open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Inopeplinae

**Inopeplinae** er en underfamilie av nebbiller. 

## Utseende
Små (2,4-6,5 millimeter), avlange, flate nebbiller med forkortede dekkvinger, ligner dermed på biller i familien Staphylinidae. Hodet er stort og rundet med ganske små fasettøyne.

## Levevis
Nebbillene kan finnes under steiner, blant rusk og rask på bakken, eller på blomster, men de fleste artene er knyttet til død ved. De lever i morken ved eller under barken på døde trær. Både larvene og de voksne billene er rovdyr. De lever særlig av barkbiller. De er derfor å regne som nyttedyr i skogbruket, selv om de sjelden er så tallrike at de utgjør noen stor trussel mot barkbillebestandene.

## Utbredelse
Artene er utbredt i tropiske og subtropiske områder over hele Jorda.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga 
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien nebbiller, Salpingidae Leach, 1815
****** Underfamilien **Inopeplinae** Grouvelle, 1908
******* Slekten *[[Aciphus]]* Olliff, 1884
******* Slekten *[[Afropeplus]]* Ślipiński, Lawrence & Escalona, 2021
******* Slekten *[[Diagrypnodes]]* Waterhouse, 1876
******* Slekten *[[Eleusima]]* Irmler, 2017
******* Slekten †*[[Eopeplus]]* Kirejtshuk & Nel, 2009
******* Slekten *[[Euryplatus]]* Motschulsky, 1859
******* Slekten *[[Inopeplus]]* Smith, 1851
******* Slekten *[[Istrisia]]* Lewis, 1895
******* Slekten *[[Mascaropeplus]]* Ślipiński, Lawrence & Escalona, 2021
******* Slekten *[[Paederopeplus]]* Ślipiński, Lawrence & Escalona, 2021
******* Slekten *[[Platopeplus]]* Ślipiński, Lawrence & Escalona, 2021
******* Slekten *[[Tainiasoma]]* Lawrence et al, 2021
******* Slekten *[[Uruminopeplus]]* Satô & Hatta, 1988 

## Referanser




## Kilder
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae*. (Liste over Nordens biller). Helsinki.

## Eksterne lenker
* bugguide.net - bildedatabase over nordamerikanske insekter https://bugguide.net/node/view/1043069
*
Butzbach

**Butzbach** er en by i Wetteraukreis i den tyske delstaten Hessen. Byen fikk 11. januar 2011 tilnavnet Friedrich-Ludwig-Weidig-Stadt, oppkalt etter Friedrich Ludwig Weidig som arbeidet på stedet.

## Referanser
Lissodeminae

**Lissodeminae** er en underfamilie av nebbiller. 

## Utseende
Små, avlange, flate nebbiller. Hodet er stort og rundet med ganske små fasettøyne.

## Levevis
Nebbillene kan finnes under steiner, blant rusk og rask på bakken, eller på blomster, men de fleste artene er knyttet til død ved. De lever i morken ved eller under barken på døde trær. Både larvene og de voksne billene er rovdyr. De lever særlig av barkbiller. De er derfor å regne som nyttedyr i skogbruket, selv om de sjelden er så tallrike at de utgjør noen stor trussel mot barkbillebestandene.

## Utbredelse
Artene er utbredt over hele Jorda.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga 
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien nebbiller, Salpingidae Leach, 1815
****** Underfamilien **Lissodeminae** Seidlitz, 1916
******* Slekten *[[Lissodema]]* Curtis, 1833 
******** *[[Lissodema ainunum]]* Lewis, 1895
******** *[[Lissodema andrewesi]]* Blair, 1919
******** *[[Lissodema caesus]]* Seidlitz, 1916
******** *[[Lissodema ceylonicum]]* Blair, 1919
******** *[[Lissodema chilensis]]* Solervicens, 2020 
******** *[[Lissodema cursor]]* (Gyllenhal, 1813) - finnes i Norge
******** *[[Lissodema dentatum]]* Lewis, 1895
******** *[[Lissodema denticolle]]* (Gyllenhal, 1813)
******** *[[Lissodema dentigerum]]* Blair, 1919
******** *[[Lissodema dolsandoensis]]* Lee & Lim, 2019
******** *[[Lissodema fallax]]* Seidlitz, 1916
******** *[[Lissodema frigidum]]* Blackburn, 1891
******** *[[Lissodema guamense]]* Blair, 1942
******** *[[Lissodema japonum]]* Reitter, 1877
******** *[[Lissodema laevipennis]]* Marseul, 1876
******** *[[Lissodema lewisi]]* Blair, 1919
******** *[[Lissodema lituratum]]* (A.Costa, 1847)
******** *[[Lissodema minutum]]* Lewis, 1895
******** *[[Lissodema morimotoi]]* Sasaji, 1988
******** *[[Lissodema munaguro]]* Sasaji, 1988
******** *[[Lissodema myrmido]]* Marseul, 1876
******** *[[Lissodema pictipenne]]* Lewis, 1895
******** *[[Lissodema plagiatum]]* Lewis, 1895 
******** *[[Lissodema polita]]* (W.J. Macleay, 1871)
******** *[[Lissodema quadridentatum]]* Champion, 1923
******** *[[Lissodema rosti]]* Reitter, 1897
******** *[[Lissodema serraticollis]]* (Lea, 1917)
******** *[[Lissodema teruhisai]]* Sasaji, 1988
******** *[[Lissodema tomaroides]]* Lewis, 1895
******** *[[Lissodema trifoveicollis]]* (Lea, 1917)
******** *[[Lissodema uenoi]]* Sasaji, 1988
******** *[[Lissodema unifasciatum]]* Pic, 1919
******** *[[Lissodema validicorne]]* Lewis, 1895

## Referanser




## Kilder
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae*. (Liste over Nordens biller). Helsinki.

## Eksterne lenker

*
Karen Andersdatter Mowat

**Karen Mowat**  (–1679) var en norsk adelsdame med skotske røtter. 

Hun var datter av skotskfødte Anders Mowat til Hovland og hustru Else Christoffersdatter Rustung, datter av admiral Christoffer Trondsen. Karen vokste opp med både norsk og skotsk, og kunne dertil begå seg både på italiensk og engelsk. Hun forelsket seg i sin tremenning, Erik Ottesen Orning, og paret giftet seg i 1608. Det nære slektskap gjorde at paret ble landsforvist, og de tok derfor opphold i utlandet, det meste av tiden i Skottland, hvor hun hadde slektninger. Barna fødtes i utlendighet.  

Etter 18 år fikk paret kongens tilgivelse, hvoretter de vendte hjem og bosatte seg på Vatna. Et par år etter hjemkomsten ble Orning utnevnt til admiral, og senere lensherre på Halsnø og Hardanger len. I tillegg til lenene hadde Karen også medbragt en rekke jordegods inn i ekteskapet.

