte byte skilles ofte med en bindestrek.

## Påvirkning fra engelsk kultur
I land hvor hvor komma brukes som desimalskille har punktum gradvis blitt tatt i bruk fremfor komma som en «internasjonal notasjon» for desimalskille. Dette har blant annet bakgrunn i påvirkning fra elektroniske kalkulatorer som begynte å bli allment tilgjengelig fra 1970-tallet hvor det som regel blir brukt punktum som desimaltegn. De fleste operativsystemer og programmer for PC er i utgangspunktet skrevet og utviklet med punktum som desimalskille, men som et ledd i internasjonalisering har det blitt mer vanlig at brukere nå selv kan definere hvilket desimaltegn de vil bruke. Likevel er det ikke alle dataprogrammer som har denne muligheten, og enkelte programmer klarer heller ikke å fungere når man endrer innstillingen for desimalskille. Videre har mange forbrukere i land som egentlig bruker komma som desimalskille blitt eksponert for punktum som desimalskille gjennom underholdning i media og annen generell engelskspråklig informasjon fra Internett. Innen høyere utdanning er mye av pensumlitteraturen på engelsk, og innen matematikk blir settnotasjon i mange tilfeller enklere ved bruk av punktum som desimalskille ettersom komma der pleier å brukes for å skille de ulike verdiene i et sett (f.eks. {1.2, 3.4, 6.2} istedenfor {1,2, 3,4, 6,2}).

## Arabiske tall

### Land som bruker desimalpunkt
Land hvor punktum «.» brukes som desimalskille inkluderer:

### Land som bruker desimalkomma
Land hvor komma «,» brukes som desimalskille inkluderer:

## Andre tallsystemer
Unicode definerer et tegn kalt *desimaltegnsymbol-tasten* (⎖ i hex U+2396, i desimal 9110) som ligner på en apostrof. Dette symbolet er hentet fra ISO/IEC 9995-standarden og er beregnet for bruk på et tastatur for å angi en nøkkel som utfører desimalseparasjon.

I den arabiske verden, hvor østarabiske tall brukes istedenfor vestarabiske, benyttes det et annet symbol for å skille heltallsdelen fra brøkdelen av et tall. Dette symbolet refereres i Unicode til som et arabisk desimalskilletegn () (i hex U+066B). Et arabisk tusenskilletegn () finnes også.

I persisk kalles desimalskilletegnet *momayyez*, og skrives som en forovervendt skråstrek. Det er en liten forskjell mellom det *opp-ned (persiske) kommasymbolet* () (i hex U+066B), som brukes for å skille sekvenser av tre sifre, og symbolet som brukes i setninger eller det latinske kommaet. For å skille sekvenser av tre sifre kan mellomrom eller et latinsk komma brukes, men dette er ikke standard.

I engelsk blindeskrift er desimaltegnet (⠨) forskjellig fra blindeskriftssymbolene for både komma (⠂) og punktum (⠲).

## Eksempler på bruk
De følgende eksemplene viser typisk bruk av desimalskille- og tusenskilletegn i ulike land som bruker det arabiske tallsystemet.

