open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Omadius

***Omadius*** er en slekt av maurbiller som stort sett er rovdyr. Disse slanke billene er gjerne brokete farget i rødt, gult og svart, og kroppen er dekket av lange, oppstående hår. Mange arter lever av vedborende insekter, for eksempel barkbiller.

## Utseende
Middelsstore, slanke, gjerne brokete fargede maurbiller.

## Levevis
Både larver og voksne biller er rovdyr, men de voksne kan også finnes på blomster der de spiser pollen. Larvene til mange arter lever i bolene til bier og veps og andre sosiale insekter, der de eter larvene. Noen er knyttet til eggkokongene til rettvinger.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia og Oseania.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien Gnag- og maurbiller, Cleroidea
***** Familien maurbiller, Cleridae
****** Underfamilien maurbiller (Clerinae) Latreille, 1802
******* Slekten  ***Omadius*** Laporte de Castelnau, 1836
### Liste (ufullstendig) over artene

* *[[Omadius abdominalis]]* Schenkling, 1899
* *[[Omadius abscissus]]* Gorham, 1876
* *[[Omadius albomaculatus]]* Mawdsley, 2006
* *[[Omadius alishanus]]* Nakane, 1996
* *[[Omadius aurulentus]]* Heller, 1921
* *[[Omadius bivulneratus]]* Thomson, 1860
* *[[Omadius brunneus]]* Chapin, 1924
* *[[Omadius brunnipictus]]* Kuwert
* *[[Omadius castelnaui]]* (Montrouzier, 1860)
* *[[Omadius celebensis]]* Kuwert, 1894
* *[[Omadius chapaensis]]* Pic, 1927
* *[[Omadius clytiformis]]* Westwood, 1855
* *[[Omadius ctenostomoides]]* Westwood
* *[[Omadius curticollis]]* Pic, 1933
* *[[Omadius diversicollis]]* Fauvel, 1904
* *[[Omadius diversipes]]* Pic, 1933
* *[[Omadius fasciipes]]* Westwood, 1855
* *[[Omadius indicus]]* Laporte de Castelnau, 1836
* *[[Omadius klemensi]]* Gerstmeier, 2010
* *[[Omadius mediofasciatus]]* Wesrwood, 1852
* *[[Omadius nigriceps]]* Kuwert, 1894
* *[[Omadius nigrohumeralis]]* Pic, 1936
* *[[Omadius nigromaculatus]]* Lewis, 1892
* *[[Omadius obscuripennis]]* (Gorham, 1876)
* *[[Omadius occipitalis]]* Schenkling, 1908
* *[[Omadius olivaceus]]* (Westwood, 1853)
* *[[Omadius omissus]]* (Schenkling, 1906)
* *[[Omadius parviceps]]* Gorham
* *[[Omadius paulonotatus]]* Pic, 1946
* *[[Omadius prasinus]]* (Westwood, 1853)
* *[[Omadius prioceroides]]* Thomson, 1860
* *[[Omadius pruinosus]]* Chapin, 1924
* *[[Omadius radulifer]]* Gorham, 1876
* *[[Omadius robustus]]* Mawdsley, 2006
* *[[Omadius rufithorax]]* Pic, 1933
* *[[Omadius russeli]]* Gerstmeier, 2010
* *[[Omadius santo]]* Gerstmeier & Schmidl, 2007
* *[[Omadius scapularis]]* (Gorham, 1876)
* *[[Omadius seticornis]]* Westwood, 1855
* *[[Omadius sibuyanus]]* Chapin, 1924
* *[[Omadius tricinctus]]* Gorham, 1892
* *[[Omadius trifasciatus]]* Laporte de Castelnau, 1836
* *[[Omadius triplehornorum]]* Mawdsley, 2006
* *[[Omadius vigilans]]* (Westwood, 1855)
* *[[Omadius viridis]]* Kuwert, 1894
* *[[Omadius yorkensis]]* Kuwert
* *[[Omadius zebratus]]* (Westwood, 1852)

## Referanser




*
Neorthopleura

***Neorthopleura*** er en slekt av maurbiller som stort sett er rovdyr. 

## Utseende
Middelsstore, slanke, blanke maurbiller, pronotum gjerne rødlig. Antennene har en avlang, sagtakket, tre-leddet klubbe.

## Levevis
Både larver og voksne biller er rovdyr, men de voksne kan også finnes på blomster der de spiser pollen. Mange lever av treborende insekter.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Nord- og Mellom-Amerika, Karibia og Kanariøyene.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien Gnag- og maurbiller, Cleroidea
***** Familien maurbiller, Cleridae eller Prionoceridae
****** Underfamilien **[[Neorthopleurinae]]** Opitz, 2009 - ikke i Europa
******* Slekten ***Neorthopleura*** Barr, 1976
******** *[[Neorthopleura cuspidis]]* Opitz, 2019
******** *[[Neorthopleura quintana]]* Opitz, 2019
******** *[[Neorthopleura rubra]]* Opitz, 2019
******** *[[Neorthopleura subfasciatum]]* (Chevrolat, 1874)
******** *[[Neorthopleura texana]]* (Bland, 1863)
******** *[[Neorthopleura thomasi]]* Opitz, 2019
******** *[[Neorthopleura thoracica]]* (Say, 1823)
******** *[[Neorthopleura turnbowi]]* Opitz, 2019

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Enoplioides

***Enoplioides*** er en slekt av maurbiller som stort sett er rovdyr. Disse slanke billene er gjerne brokete farget i rødt, gult og svart, og kroppen er dekket av lange, oppstående hår. Mange arter lever av vedborende insekter, for eksempel barkbiller.