Etter at Orning døde, bodde Karen videre på Vatna eller Orninggaard.   

## Referanser
Bjugn Sparebank

**Bjugn Sparebank** er en sparebank fra Bjugn i Ørland kommune i Trøndelag, som er en del av Eika Alliansen.

## Historikk
Banken ble dannet 25. september 1891 ved at den ble fisjonert ut av *[[Ørland Sparebank|Ørlandets og Bjugn Sparebank]]* (stiftet 1849). *Ørlandets og Bjugn Sparebank* har siden fisjonen i 1891 operert som Ørland Sparebank. 

*Jøssund Sparebank* ble stiftet i 1883, og ble fra 1.1.1965 fusjonert inn i Bjugn Sparebank.

*Bjugn Sparekasse* (stiftet 1881) ble innfusjonert i 1970. 

**Bjugn Sparekasse** ble opprettet i 1881 fordi det ble oppfattet som for lang reiseavstand til den daværende *[[Ørland Sparebank|Ørlandets og Bjugn Sparebank]]* på Brekstad, og fikk approbasjon som sparebank i 1926. Sparekassen var en lillebror i Bjugn, og hadde i 1938 en forvaltningskapital på  kroner, mens *Bjugn Sparebank* samme år hadde en forvaltningskapital på 1,26 millioner kroner. Initiativtakeren til banken var den senere ordføreren Johan G. Haugen, og bankens første styreformann ble lærer og ordfører Hilmar M. Romstad. Andre menn med verv i sparekassa var Claus Lien, Gustav Hyllmark, Chr. Brun Jenssen, Einar Furunes og Erling Hansen.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
1736 i Frankrike

__NOTOC__
Begivenheter i året **1736 i [[Frankrike]]**.
## Statsleder
* Monark – Ludvig XV, konge av Frankrike (1715-1774)
## Hendelser
* 26. mai – Slaget ved Ackia (sør for dagens Tupelo, Mississippi): Britiske og Chickasaw-indianere beseirer franske tropper
* 19. juni – Det franske vitenskapsakademiets ekspedisjon ledet av Pierre Louis Maupertuis, med Anders Celsius, begynner arbeidet med å måle en meridianbue i Meänmaa i Finland.

## Fødsler

|-
|Januar || 25. || Joseph-Louis Lagrange || italienskfransk matematiker og astronom ||align=center|77 ||align=center|1813 || 

|Juni ||14. || Charles Augustin  Coulomb || fysiker ||align=center|70 ||align=center|1806 || 

|September ||15. || Jean Sylvain Bailly || matematiker og astronom ||align=center|57 ||align=center|1793 || 
|}


Jean_Sylvain_Bailly,_Maire_de_Paris.png|Jean Sylvain Bailly(1736–1793)
Charles_de_Coulomb.png|Charles Augustin  Coulomb(1736–1806)
Лагранж.jpg|Joseph-Louis Lagrange(1736–1813)


## Referanser
Jón Halldórsson (biskop)

**Jón Halldórsson** (født i 1275 i Norge; død 2. februar 1339 i Björgvin) var katolsk biskop av Skálholt på Island.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Han anses generelt for å ha vært norsk, men det er kjent at moren hans het Freygerður og det navnet er kun kjent fra islandske kilder, noe som kan tyde på at han var av islandsk avstamning men oppvokst i Björgvin i Norge, hvor broren Kári var, også han en munk.
### Dominikanerprest
Han vokste opp i dominikanerklosteret i Björgvin, sluttet seg til deres orden i ung alder og studerte teologi i Paris og kirkerett i Bologna ble ansett som svært godt utdannet og talte i henhold til Lárentíus saga flytende latin som om det var hans morsmål.

### Biskop av Skálholt
Han ble valgt til biskop etter Grím Skútusons død og ble bispeviet den 1. august 1322. Han satt i Norge om vinteren men kom til Island i 1323; «Biskop Jón Freygerðarson kom ut», sier Flateyjarannáll, siste delen av Flatøybok.

Han fikk gjort en rekke viktige reformer i kirkeretten på Island, men ble hovedsakelig husket som en predikant og en historieforteller. Innledningen til Klári saga sier at den bygger på latinske romanser funnet av ham i Frankrike; mange av dem er beslektet med goliathistoriene i Sør-Europa som finnes i verkene til Francesco Petrarca og Giovanni Boccaccio. Vinteren 1338-1339 var han i Björgvin og oppholdt seg i klosteret hvor han hadde vokst opp. Han ble syk der og døde ved kyndelsmesse i 1339. Han ble ansett for å ha vært en av de mest resolutte av de utenlandske biskopene som var på Island.

## Referanser


## Litteratur
* *Saga Biskupsstólanna.* Hólar 2006.
* ''Islendzk Aeventyri.''; H. Gering, 1882, Bd. II forord
* Shaun F. D. Hughes,  'Klári saga as an Indigenous Romance' í *Romance and Love in Late Medieval and Early Modern Iceland*, ritstj. Kirsten Wolf og Johanna Denzin, Islandica 54 (Ithaca, NY: Cornell University Library, 2008), bls. 135-164.
* Gottskálk Jensson: «Bishop Jón Halldórsson and 14th-Century Innovations in Saga Narrative: The Case of Egils saga einhenda ok Ásmundar berserkjabana.» I *Dominican Resonances in Medieval Iceland*. Brill, 2021. 59-78.
MS «Ronja Christopher»

**MS «Ronja Christopher»** er en norsk brønnbåt bygget ved Aas Mek. Verft som byggenummer 204 i 2020. Skipet ble overlevert til rederiet Sølvtrans, 29. oktober 2020. MS «Ronja Christopher» har en lengde på 69,96 meter, og en bredde på 17,80 meter. MS «Ronja Christopher» er spesialbygget for smolt-transport. Fra 2021 ble skipet kun brukt til frakt av smolt. MS «Ronja Christopher» har en lastekapasitet på rundt 2500 m³, rundt 375 tonn fisk.

## Referanser


## Eksterne lenker

* 
*
Othniinae

**Othniinae** er en underfamilie av nebbiller. 

## Utseende
Små (4-5 millimeter), avlange, flate nebbiller. Hodet er stort og rundet med ganske store fasettøyne, antennene har en tre-leddet klubbe. Dekkvingene er gjerne marmorerte i gulbrunt og brunsvart. Kroppen er flekkvis kledt med brunlige eller hvite, nedliggende hår.

