Middelalderkirkene i Bergen

**Middelalderkirkene i Bergen** er en oversikt over kirkene som antas å ha eksistert i Bergen i middelalderen, basert på Riksantikvaren. Av disse er 27 middelalderkirker lokalisert i oversikten i *[[Bergen byleksikon]]*, som igjen er basert på *[[Bergens Fundas]]*. Denne oversikten er supplert med norrøne navn, hovedsakelig fra P.A. Munch., samt kirkenavn i middelalderen fra Dietrichson.

Middelalderens Bergen var den største av de norske byene med en befolkning på anslagsvis 10&nbsp;000 personer. Det var også den byen i Norge med flest kirker, inntil 37 - avhengig av tellemåte. Fem av disse var klosterkirker† og ni var hospitalskirker.‡ Kun tre av kirkene står fortsatt. Nummereringen følger den som er gitt i *Bergen byleksikon*, som med mindre endringer er den samme som angis i *[[Norges kirker]]*. Kirker med ukjent, men antatt beliggenhet på grunnlag av Kulturminnesøk er gitt nummer med asterix, f.eks. *29**. Den sist oppførte kirken, Matheuskirken, synes å være tvilsom, men er tatt med ettersom den fremkommer i første referanse.

## Middelalderkirkene i Bergen

## P.A. Munchs kirker i Bergen
I P.A. Munchs *Historisk-geografisk Beskrivelse over Kongeriget Norge (Noregsveldi) i Middelalderen* oppgis at *Kirkerne i Bergen vare følgende*:
* Christkirken, Bispedømmes Kathedralkirke, allerede paabegyndt under Kong Olaf Kyrre, med den hellige Sunnivas Skrin.
* De hellige Apostlers Kirke (Postulakirkja) opført først af kong Haakon Haakonsøn som et Capel i selve kongsgaarden, siden flyttet til den kongelige Urtehave (*grasgarðr*), opbygget saare prægtigt og indviet 1302; den var den fornemste af de 14 kongelige Capeller; ovenpaa i samme bygning skal St. Játmunds Gildestue have været.
* Den lille Christkirke (*litla Kristkirkja*) ogsaa kaldet Trinitatis Kirke, paa samme Kirkegaard som Domkirken.
* Dominikaner- eller Prædiker-Klostret med Kirke, ganske nær ved Christkirken, paa det saakaldte Kannikebjergs østlige Skraaning ned mod Veisan, i daglig Tale kaldte man dette Kloster *út til brœðra* eller *á ofan til brœðra*; endelig
* *Vilhjálmskirkja.
Alle de nu nævnte laae paa Holmen. Dernest efter deres Beliggenhed sydefter indtil Vaagsbunden;
* *Olafskirkja á bökkum* (paa Bakkene) paa skraaningen østenfor [[Sverresborg i Bergen|Sverresborg]];
* *Maríukirkja*, nu [[Mariakirken i Bergen|Tydskekirken]];
* *Lafranzkirkja;
* *Petrskirkja;
* *Columbœ kirkja* eller Steinkirkja;
* *Nikuláskirkja*, hvis Taarn var Vagttaarn;
* *Marteins kirkja;
* *Hallvarðskirkja*, til hvis Sogn Skomagerne i Vaagsbunden hørte, og for hvis Qvarteer den dannede Nordgrænsen.
De sistnevnte 7 Kirker laae alle ved Øvregaden. I Vaagsbunden laae:
* *Mikjalskirkja*
* *Ólafskirkja* í Vágsbotni, med et Minorit eller Franciscaner Kloster, almindeligen kaldet *inn til brœðra* eller kortere *at brœðra*; det er den nuværende Domkirke;
de tvende, til een og samme Stiftelse hørende Kirker, hver med sit Hospital, hiin for Fruentimmer, denne for Mandfolk; de hørte begge blandt de 14 kongelige Capeller, og vare stiftede af Kong Haakon Haakonsøn, men kun 
* Allehelgenskirken (*Allraheilagrakirkja*) var opført af ham; 
* Katharinakirken (*Katrinarskirkja*), hvortil han hadde lagt Grunden ved Sandbro, opførtes af hans Søn Kong Magnus i Vaagsbunden,
nær ved Katharínakírken; endelig
* Krosskirkja (nu Korskirken).
Sydligt ved *Álrekstaðavatn* (nu Lunggaardsvandet), laa
* St. Mariæ Nonnekloster af Cistercienser-Ordenen, almindeligvis kaldet *[[Nonneseter kloster (Bergen)|Nunnusetr]]*, nu Lunggaarden.
Paa Stranden laae:
* Ágátukirkja,
* St. Johannis Kloster for regulære Augustiner-Storherrer, almindeligvis kaldet *Jónskirkja,
* *Klemetskirkja* (nu [[Nykirken (Bergen)|Nykirken]]); og det rige
* St. Michaels Kloster af Benedictiner-, siden [[birgittinerordenen|Birgittiner-Ordenen]], almindeligvis kaldet *Munklífi* ([[Munkeliv]]) eller *Mikjálskirkja á Norðnesi'', beliggende ude pa Nordnes, ligeoverfor Holmen. Foruden disse Kirker nævnes
* Jacobskirken paa Nordnes og endelig
* Margretekirken sammesteds, opført, trods Geistelighedens Forbud og Bandsættelser, til Ære for den paa Nordnes 1301 brændte Kvinde, der utgav sig for Kong Erik Magnussøns Datter og Thronarving til Skotland.

## Allehelgenskirken
Allehelgensgaten i Bergen har navn etter denne kirken som ble reist på 1100-tallet på et område kjent som «Grunnen». I 1276 slo Magnus Lagabøte sammen Allehelgenskirkens fattighospital med Katarinakirkens, etter bybrannen i 1248 gjenoppbygd på den nåværende Asylplass med sengeplass til 20 kvinner. Fra 1300-tallet var Allehelgenskirken kongelig kapell, og da birgittinerne hadde overtatt Munkeliv, søkte de i 1442 om å få overta Allehelgenskirken også. Etter reformasjonen i 1536 ble den gradvis revet, og steinen gjenbrukt ved oppføringen av Bergens gamle rådhus like ved. To prester var knyttet til Allehelgenskirken, og sykehuset hadde 30 sengeplasser for menn. I bakveggen til Magistratbygningen ses en mur som står igjen etter Allehelgenskirken.

## Referanser