## Utseende
Middelsstore (5-8,5 millimeter), bredt rektangulære, mørke maurbiller, dekkvingene gjerne gulbrune. Oversiden er kraftig punktert. Hodet er kort og bredt, minst så bredt som pronotum, med litt utstående fasettøyne. Denne gruppen har ikke påfallende, lange, oppstående hår.

## Levevis
Både larver og voksne biller er rovdyr, men de voksne kan også finnes på blomster der de spiser pollen. Mange lever av treborende insekter. 

## Utbredelse
Gruppen er utbredt på Madagaskar.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien Gnag- og maurbiller, Cleroidea
***** Familien maurbiller, Cleridae
****** Underfamilien **[[Epiphloeinae]]** Kuwert, 1893 - 27 slekter, ikke i Europa
******* Slekten ***Enoplioides*** Fairmaire, 1886
******** *[[Enoplioides compressicollis]]* Fairmaire
******** *[[Enoplioides granulosus]]* Pic
******** *[[Enoplioides metallicipennis]]* Pic
******** *[[Enoplioides oberthurii]]* Fairmaire, 1886
******** *[[Enoplioides obscuripes]]* Pic
******** *[[Enoplioides punctatus]]* Pic
******** *[[Enoplioides vadoni]]* Pic

## Referanser




## Eksterne lenker

*
Crobenia

***Crobenia*** er en slekt av maurbiller som stort sett er rovdyr. Disse slanke billene er gjerne brokete farget i rødt, gult og svart, og kroppen er dekket av lange, oppstående hår. 

## Utseende
Middelsstore maurbiller, avlange, gjerne blankt metalliske skinnende.  De er gjerne brokete farget i gult, rødt, brunt og svart, og kroppen har lange, utstående, fine hår (ikke børster). Hodet er omtrent så bredt som brystskjoldet, vanligvis med små, utstående fasettøyne. Kjevene er ganske kraftige og fremoverrettede. Antennene er 11-leddete, tykkere mot spissen, av og til med en 3-6 leddet kølle. Brystskjoldet er omtrent så langt som bredt eller lengre enn bredt. Dekkvingene har tydelige skuldre og er mer eller mindre parallellsidige. Av og til dekker de ikke hele bakkroppen. De har mer eller mindre tydelige rekker av punktgroper. Beina er slanke, føttene består av 5 ledd, men det fjerde leddet er svært lite slik at det tilsynelatende bare er fire ledd (pseudotetramere føtter). Det andre og tredje leddet er tolappede.

Larvene er avlangt sylindriske, tynnskinnede og lyse (ofte rosa), ryggplatene på framkroppen og hodekapselen er tydelig mørkere. Kroppen er kledt med fine, oppstående hår, beina er ganske korte.

## Levevis
Disse artene lever oftest på tørt kjøtt, bein og hud fra virveldyr, det kan være at de hovedsakelig lever av andre insekter som kommer til dette.
De kan finnes på tørket kjøtt og fisk, og spiser også på inntørkede kadavere. 

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien Gnag- og maurbiller, Cleroidea
***** Familien maurbiller, Cleridae
****** Underfamilien skinkebiller, Korynetinae Laporte de Castelnau, 1838 
******* Slekten ***Crobenia*** Blackburn, 1891 
******** *[[Crobenia albohirta]]* (Elston, 1929)
******** *[[Crobenia eyrensis]]* Blackburn, 1891
******** *[[Crobenia galadriel]]* Kolibáč, 2003
******** *[[Crobenia irwini]]* Kolibáč, 2003
******** *[[Crobenia ruficollis]]* (Elston, 1929)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Værnes respons

**Værnes Respons** er en responssentertjeneste organisert som et interkommunalt samarbeid samlokalisert med Værnesregionen Legevakt. Værnes respons mottar varsler fra trygghetsalarmer og annen helseteknologi som eksempelvis digitalt kameratilsyn, sensorer, lokaliseringsteknologi og elektroniske medisindispensere. Per april 2023 er følgende kommuner med i Værnes Respons: Stjørdal, Selbu, Tydal, Frosta, Meråker, Nærøysund, Melhus, Levanger, Verdal, Skaun, Midtre Gauldal, Orkdal, Frøya, Heim, Indre Fosen og Steinkjer.