## Levevis
Disse billene løper raskt og kan overflatisk minne om små sandjegere.

## Utbredelse
Artene er utbredt over hele Jorda.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga 
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien heteromerer, Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien nebbiller, Salpingidae Leach, 1815
****** Underfamilien **Othniinae** LeConte, 1861
******* Slekten *[[Elacatis]]* Pascoe, 1860 (=*Othnius* LeConte, 1861) - ca. 45 arter, kosmopolittisk
******* Slekten *[[Macroothnius]]* Pic, 1920 - 2 arter
******* Slekten *[[Parelacatis]]* Chapin, 1923 - 2 arter

## Referanser




## Kilder
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae*. (Liste over Nordens biller). Helsinki.

## Eksterne lenker

*
Kvalfors stasjon

**Kvalfors stasjon** på Nordlandsbanen åpnet offisielt med strekningen fra Grong til Mosjøen 5. juli 1940. Ifølge Bane Nor eiendom ble imidlertid stasjonsbygningen med garasje og uthus tatt i bruk allerede i 1933. Stasjonen ble nedgradert til holdeplass 1. juni 1958 og oppgradert til stasjon igjen 27. september 1981. Den mistet persontrafikken i 1989 og ble nedlagt 2. juni 1991. Etter dette fungerte stasjonen som krysningsspor som kunne bemannes ved behov. Sporvekslene til krysningssporet ble fjernet en gang mellom 2004 og 2009.

Stasjonsbygningen ble tegnet av Gudmund Hoel og Bjarne Friis Baastad ved NSB Arkitektkontor. Den er av Veggli-typen, som er brukt en rekke steder på banen, f.eks. på Harran, som har en speilvendt versjon i forhold til Kvalfors. Privet/vedbu ble tegnet av Baastad og er av Ustaoset-typen. I NSBs bygningsregistrering (1993) omtales også en linjebu. Hos Bane Nor eiendom fortelles ellers at godshuset er ombygget til spiserom og garderober, at det i 1995 ble oppført uthus/garajse i tilknytning til stasjonsbygningen, og at stasjonen er vurdert vernet.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
Mycterinae

**Mycterider** (Mycterinae) er en artsfattig underfamilie av biller knyttet til død ved. Noen arter har hodet trukket ut til en lang snabel og kan minne om snutebiller av gruppen bredsnutebiller (Entiminae). De kan skilles fra disse blant annet på at antennene ikke er knebøyde, og at for- og mellomføttene har fem ledd, bakføttene fire. To arter finnes i Mellom-Europa, men ingen i Norge.

## Utseende
Små til middelsstore (2,2 – 10 mm) biller, mer eller mindre avlange og parallellsidige, ofte ganske flate. Oversiden er mer eller mindre kledt med hår eller skjell. **Hodet** er av sterkt varierende størrelse og form. Hos slekten *Mycterus* er det lite og mer eller mindre trukket ut til en snute, slik at de ligner på snutebiller. Hos slekten *Hemipeplus* er hodet ganske stort og flatt, med skarpt markerte bakhjørner. Fasettøynene er temmelig store og flate. Antennene er 11-leddete, trådformede eller sagtakkede, og forholdsvis korte. Pronotum (brystskjoldet) har avrundede sidekanter uten en markert rand. Hos *Mycterus* er det bredest ved roten, der det er nesten like bredt som dekkvingene, hos *Hemipeplus* er det bredest ved framhjørnene. Dekkvingene har markerte "skuldre", mangler tydelige punktrekker. Artene i slekten *Hemipeplus* er lange og tynne, svært flate, og har sterkt forlenget bakkropp. De korte bakbeina når bare omtrent halvveis til bakkroppsspissen. Artene i underfamilien Lacconotinae er også lange og slanke, og skiller seg fra de andre medlemmene i familien på at oversiden er temmelig blank.  **Beina** er middels lange, bortsett fra hos *Hemipeplus* der de er påfallende korte. For- og mellomføttene er fem-leddete, bakføttene fire-leddete. Et eller flere av fotleddene er tolappede.

## Levevis
De fleste av artene er trolig knyttet til død ved, men biologien deres er ikke godt kjent. Noen arter synes å være særlig knyttet til palmer. En *Hemipeplus*-art lever i bladslirene til storvokste gress. Den tynne og flate kroppsformen er en tilpassing til dette miljøet. De voksne billene kan av og til finnes på blomster, særlig tistler.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[Mycterider]]**, Mycteridae Blanchard, 1845
****** Underfamilien **Mycterinae** Blanchard, 1845
******* Slekten *[[Hemipeplus]]* Berthold, 1827 - 7 arter, ofte regnet som en egen underfamilie, Hemipeplinae
******* Slekten *[[Mycterus]]* Clairville & Schellenberg, 1798 - 10 arter, holarktisk
******** *[[Mycterus curculioides]]* (Fabricius, 1781)
******** *[[Mycterus tibialis]]*

## Eksterne lenker
* 
* *Mycterus curculioides*: https://web.archive.org/web/20070926225355/http://www.galerie-insecte.org/galerie/view.php?adr=.%2Fimage%2Fdos5%2Ftemp%2Fmycterus_curculi.jpg. *Mycterus tibialis*: http://www.zin.ru/Animalia/Coleoptera/images/myctibkm.jpg. *Hemipeplus* sp.: https://web.archive.org/web/20070617140511/http://www.inbio.ac.cr/papers/coleoptera/images/mycter03.JPG
Hemipeplinae

**Hemipeplinae** er en artsfattig underfamilie av biller knyttet til død ved.

## Utseende
Middelsstore, lange og slanke, gulbrune biller.

## Levevis
De fleste av artene er trolig knyttet til død ved, men biologien deres er ikke godt kjent. Noen arter synes å være særlig knyttet til palmer. En *Hemipeplus*-art lever i bladslirene til storvokste gress. Den tynne og flate kroppsformen er en tilpassing til dette miljøet. De voksne billene kan av og til finnes på blomster, særlig tistler.

## Systematisk inndeling
Slekten blir ofte plasser i Mycterinae.

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[Mycterider]]**, Mycteridae Blanchard, 1845
****** Underfamilien **Hemipeplinae** Blanchard, 1845
******* Slekten *[[Eurypeplus]]* KC & Pollock, 2025 - én art, Afrika
******* Slekten *[[Hemipeplus]]* Berthold, 1827 - 45 arter, ofte regnet som en egen underfamilie, Hemipeplinae
******** *[[Hemipeplus abditus]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus angustipennis]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus argentinus]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus bolivianus]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus chaos]]* Thomas, 1985
******** *[[Hemipeplus dominicensis]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus glabratus]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus gounellei]]* Grouvelle, 1896
******** *[[Hemipeplus insularis]]* Grouvelle, 1896
******** *[[Hemipeplus longiscapus]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus marginipennis]]* (LeConte, 1854)
******** *[[Hemipeplus mexicanus]]* Grouvelle, 1896
******** *[[Hemipeplus microphthalmus]]* (Schwarz, 1878)
******** *[[Hemipeplus miyamotoi]]* Kamiya, 1961
******** *[[Hemipeplus quadricollis]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus thomasi]]* Pollock, 1999
******** *[[Hemipeplus tuberculatus]]* Pollock, 1999
******* Slekten *[[Holopeplus]]* Arrow, 1930
******** *[[Holopeplus gundlachi]]* (Grouvelle, 1878)

## Eksterne lenker
* 
**Hemipeplus* sp.: https://web.archive.org/web/20070617140511/http://www.inbio.ac.cr/papers/coleoptera/images/mycter03.JPG
Parham Maghsoodloo

**Parham Maghsoodloo** (; født 11. august 2000 i Gorgan) er en iransk profesjonell sjakkspiller, som i 2016 ble stormester i sjakk.

