Tekoligark

En **tekoligark** er en eier av teknologiselskaper som har nærmest total kontroll over den digitale teknologien og dermed stor innflytelse over hele verden. I 2025 ble *tekoligark* kåret til årets ord av Språkrådet.

Ordet er satt sammen av «tek» – kortform for teknologi, norsk form av engelske *tech* – og «oligark» til «tek-oligark». *Oligark* er dannet av gresk ὀλιγαρχία (*oligarkhía*), «fåmannsvelde», av ὀλίγος (*olígos*), «få» og αρχία (*arkhía*), «styre».

På engelsk brukes synonymet «broligarc» og «broligarcy» satt sammen av «bro» og «oligarchy», alternativt «tech broligarcy», om en liten gruppe «tech-bros» som kan få det som de vil når de vil. 

## Tekoligarki
Et tekoligarki er et styre der rike ledere fra teknologiselskaper betaler skatt og ikke har en egen hær men styrer sine egne selskaper eneveldig, og som i fellesskap gir dem mer makt enn alle tidligere oligarker.

En liten gruppe av likt tenkende og svært rike teknologer, kan, hvis de ønsker det, kontrollere internett og sosiale medier og bruke dette til å implementere sitt ideologiske syn på verden. Store teknologiselskaper har makt over infrastrukturen i menneskers digitale liv, og selskaper som Google, Apple og X er organisert slik at frontpersonene ikke får begrenset sin potensielle personlige makt. Makten lederne for de største og viktigste selskapene har til å kontrollere kommunikasjon, handel og kultur, gir dem en posisjon i samfunnet som kan sammenlignes med oligarker.

Åpne sosiale medier, som i utgangspunktet er gode platformer for demokratisk innflytelse, ble etter hvert endret slik at de var mer egnet til å tjene penger eller gi eierne mer innflytelse. Da Donald Trump ble gjenvalgt som president avviklet Meta sine regler for inkludering, sluttet med faktasjekking, tillot ytringer som før var ansett som hatefulle, og var villig til å sensurere angrep på amerikanske selskaper. Metas 3,5 milliarder brukere hadde nesten ingen mulighet til å påvirke dette retningsvalget, bortsett fra å forlate selskapet og dets tjenester.

Bill Gates og Steve Jobs ble ansett som teknolibertanianere, og holdt seg i stor grad unna politikken.  Behovet for regulering fra myndighetenes side har fått flere teknologiselskaper til å engasjere seg mer politisk, ofte mot regulering som bl.a. Meta mener reduserer ytringsfriheten. Nære bånd, både finansielt og politisk, mellom politikere og rike teknologer gjør det vanskelig for politikerne å regulere selskaper som de selv er avhengige av for å bli valgt. Anti-trust lover som skal forhindre monopoler viser seg lite egnet i møte med teknologiselskaper i USA. I Europa er Meta,  Amazon og Tik-Tok selskaper som har fått store bøter for å bryte GDPR som er innført for å verne individer fra teknologiselskapene.

Internett går over landegrensene, så tekoligarkenes makt er ikke begrenset av landegrenser. Elon Musk er blitt anklaget for å slå av internett via Starlink for å stanse et ukrainsk droneangrep. Musk avviser påstandene. Musk, som arbeidet for Donald Trump i 2025 og startet DOGE, fikk tilgang til offentlige amerikanske databaser og ble gjenstand for debatt blant amerikanske folkevalgte. Mark Zuckerbergs Facebook delte i 2016 data med Cambridge Analytica som ønsket å påvirke valget i USA, noes om førte til at Zuckerberg ble kalt inn til en høring i Kongressen. 

## Eksempler på tekoligarker
Følgende personer har vært omtalt som tekoligarker:
* Jeff Bezos (født 1964), grunnlegger av Amazon
* Mark Zuckerberg (født 1984), konsernsjef i Meta
* Tim Cook (født 1960), administrerende direktør i Apple
* Sundar Pichai (født 1972), administrerende direktør i Google og Alphabet
* Elon Musk (født 1971), grunnlegger av SpaceX, direktør i Tesla og eier av X
* Peter Thiel (født 1967), medvirket ved etableringen av PayPal og Palantir Technologies

## Referanser