* **[[SI-systemet|SI]]-stilen**:  eller  (i SI sine egne publikasjoner brukes punktum «.» i engelske versjoner og komma «,» i franske versjoner).
* I Albania, Belgia (fransktalende del), Estland, Finland,, Frankrike, Ungarn, Polen, Slovakia og mye av Latin-Europa samt fransk Canada: ,89 (I Spania er det vanlig å bruke en øvre komma i håndskrift: 1.234.56789) 
* I Belgia (nederlandsktalende del), Brasil, Danmark, Tyskland, Hellas, Indonesia, Italia, Nederland, Portugal, Romania, Russland, Slovenia, Sverige og store deler av Europa: ,89 eller 1.234.567,89. I håndskrift kan 1**˙**234**˙**56**˙**7**,**89 brukes, men aldri i Belgia, Brasil, Danmark, Estland, Tyskland, Nederland, Portugal, Romania, Russland, Slovenia eller Sverige. I Italia er en rett apostrof også brukt i håndskrift: 1'234'567,89. I Nederland og nederlandsktalende Belgia brukes punktum «.» som tusenskilletegn og foretrekkes for valutabeløp, men mellomrom er istedet anbefalt av noen stilmanualer (stort sett myntet på teknisk skriving).
* I Estland brukes oftest punktum «.» som desimaltegn, og mellomrom som tusenskilletegn. Dette er mest synlig på salgskvitteringer og andre dokumenter som bruker tall med desimaler, som for eksempel målinger. En eldre estlandsk konvensjonen brukte punktum til å skille tusener (og komma for desimaler).
* Historisk har Tyskland og Østerrike vekselvis brukt punktum og komma som desimal og tusenskille, som for eksempel 1.234,567.890,12 for «eine Milliarde 234 Millionen ...», men dette er ikke brukt i moderne tid og er ukjent for de fleste tyskere nå til dags.
* I Sveits bruker man to varianter: For valuta brukes apostrof som tusenskille «'» sammen med et punktum «.» som desimalskille (for eksempel: CHF 1***''234****567*'.**89). Til annen bruk følger Sveits offisielt den franske [[SI-systemet|SI]]-stilen ,89 med mellomrom «nbsp» som tusenskille og komma «,» som desimalskille. Apostrof brukes også en del som tusenskille for andre bruksområder enn valuta, men dette frarådes fra offisielt hold.
* I Irland, Israel, Japan, [[Korea]] (både Nord og Sør), Malaysia, New Zealand, Filippinene, Singapore, Taiwan, Thailand, Storbritannia og USA brukes 1,234,567**.**89 eller 1,234,567**·*'89. Sistnevnte sees som regel bare i eldre dokumenter, og da særlig [[Manuskript|håndskrevne]]. Australia brukte denne stilen inntil 1970, og bruker nå [[SI-systemet|SI]]-stilen med mellomrom som tusenskille.
* I engelsktalende Canada brukes to varianter: Den foretrukne notasjonen for valuta er komma «,» som tusenskille og punktum «.» som desimalskille (f.eks. $10,000.00), mens for all annen bruk anbefales mellomrom «&nbsp;» og punktum «.» er .89. Imidlertid brukes også komma «,» som desimalskille av og til ganger, selv om det ikke lenger brukes i engelsktalende canadisk grunnutdanning eller i offisielle publikasjoner.  
* I Kina brukes punktum «.» som desimaltegn, mens komma «,» og mellomrom «&nbsp;» kan brukes for å dele sifre inn i grupper på tre og tre sifre. Det er ingen universell konvensjon på om man skal dele sifrene inn i grupper, og det brukes for eksempel grupper på tre eller ingen gruppering. Japan og Taiwan har samme konvensjon, bortsett fra at grupperingen ofte skjer i [[myriade]]r, og med kanji eller kinesiske tegn ofte brukt som skilletegn: 1億2345万6789 eller 1億2345萬6789. Komma pleier å brukes når man deler sifre i grupper på tre og tre sifre.
* I [[India]] gjør tallsystemet med *lakhs* (*lacs*) (1,23,456 tilsvarer 123,456) og *crores'' (1,23,45,678 tilsvaer ) at komma dermed brukes som skilletegn på nivåer for både tusen, lakh og crore. For eksempel vil 10 millioner (1 crore) skrives som 1,00,00,000. I Pakistan er det mer vanlig å bruke det vestlige systemet med å gruppere tre og tre siffer, mens det tradisjonelle indiske systemet stort sett brukes når man skal drive handel i språket urdu.

## Unicode-tegn
Brukt med vestarabiske tall (altså 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 og 9):
* U+0020 « », SPACE (mellomrom)
* U+0027 «'», APOSTROPHE (apostrof)
* U+002C «,», COMMA (komma)
* U+002E «.», FULL STOP (punktum)
* U+00B7 «·», MIDDLE DOT (interpunkt)
* U+2009 « », THIN SPACE (smalt mellomrom)
* U+202F « », NARROW NO-BREAK SPACE (smalt, hardt mellomrom)
* U+02D9 « », DOT ABOVE

Brukt med tastatur:
* U+2396 «⎖», DECIMAL SEPARATOR KEY SYMBOL (ligner apostrof)

## Se også
* Algorismus
* Gjeldende sifre
* Desimaltall
* SI-systemet
* Desimaltid

## Referanser


## Eksterne lenker
* Språkrådet - Tall, tid og dato
* tusenskille – Skriftlig.no
* Tall og siffer: gruppering av tall – Korrekturavdelingen.no