Han er iransk mester tre ganger (2017, 2018, 2021) og ble juniorverdensmester i 2018.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
2023 i India

__NOTOC__
Begivenheter i året **[[2023]] i [[India]]**.

## Statsledere

## Hendelser
* 1. januar - Kashmirkonflikten: fire sivile ble drept og seks skadd da to personer skjøt mot hjemmet til flere hinduer i Rajouri-distriktet, Jammu og Kashmir.
* 2. januar –
** Protester oppstod i Jammu og Kashmir etter drapene 1. januar.
** Høyesterett i India opprettholder lovligheten til regjeringens beslutning om å fjerne 500 rupi og 1000-rupi-sedlene med Mahatma Gandhi som motiv. Disse sedlene utgjør 86% av landets pengesedler. 
** Rajouri – to barn ble drept og fire andre skadet i en skplosjon utenfor hjemmet til en av de fire som ble drept 1. januar.
* 4. januar – Det indiske konkurransetilsynet avslo en klage fra Google, der Google påklagde konkurransetilsynets avgjørelse i oktober 2022 om at Googles dominerende posisjon i søkemotormarkedet og kontrollen over Google Play er et brudd på Indias violated India's antitrustlover.

## Planlagte hendelser
* Februar til desember – Valgene i India 2023
* India er beregnet å passere Kina i antall innbyggere i 2023.

## Sport
* Januar - VM i landhockey for menn 2023
* Oktober og november - VM i cricket 2023 arrangeres i India.

## Referanser
Stølen kraftverk

**Stølen kraftverk** er et vannkraftverk i Kvinesdal kommune i Agder.

Det er et elvekraftverk som utnytter et fall på 120 meter i Knabeåna. Finndalsvannet og Bergetjødn er reguleringsmagasin. 

Installert effekt er 2,6 MW. Det er to francisturbiner og en peltonturbin, alle av eldre årgang. Årsproduksjon er 7,8 GWh.

Det gamle kraftverket kom i 1915 med ca 150 kW. 

## Referanser


## Kilder
* 
* NVE vannkraftdatabase
* Stølen Kraftverk AS
Stephanus Axters

**Stephanus Gerardus Axters** (føst 15. oktober 1901 i Brugge i Vest-Flandern i Belgia, død 2. juli 1977 i Lubbeek  i Flamsk Brabant i Belgia) var en belgisk katolsk dominikanerpater og akademiker med spesiell interesse for kristen mystikks historie og litteratur.
## Liv og virke
Stephanus Axters sluttet seg til dominikanerordenen i 1921 i en alder av 20 år, og studerte i Roma. Etter tidlig arbeid om Thomas Aquinas og Katarina av Siena, ble han ekspert på den flamske mystikkens historie, publiserte en firebinds historie og en rekke artikler om emnet, samt grunnla tidsskriftet *Tijdschrift voor Geestelijk Leven* (1945).

Den 30. november 1957 ble han medlem av  Koninklijke Vlaamse Academie voor Taal- en Letterkunde.

## Verker
En bibliografi over hans forfattere ble publisert i 1971 for å markere hans 70-årsdag. Den teller 286 elementer. Hans viktigste verk er:
* *Scholastiek Lexicon, Latijn-Nederlandsch* (1937)
* *Het Nederlandsche mystieke proza* (1944)
* *De Nederlandsche mystieke poëzie* (1946)
* *Geschiedenis van de vroomheid in de Nederlanden* (4 vols., 1950–1960)
* *Inkeer* (1967)
* *Inleiding tot een geschiedenis van de mystiek in de Nederlanden* (1967)
* *Bibliotheca Dominicana Neerlandica manuscripta 1224-1500* (1970)
* "Waartoe mystiek?", *Verslagen en mededelingen van de Koninklijke Academie voor Nederlandse taal- en letterkunde* (1972), s. 132-138.
## Referanser
Lars Ahlfors

**Lars Valerian Ahlfors** (1907–1996) var en finsk-amerikansk matematiker. 

Han tok doktorgraden ved Helsingfors universitet i 1930. I årene 1938–1944 var han professor ved Helsingfors universitet, og i 1945 og 1946 i Zürich. Fra 1946 til 1977 var han professor ved Harvard University i USA. Ahlfors publiserte flere gode arbeid om riemann-flater og analytiske funksjoner – på disse områdene fortsatte han med arbeidet til læreren sin Rolf Nevanlinna. Ved den internasjonale matematikerkongress i Oslo i 1936 ble Ahlfors tildelt Fields-medaljen i gull. 

## Referanser
Erkelenz

**Erkelenz** er en by i Rheinland i det vestlige Tyskland som ligger 15&nbsp;km sørvest for Mönchengladbach på den nordlige kanten av det tyske Lowland, halvveis mellom Niederrheinregionen og elven Meuse. Byen er den største i Heinsbergdistriktet i Nordrhein-Westfalen. Den hadde .

Selv om byen har mer enn 1&nbsp;000 år med historie og tradisjon, måtte den østlige delen av området i 2006 vike plass for RWEs  (Rheinisch-Westfälisches Elektrizitätswerk AG) dagbrudd Garzweiler, der det utvinnes brunkull og som er planlagt å være i drift frem til 2045. Over 5&nbsp;000 mennesker fra ti landsbyer har måttet flyttes som et resultat. Siden 2010 har innbyggerne i den østligste landsbyen Pesch dratt og de fleste har flyttet til de nye landsbyene Immerath og Borschemich.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Andrea Galasso

**Andrea Galasso** (født 10. november 1932 i Napoli i Italia, død 12. august 2022 samme sted) var en italiensk advokat og politiker.

## Biografi
Som medlem av Movimento Sociale Italiano satt han i det italienske deputertkammer fra 1972 til1983. 

Han var senere medlem av partiet Forza Italia. 

Galasso døde av covid-19 den 12. august 2022 i en aler av 89 år.

## Referanser
Daniel Kjørberg Siraj

**Daniel Kjørberg Siraj** (f. 1975) er en norsk næringslivsleder. Siraj ble i 2015 konsernsjef i OBOS; i september 2025 meddelte han at han går av som boligsamvirkets toppleder i 2025.. Han er oppvokst på Moi i Rogaland. 

