Barbara Liskov

**Barbara Liskov** (født **Barbara Jane Huberman**; 1939) er en amerikansk informatiker som har kommet med merkante bidrag innen programmeringsspråk og distribuert databehandling . Hennes arbeid omfatter blant annet introduksjonen av abstrakte datatyper og det tilhørende prinsippet om dataabstraksjon, sammen med Liskov-substitusjonsprinsippet, som anvender disse ideene i objektorientert programmering, polymorfisme og arv. For arbeidet ble hun tildelt Turing-prisen i 2008, den høyeste utmerkelsen innen informatikk.

Liskov er en av de første kvinnene som har fått en doktorgrad innen informatikk i USA, og den andre kvinnen som har mottatt Turing-prisen. Hun er instituttprofessor og Ford-professor i ingeniørfag ved Massachusetts Institute of Technology.

## Tidlig liv og utdanning
Liskov ble født 7. november 1939 i Los Angeles, California,  hun var den eldste av Jane og Moses Hubermans fire barn. Hun tok en bachelorgrad i matematikk med bifag i fysikk ved University of California, Berkeley i 1961. Under studiene i Berkeley hadde hun bare én annen kvinnelig klassekamerat i hovedfaget. Hun søkte på masterstudier i matematikk ved Berkeley og Princeton. På den tiden tok ikke Princeton imot kvinnelige studenter i matematikk. Hun fikk plass på Berkeley, men flyttet i stedet til Boston og begynte å jobbe i Mitre Corporation, en ideell organisasjon som drifter offentlige amerikanse forskings- og utviklingssentre, hvor hun fikk interesse datamaskiner og programmering. Hun jobbet på Mitre i ett år før hun fikk en programmeringsjobb ved Harvard hvor hun jobbet med språkoversettelse.

Hun bestemte seg videre for å gå tilbake til skolen og søkte igjen til Berkeley, men også Stanford og Harvard. I mars i 1968 ble hun en av de første kvinnene i USA som ble tildelt en Ph.D. fra en informatikkavdeling da hun ble tildelt graden sin fra Stanford University. På Stanford jobbet hun med John McCarthy og fikk støtte til å jobbe med kunstig intelligens. Temaet for doktorgradsavhandlingen hennes var et dataprogram som spilte sjakksluttspill.

## Karriere
Etter endt utdanning fra Stanford, dro Liskov tilbake til Mitre for å jobbe som forsker.

Liskov har ledet mange betydelige prosjekter, blant annet Venus-operativsystemet, som var et lite og rimelig tidsdelingssystem; designet og implementering av CLU, som ble et trinn i utviklingen av objektorientert programmering; Argus, det første språket på høyt nivå som støtter implementering av distribuerte programmer ved å innkapsle relaterte prosedyrer innenfor objekter, og ved å støtte atomiske operasjoner; og Thor, et objektorientert databasesystem . Sammen med Jeannette Wing utviklet hun en spesiell definisjon av polymorfisme kjent som Liskov-substitusjonsprinsippet. Hun leder programmeringsmetodikkgruppen ved MIT, med et forskningsfokus på bysantinsk feiltoleranse og distribuert databehandling. Hun var med i den første juryen for ingeniør- og informatikk for Infosys-prisen i 2009.

## Anerkjennelse og utmerkelser
Liskov er medlem av National Academy of Engineering, National Academy of Sciences og er stipendiat ved American Academy of Arts and Sciences og Association for Computing Machinery (ACM). I 2002 ble hun anerkjent som en av de fremste kvinnelige fakultetsmedlemmene ved MIT, og blant de 50 fremste fakultetsmedlemmene i vitenskapen i USA. I 2002 ble Liskov anerkjent av magasinet *[[Oppdag (magasin)|Discover]]* som en av de 50 viktigste kvinnene innen vitenskapen.

I 2004 vant Liskov John von Neumann-medaljen for «grunnleggende bidrag til programmeringsspråk, programmeringsmetodikk og distribuerte systemer». 19. november 2005 ble Liskov sammen med Donald E. Knuth æresdoktor ved ETHs. Liskov og Knuth ble også omtalt i ETH Zurich Distinguished Colloquium Series. Hun ble tildelt en doktorgrad Honoris Causa av Universitetet i Lugano i 2011 og av Universidad Politécnica de Madrid i 2018.

Liskov mottok Turing-prisen for 2008 i mars 2009, for sitt arbeid med design av programmeringsspråk og programvaremetodikk som førte til utviklingen av objektorientert programmering. Konkret utviklet Liskov to programmeringsspråk, CLU på 1970-tallet og Argus på 1980-tallet. ACM siterte hennes bidrag til det praktiske og teoretiske grunnlaget for «programmeringsspråk og systemdesign, spesielt relatert til dataabstraksjon, feiltoleranse og distribuert databehandling». I 2012 ble hun inlemmet i National Inventors Hall of Fame.

## Utvalgte verk
Anno 2023, har Loskov skrevet fem bøker og over ett hundre akademiske artikler.

### Bøker

* 
* 
* 
* 

### Utvalgte artikler

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Personlig livsforhold
I 1970 giftet hun seg med Nathan Liskov. De har en sønn, Moses, som tok en doktorgrad i informatikk fra MIT i 2004 og underviser i informatikk ved College of William and Mary .

## Referanser


## Eksterne lenker

* Prof. Liskovs hjemmeside 
* Programmeringsmetodikkgruppe 
* Pressemelding fra Turing Award
* Intervju i magasinet Quanta
* Tom Van Vleck, Barbara Liskov, AM Turing-prisvinner
* National Public Radio "Science Friday" intervju med Barbara Liskov, opprinnelig sendt 13. mars 2009
* Celebrating Women of Distinction, Barbara Liskov, Turing Award-intervju av Stephen Ibaraki
* John V. Guttag, Barbara Liskov, *The Electron and The Bit: EECS ved MIT, 1902–2002*, Kapittel VII: "Pioneering Women in EECS", s.&nbsp;225–239, 2003, Institutt for elektroteknikk og informatikk, MIT
* Barbara Liskov utnevnt til instituttprofessor, MIT News, 1. juli 2008
* Avdelingsnyheter: Barbara Liskov utnevnt til instituttprofessor     , EECS nyhetsbrev, høsten 2008
* Natasha Plotkin, Barbara Liskov utnevnt til instituttprofessor, *The Tech* (MIT), 128,29, 9. juli 2008
* Robert Weisman, toppprisen i databehandling går til MIT-professor, *[[The Boston Globe]]*, 10. mars 2009
* Erica Naone, Driven to Abstraction, *MIT Technology Review*, 21. desember 2009
* Barbara Liskov     på sjakkprogrammeringswikien