Hans foreldre møttes i Pakistan, der hans mor var misjonær fra Norge mens hans far var forkynner i pinsebevegelsen. Han er personlig kristen og aktiv i pinsemenigheten Filadelfia i Oslo.

Siraj er utdannet jurist fra Universitetet i Oslo. Han har også vært politisk aktiv i Kristelig Folkeparti (KrF) mellom 1988 og 2007, senest som byrådssekretær for nærings- og byutvikling i Oslo og varamedlem til Oslo bystyre.

## Referanser
Richard Gjems

**Richard Gjems** (født 1976) er en norsk munnspiller, country- og bluesmusiker som har vært aktiv på musikkscenen siden slutten av 1990-årene. Gjems har vært nominert til Spellemannprisen flere ganger og opptrådt på flere munnspillfestivaler. 

Hans tre album med pianisten Tor Einar Bekken, *Songs from a Forest* (2009), *Slaveriet* (2013) og *Spell* (2018), beveger seg i grenselandet mellom blues, jazz og folkemusikk. I 2022 slapp Gjems soloalbumet *The YouTube Sessions 2020/21* på That’s Entertainment Records.

Gjems har spesialisert seg på å spille diatoniske munnspill i flere ulike stemminger, og han har siden 2009 brukt munnspill produsert av den tyske produsenten C. A. Seydel Söhne.

## Utgivelser
### Samarbeidsalbum
Med Tor Einar Bekken:
* : *Songs from a Forest*
* : *Slaveriet*
* : *Spell (Live På Herr Nilsen)* (Som Bekken & Gjems)

Med Øyvind Stølefjell, Ronnie Jacobsen og Robert Skoglund:
* : *Blått Rom*
* : *Blått Rom, Vol. 2*

### Soloalbum
* : *The YouTube Sessions 2020/21*

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* 
* 
* Richard Gjems på musikkbloggen Blues GR
* Richard Gjems på Tradmunnspill.no
* Richard Gjems på Harmonica Happy Hour Podcast
Tolga prestegjeld

**Tolga prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Østerdal prosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Tolga og Os kommuner i Hedmark fylke, og hovedkirken var Tolga kirke.

Tolga prestegjeld og dets sogn er nå en del av Tolga kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

## Historikk

*Vinðgill sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Den første Vingelen kirke ble reist allerede på 1200-tallet og skal ha vært en enskipet stavkirke. Den var svært forfallen da Trefoldighets kirke stod ferdig i 1653, og ble antakelig revet like etter. Vingelen antas å være lagt under Tylldalen i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I 1665 ble Tolga smeltehytte anlagt av Røros Kobberverk ved Toljefossen i Tolga, hvilket gav en endring fra et jordbruksbasert til et tidlig industrisamfunn basert på smelteverksdrift. Før bergverkstiden var det kun én gård på Tolga, og 80 år etter at smeltehytten stod ferdig var befolkningen økt til 418 innbyggere. I 1871 var det imidlertid slutt for Tolga smeltehytte og bygden gikk tilbake til å være et jord- og skogbrukssamfunn. Den første Tolga kirke ble oppført i 1688, og ble lagt som anneks til Tønsæt.

Ved kgl.res. av 30. september 1735 ble det vidløftige Tønsæt prestegjeld delt i tre:
* Tønsæt, Lille-Elvedalen og Tylldalen sogn utgjorde Tønsæt prestegjeld.
* Indsæt og Qvikne sogn utgjorde Qvikne prestegjeld.
* Tolgen, Vingelen og Dalsbygden sogn utgjorde *Tolgen prestegjeld*.

Tolgen prestegjeld dannet grunnlaget for Tolgen formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 9. april 1870 skulle det bygges to kapell i grensetraktene mellom Røraas og Tolgen prestegjeld, et i Øvre Engerdal og det andre i Elgåen. Samtidig, gjeldende fra 1. august 1870, ble det opprettet en hjelpepreststilling for fjelldistrikter av Tryssild, Rendalen, Tolgen og Røraas prestegjeld. Ved kgl.res. av 3. mars 1910, gjeldende fra 1. januar 1911, ble Engerdal prestegjeld opprettet av områder fra Tryssild, Rendalen, Tolgen og Røraas prestegjeld og skulle betjenes av hjelpepresten for "Østerdalens nordlige fjelddistrikter".

Ved kongelig res. 23. april 1982 ble Os sogn fradelt Tolga og skilt ut som et eget Os prestegjeld, gjeldende fra 1. mai 1982.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Tolga
* Vingelen
* Holøydalen
* Hodalen

## Referanser
Folldal prestegjeld

**Folldal prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Østerdal prosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Folldal kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Folldal kirke.

Folldal prestegjeld og dets sogn er nå en del av Folldal kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

## Historikk

Folldalen sognet historisk sett til Lesja prestegjeld og annekset Dovre kirke, men kirkeferden over Dovrefjell var så strabasiøs at kirkelyden i 1746 i skrev til Frederik IV om sin vanskelige situasjon:

Tilvaret fra stiftsamtmann Frederik Otto von Rappe og biskop Niels Dorph:

Således ved kgl.res. av 13. januar 1747 skulle Folldal kirke betjenes alternativt av sogneprestene i Tynset og Lesja prestegjeld. Ved kgl.res. av 25. juli 1860 ble annekssognene Dovre og Øvre Folldal fraskilt Lesja prestegjeld og opprettet som eget Dovre prestegjeld, med virkning fra 1. januar 1861. 

Ved kgl.res. av 10. juli 1862 med virkning fra 1. januar 1862 ble Lille-Elvedalen sogn sammen med Nedre Folldal distrikt fraskilt Tynset prestegjeld og opprettet som Lille-Elvedalen prestegjeld. Samtidig ble Øvre Folldal forent med Nedre Folldal til Folldal sogn som ble lagt til Lille-Elvedalens prestegjeld.

### Prestegjeldet

Ved kgl.res. av 25. november 1988 med virkning fra 1. august 1989 ble Folldal sogn fradelt Alvdal prestegjeld og opprettet som eget *Folldal prestegjeld.*.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Folldal
* Øvre Folldal

## Referanser
Os prestegjeld (Hedmark)

**Os prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Østerdal prosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Os kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Os kirke.

Os prestegjeld og dets sogn er nå en del av Os kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

## Historikk

Under katolsk tid sognet Os sammen med Vingelen til Tynset kirke og prestegjeld som lå til Nidaros bispedømme. Disse to bygdene ble i Povel Huitfeldts Stiftsbok fra 1574-77 omtalt som *Dall Annexa*, hvilket ansees å ha vært Vingelen kirke i Tolga. En annen kilde anfører dog: *Det er snarere stor sannsynlighet for at Dall Annexa på 1570-tallet er identisk med den senere kjente kirken på Osgården, og at det på slutten av 1500-tallet var kirker så vel på Vingelen som på Os.* Den eldste kjente kirkebyggingen på Os skjedde i 1703, og Os sogn nevnes første gang 1667.

Ved kgl.res. av 30. september 1735 ble det vidløftige Tønsæt prestegjeld delt i tre:
* Tønsæt sogn, Lille-Elvedalen sogn og Tylldalen sogn utgjorde Tønsæt prestegjeld.
* Indsæt sogn og Qvikne sogn utgjorde Qvikne prestegjeld.
* Tolgen sogn, Vingelen sogn og Dalsbygden sogn utgjorde Tolgen prestegjeld.

### Prestegjeldet

Ved kongelig res. 23. april 1982 ble Os sogn fradelt Tolga og skilt ut som et eget *Os prestegjeld*, gjeldende fra 1. mai 1982.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Os
* Dalsbygda
* Narbuvoll

## Referanser
Everything for Sale

***Everything for Sale*** er en amerikansk stumfilm fra 1921 regissert av Frank O'Connor.

## Handling
Etter å ha fullført utdannelsen sin, flytter Helen Wainwright inn hos tanten sin fru Wainwright. Tanten ønsker at Helen skal gifte seg med millionæren Lee Morton. I mellomtiden fornyer Helen bekjentskapet med sin barndomskjæreste, Donald Scott. Lee avslutter forholdet med elskerinnen sin, Lillian Lord, og forlover seg i stedet med Helen.

Men den dagen Helen skal gifte seg, kommer Donald tilbake fra en forretningsreise og tar henne med på en båttur. De blir strandet på en øy, og tvunget til å overnatte der en natt. Den rasende Lee avbryter derfor hele forlovelsen, og vender tilbake til Lillian. Dette gjør at Helen og Donald endelig står fritt til å gifte seg med hverandre.

## Skuespillere
* May McAvoy som Helen Wainwright
* A. Edward Sutherland som Donald Scott 
* Kathlyn Williams som Mrs. Wainwright
* Edwin Stevens som  Mr. Wainwright
* Richard Tucker som Lee Morton
* Betty Schade som Lillian Lord
* Dana Todd som Billy Mitchell
* Jane Keckley som Sarah Calmm

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Exit the Vamp

***Exit the Vamp*** er en amerikansk stumfilm fra 1921 regissert av Frank Urson.

## Handling
Marion Shipley er lykkelig gift med den fremgangsrike advokaten John Shipley, og hun er sin ektemann svært hengiven. Men John faller pladask for den forføreriske fru Willy Strong. Marion blir klar over at ektemannen har en annen kvinne på si', og hun bestemmer seg for å bruke kvinnelist for å vinne sin mann tilbake.

Hun følger etter John til en restaurant, hvor hun blir vitne til at Mrs. Strong gir John en nøkkel til leiligheten sin. Marion lykkes å komme seg inn i rivalinnens hjem. Hun tar på seg fru Strongs klær og sminke, og forsøker å gjøre seg selv ugjenkjennelig for John i det svake lyset.

## Skuespillere
* Ethel Clayton som Marion Shipley
* T. Roy Barnes som John Shipley
* Fontaine La Rue som fru Willy Strong
* Theodore Roberts som Shipley
* William Boyd som Robert Pitts
* Michael D. Moore
* Mattie Peters

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Den brede vei

***Experience*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av George Fitzmaurice.

## Handling
Youth forlater moren sin etter oppfordring av Ambition, og reiser sammen med Hope og Love til storbyen, hvor han møter Pleasure. Men Opportunity forlater ham. Ved Primrose Path (en kabaret) blir Youth introdusert for Beauty, Wealth, Fashion og Temptation. Youths mor dør, og Love sender ham et telegram - men denne beskjeden blir plukket opp av Temptation. Så når Love kommer til byen, blir hun sendt vekk fra Primrose.

Men han mister alle pengene sine på gambling. Deretter møter han Vice og Habit, før han slår seg sammen med Crime for å rane Wealths hjem. Men på veien dit hører han et kirke-kor synge, og bestemmer seg for å reise hjem. Men Ambition er fremdeles forelsket i Youth, og ønsker å begynne et nytt liv sammen med ham.

## Skuespillere
* Richard Barthelmess som Youth
* Reginald Denny
* John Miltern som Experience
* Marjorie Daw
* E. J. Ratcliffe som Ambition
* Betty Carpenter som Hope
* Kate Bruce

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Das Experiment des Prof. Mithrany

***Das Experiment des Prof. Mithrany*** er en tysk stumfilm fra 1921 regissert av Dimitri Buchowetzki.

## Skuespillere
* Max Landa
* Hanni Weisse
* Margit Barnay
* Robert Scholz

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Alvdal prestegjeld

**Alvdal prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Østerdal prosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Alvdal kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Alvdal kirke.

Alvdal prestegjeld og dets sogn er nå en del av Alvdal kirkelige fellesråd underlagt Hamar domprosti.

## Historikk

*Steig kirkja á Elfardalr* var *muligens* et kirkested i Alvdal fra 11- eller 1200-tallet og har i såfall sin opprinnelse fra kristningen av landet. Alvdal antas å være lagt under Tylldalen i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden. Sognet lå i katolsk tid til Nidaros bispedømme, og ble overført til Oslo bispedømme rundt 1580.

Det antas at kirkebygget forfalt raskt etter reformasjonen, og i mangel av eget gudshus, søkte alvdølene til Tylldalen kirke i den påfølgende tidsperioden. Den eldste *kjente* kirken i Alvdal ble oppført i 1639: *I Lilleelvdalen blev i 1639 af Biskop [[Oluf Boesen|Ole Boesen Doop]] indviet St. Nicolai Kirke paa Gaarden Randmæl.* I jordebøker fra 1593 og 1604 ble gårdene i Lille Elvedalen ført under *Tyldal sogn*, mens de i 1616 ble oppført sammen under *Tyldalens og Elvedalens Annexer*. Årstallet 1616 blir således eldste sikre skriftlige belegg for en kirke i Alvdal. Et så tidlig belegg for kirke i et så kildefattig distrikt gjør det tilnærmet sikkert at Steig som kirkested har eksistert i middelalderen, og det forhold at kirken i 1639 ble viet den katolske helgen St. Nikolai mer enn antyder at kirkestedet på Randmæl er fra før reformasjonen. 

Lilleelvdalens kirke var annekssogn til Tylldalen inntil slutten av 1500-tallet, da Tønsæt kirke ble hovedsogn, antagelig i perioden 1574-80.

Ved kgl.res. av 30. september 1735 ble det vidløftige Tønsæt prestegjeld delt i tre:

* Tønsæt sogn, Lille-Elvedalen sogn og Tylldal sogn utgjorde Tønsæt prestegjeld.
* Indsæt sogn og Qvikne sogn utgjorde Qvikne prestegjeld.
* Tolgen sogn, Vingelen sogn og Dalsbygden sogn utgjorde Tolgen prestegjeld.

Ved kgl.res. av 13. januar 1747 skulle Folldal kirke betjenes alternativt av sogneprestene i Tynset og Lesja prestegjeld. Ved kgl.res. av 25. juli 1860 ble annekssognene Dovre kirke og Øvre Folldal fraskilt Lesja prestegjeld og opprettet som Dovre prestegjeld, gjeldende fra 1. januar 1861.

### Prestegjeldet

Ved kgl.res. av 10. juli 1862 ble Lille-Elvedalen sogn sammen med Nedre Folldal distrikt fraskilt Tynset prestegjeld og opprettet som *Lille-Elvedalen prestegjeld*, gjeldende fra 1. januar 1863. Samtidig ble Øvre Folldal forent med Nedre Folldal til Folldal sogn, som ble lagt som annekssogn til Lille-Elvedalens prestegjeld:

Ved kgl.res. av 25. november 1988 ble Folldal sogn fradelt Alvdal prestegjeld og opprettet som eget Folldal prestegjeld, gjeldende fra 1. august 1989.

Fra 2004 ble prestegjeldet som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk det også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Alvdal

## Referanser
Kvikne prestegjeld

**Kvikne prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Nord-Østerdal prosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Kvikne kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Kvikne kirke.

## Historikk

*Kviknar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Kvikne antas å være lagt under Oppdal i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Etter reformasjonen ble sognet lagt som annekskirke til Tylldalen. Matrikkelen angir at det sist på 1500-tallet var 14 registrerte gårdsbruk i Kvikne, hvilket holdt seg ganske stabilt utover første halvdel av 1600-tallet. Da Kvikne kobberverk startet sin virksomhet i 1632, ble det med ett stort behov for gruvearbeidere og mange søkte seg derfor til fjellbygden. Etter kong Christian IVs besøk på Kvikne i 1635, steg aktiviteten og folketallet ytterligere. Den store økningen i folketallet skapte nye behov, og i 1652 startet arbeidet med å oppføre en ny kirke.

### Prestegjeldet

Ved kgl.res. av 30. september 1735 ble det vidløftige Tønsæt prestegjeld delt i tre:
* Tønsæt, Lille-Elvedalen og Tylldalen sogn utgjorde Tønsæt prestegjeld.
* Indsæt og Qvikne sogn utgjorde **Qvikne prestegjeld**.
* Tolgen, Vingelen og Dalsbygden sogn utgjorde Tolgen prestegjeld.

### Nyere tid

Qvikne prestegjeld dannet grunnlaget for Qvikne formannskapsdistrikt opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 26. februar 1965, gjeldende fra 1. januar 1966, ble Innset sogn overført til Rennebu prestegjeld i Sør-Trøndelag. Ved kgl.res. av 30. september 1966, gjeldende fra fra samme dato, ble Kvikne prestegjeld nedlagt, og Kvikne sogn tillagt Tynset prestegjeld.

## Referanser
Extravagance (1921)

***Extravagance*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av Phil Rosen.

## Handling
Richard Vane er en ung advokat som er gift med Nancy Brown. Men Nancy har en alt for kostbar smak. Hun får dem stadig i flere og større økonomiske vanskeligheter. Dette kulminerer i hennes krav om et mye større hjem, som Richard ikke har råd til. Han forfalsker derfor farens signatur, noe som blir oppdaget. Men Nancy innser etter hvert hva hun faktisk holder på med, og forsøker å bli en mye bedre person.

## Skuespillere
* May Allison som Nancy Brown
* Robert Edeson som Richard Vane
* Theodore Von Eltz som Dick Vane
* William Courtwright som Pa Brown
* Grace Pike som Ma Brown
* Lawrence Grant som Mark

## Referanser


## Eksterne lenker
*
The Face of the World

***The Face of the World*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av Irvin Willat. Scenarioet ble skrevet av Dwight Cleveland og L.V. Jefferson. Det var basert på norske Johan Bojers roman *Verdens ansigt*, som utkom i 1917.

## Handling
Harold Mark gifter seg med Thora, etter å ha behandlet hennes skadde bestefar. Han migrerer deretter til New York City, sammen med sin unge kone for å studere videre. Mens Harold vier seg til studiene og sosiale problemer, gjør Thora seg mer kjent i bohem-miljøet i Greenwich Village. Hun blir etter hvert smigret av billedhuggeren Monsieur Duparc, som overbeviser henne om at hun blir forsømt av ektemannen hennes.

Harold blir utnevnt til kirurg ved et statlig sykehus, og Thora tilbringer ett år som gjest hos Duparcs tante. På vei for å overtale Harold til å skille seg fra Thora, blir Duparc skadet i en bil-ulykke. Harold utfører en livreddende operasjon på Duparc, men en sprø pasient forsøker å sette fyr på sykehuset. Etterpå vender Harold tilbake til Thoras landsted, og de blir forsonet.

## Skuespillere
* Edward Hearn som Harold Mark
* Barbara Bedford som Thora
* Harry Duffield
* Lloyd Whitlock som Duparc
* Gordon Mullen som Ivar Holth
* J.P. Lockney som Dr. Prahl
* Fred Huntley som Attorney Gundahl

## Referanser


## Eksterne lenker
*
The Faith Healer

***The Faith Healer*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av George Melford.

## Handling
En omreisende predikant har gjennom sin religiøse tro kraften til å helbrede folk han møter. Men han mister denne muligheten etter at han blir forelsket.

## Skuespillere
* Milton Sills som Michaelis
* Ann Forrest som Rhoda Williams
* Fontaine La Rue som Mary Beeler
* Frederick Vroom som Matthew Beeler
* Loyola O'Connor som Martha Beeler
* Mae Giraci som Annie
* John Curry som Abe

## Referanser


## Eksterne lenker
*
The Fall Guy (1921)

***The Fall Guy*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av Larry Semon og Norman Taurog.

## Handling
Larry havner i en konflikt med en ettersøkt kriminell som går under kallenavnet Gentleman Joe, som driver en salong full av kjeltringer og skumle revolver-menn.

## Skuespillere
* Larry Semon som Larry
* Norma Nichols som Prima Donna
* Oliver Hardy som Joe
* Frank Alexander
* William Hauber
* Al Thompson

## Referanser


## Eksterne lenker
*
False Kisses

***False Kisses*** er en amerikansk stumfilm fra 1921, regissert av Paul Scardon.

## Handling
Paul Whalen og Jim Payne konkurrerer om kjærligheten til Jennie Blake, en lærer fra storbyen som har kommet til den lille byen Rocky Point for å undervise ved skolen. Etter at Jim blir slått ned i en kamp av Paul, gifter Jennie seg med Paul. Jim velger deretter å forlate byen. Men fem år senere vender han tilbake til byen som inspektør, og han oppdager at Jennie og Paul fremdeles er gift.

Men Paul står nå uten arbeid, og Jim velger å ansette ham som en fyrvokter. Men han sender deretter paret til et veldig avsidesliggende og deprimerende fyrtårn. Det oppstår snart forskjellige komplikasjoner.

## Skuespillere
* Miss DuPont som Jennie
* Pat O'Malley som Paul
* Lloyd Whitlock som Jim
* Camilla Clark som Pauline
* Percy Challenger som John Peters
* Madge Hunt som Mrs. Simpson
* Fay Winthrop som Mrs. Glimp
* Joseph Hazelton som Mr. Glimp
* Mary Philbin som Mary

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Sollia prestegjeld

**Sollia prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Sør-Østerdal prosti i Hamar bispedømme i Den norske kirke. Det omfattet Sollia kommune i Hedmark fylke, og hovedkirken var Sollia kirke.

Sollia prestegjeld og dets sogn er nå en del av Stor-Elvdal kirkelige fellesråd underlagt Sør-Østerdal prosti.

## Historikk

Sollia var eget sogneprestembete i over hundre år, fra 1862 til 1969. Det ble opprettet ved kgl.res. av 16. november 1861 da Solliden annekssogn ble fraskilt Ringebu prestegjeld og opprettet som eget *Solliden prestegjeld*, gjeldende fra 1. mars 1862.

Ved kgl.res. av 17. mai 1890 ble Sollien overført fra Kristians til Hedemarkens amt, gjeldende fra 1. januar 1891.

Ved kgl.res. av 25. april 1969 ble Sollia prestegjeld nedlagt, og Sollia sogn tillagt Stor-Elvdal prestegjeld, gjeldende fra 1. juni 1969.

## Referanser
Nothing But the Truth

**Nothing But the Truth** har flere betydninger:

* Nothing But the Truth (film, 1920)
* Nothing But the Truth (film, 2008)
Eurypinae

**Eurypinae** er en artsfattig underfamilie av biller knyttet til død ved.

## Utseende
Små til middelsstore, avlange, gulbrune til svarte biller. Gruppen utmerker seg ved store fasettøyne.

## Levevis
De fleste av artene er trolig knyttet til død ved, men biologien deres er ikke godt kjent. Noen arter synes å være særlig knyttet til palmer. En *Hemipeplus*-art lever i bladslirene til storvokste gress. Den tynne og flate kroppsformen er en tilpassing til dette miljøet. De voksne billene kan av og til finnes på blomster, særlig tistler.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[Mycterider]]**, Mycteridae Blanchard, 1845
****** Underfamilien **Eurypinae** Thomson, 1860
******* Slekten *[[Abulia]]* Fairmaire, 1896
******* Slekten *[[Batobius]]* Fairmaire & Germain, 1863
******* Slekten †*[[Bertinotus]]* Kirejtshuk & Nel, 2009
******* Slekten *[[Brasilaccoderus]]* Pollock, 2006
******* Slekten *[[Cladobradus]]* Pic, 1918
******* Slekten *[[Cleodaeus]]* Champion, 1889
******* Slekten *[[Conomorphinus]]* Champion, 1889
******* Slekten *[[Conomorphus]]* Champion, 1889
******* Slekten *[[Diegoa]]* Fairmaire, 1899
******* Slekten †*[[Europoeurypus]]* Alekseev, Bukejs & Pollock, 2020
******* Slekten *[[Eurypinus]]* Pic, 1921
******* Slekten *[[Eurypus]]* Kirby, 1818
******* Slekten *[[Falsopedilus]]* Pic, 1924
******* Slekten †*[[Glesoconomorphus]]* Alekseev, Pollock & Bukejs, 2019
******* Slekten *[[Grammatodera]]* Champion, 1916
******* Slekten *[[Lacconotus]]* LeConte, 1862
******* Slekten *[[Loboglossa]]* Solier, 1851
******* Slekten *[[Madrasiindus]]* Pic, 1911
******* Slekten *[[Mastilius]]* Fairmaire, 1901
******* Slekten *[[Microconomorphus]]* Pic, 1917
******* Slekten *[[Mimophyscius]]* Pic, 1935
******* Slekten *[[Mycteromimus]]* Champion, 1917
******* Slekten *[[Omineus]]* Lewis, 1895
******* Slekten *[[Phaeogala]]* Fairmaire, 1896
******* Slekten *[[Physciolagria]]* Pic, 1930
******* Slekten *[[Physcius]]* Champion, 1889
******* Slekten *[[Physiomorphus]]* Pic, 1917
******* Slekten *[[Stictodrya]]* Champion, 1917
******* Slekten *[[Stilpnonotus]]* Gray, 1832
******* Slekten *[[Thisias]]* Champion, 1889
******* Slekten *[[Thisiomorphus]]* Pic, 1931
******* Slekten *[[Trichosalpingus]]* Blackburn, 1891

## Eksterne lenker
*
Copobaeninae

**Copobaeninae** er en underfamilie av små biller som ofte ligner på maur. De lever på bakken der de løper omkring, og er sannsynligvis altetende.

## Utseende
Middelsstore, avlange, blanke, rødbrunlige sandbiller. Antennene er trådformede og tynne.

## Levevis
Sandbillene ser ut til å være altetere som kan leve på mange ulike slags føde. De spiser blant annet små leddyr, sopp og pollen. Det antas at noen kan leve av andre insekters egg. De er særlig vanlige mellom råtnende plantedeler som komposter eller lignende, og på varme, soleksponerte steder. De løper omkring med kvikke, brå bevegelser og man tar dem gjerne ved første øyekast for små maur. Det er vist at sandbiller blir tiltrukket til giftstoffet cantharidin, som visse andre biller produserer. Man tror at de spiser dette for selv å bli usmakelige for rovdyr.

## Utbredelse
Artene er utbredt i det sørlige Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien Tenebrionoidea Latreille, 1802
***** Familien **[[sandbiller]]**, Anthicidae Lacordaire, 1825
****** Underfamilien **Copobaeninae** Abdullah, 1969
******* Slekten *[[Copobaenus]]* Fairmaire & Germain, 1863
******* *[[Copobaenus argentinensis]]* Abdullah 1969
******* *[[Copobaenus nobilis]]* Fairmaire & Germain, 1863
******* *[[Copobaenus ruficeps]]* Pic, 1950
******* *[[Copobaenus tristis]]* Fairmaire & Germain, 1863

## Referanser




## Kilder
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae* (Liste over Nordens biller). Helsinki.

## Eksterne lenker
* 
* Telnov, D. *Gallery of beetles of the family Anthicidae* (Billedgalleri). http://www.zin.ru/Animalia/Coleoptera/eng/anthigal.htm