## Referanser
Isolemidia

***Isolemidia*** er en slekt av maurbiller som stort sett er rovdyr. 

## Utseende
Små, spinkle, blanke maurbiller, svarte med gule eller hvite tegninger. Kroppsformen er lang og smal, med oppstående, lange men ikke særlig påfallende hår. Oversiden er grovt og kraftig punktert.
Noen har reduserte dekkvinger.

## Levevis
Både larver og voksne biller er rovdyr, men de voksne kan også finnes på blomster der de spiser pollen. Ulikt mange andre maurbiller er de ikke knyttet til skog, men kan finnes mellom høyt gress og på lave busker.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien Gnag- og maurbiller, Cleroidea
***** Familien maurbiller, Cleridae
****** Underfamilien **[[Hydnocerinae]]** Spinola, 1844
******* Gruppen Lemidiini Kolibáč, 1998 - 3 slekter
******** Slekten ***Isolemidia*** Gorham, 1877
### Liste over artene

* *[[Isolemidia angustata]]* Pic, 1933
* *[[Isolemidia apicalis]]* Gorham, 1877
* *[[Isolemidia batesi]]* (Gorham, 1877)
* *[[Isolemidia bipunctata]]* Schenkling, 1900
* *[[Isolemidia brevenotata]]* Pic, 1942
* *[[Isolemidia cariniceps]]* Wolcott, 1910
* *[[Isolemidia clermonti]]* Pic, 1933
* *[[Isolemidia donckieri]]* Pic, 1933
* *[[Isolemidia pulchella]]* Gorham, 1877
* *[[Isolemidia punctata]]* Pic, 1933
* *[[Isolemidia rufithorax]]* Pic, 1933
* *[[Isolemidia substriata]]* Chapin, 1920
* *[[Isolemidia subtilis]]* Gorham, 1877
* *[[Isolemidia subviridis]]* Gorham, 1883
* *[[Isolemidia virescens]]* (Gorham, 1877)

## Referanser




*
Responssentertjeneste

**Responssentertjenesten** er et døgnbemannet mottak for varsler fra velferdsteknologi  og helseteknologi, eksempelvis trygghetsalarm. Responssentertjenesten er betjent av helsepersonell.Helsepersonellet som betjener responssentertjenesten tar kontakt med den som har utløst varslet for å avklare situasjonen. Avklaringen innebærer at helsepersonellet vurderer om saken kan avsluttes over telefon eller om varslet skal gå videre til hjemmetjeneste, ambulansetjeneste eller pårørende. Opplysninger om utført tiltak logges i pasientjournalen 

## Referanser
Malthacodes

* se tekst i artikkel

***Malthacodes*** er en slekt av biller i familiegruppen børstebiller..

## Utseende
Små, ovale, mørkbrunlige børstebiller, kroppebn med tegninger av lyse skjell.
## Levevis

De voksne (imago) er aktive i solskinn og kan ofte sees på blomster. Både de voksne og larvene er predatore (rovdyr) og lever gjerne på bakken.

## Utbredelse
Slekten er kjent fra Tanzania og Réunion.

## Systematisk inndeling

* ordenen biller, Coleoptera
** underordenen Polyphaga
*** gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** overfamilien gnag- og maurbiller, Cleroidea
***** familien børstebiller, Melyridae (eventuelt blærebiller, Malachiidae)
****** underfamilien **[[klobørstebiller]]** (Rhadalinae LeConte, 1862)
******* stammen Pelecophorini Majer, 1987
******** slekt ***Malthacodes*** Waterhouse, 1876
********* *[[Malthacodes elegans]]* (Alluaud, 1898)
********* *[[Malthacodes minor]]* (Pic, 1932)
********* *[[Malthacodes minuta]]* (Pic, 1906)
********* *[[Malthacodes poussereaui]]* Constantin, 2012

## Referanser




## Eksterne lenker
* 
* Klobørstebiller - Fauna Europaea
Amt Haddeby

**Amt Haddeby** er et amt i kretsen Schleswig-Flensburg i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. Amtets administrasjon finnes byen Busdorf. Amt Haddeby har sitt navn fra vikingebyen Hedeby.

## Kommuner i amtet
* Borgwedel
* Busdorf
* Dannewerk
* Fahrdorf
* Geltorf
* Jagel
* Lottorf
* Selk
## Referanser
Amauronia

***Amauronia*** er en slekt av børstebiller som man gjerne finner på blomster. De er stort sett små til middels store, avlange biller, ofte metallisk fargede, med kroppen dekket av lange, utstående hår. De voksne billene er mer eller mindre altetende, larvene er rovdyr.

## Utseende
Små (2-2,5 millimeter), avlange, gråbrune børstebiller, kroppen med oppstående hår. Hodet er rundet med litt utstående fasettøyne, antennene er middels lange, litt utvidet mot spissen men uten en markert klubbe. Antenner og bein er gjerne rødlige.

## Levevis
Larvene er rovdyr og kan finnes i jord, blant løvstrø og under barken på døde trær, også i andre habitater. De voksne billene, som spiser blant annet pollen og små insekter, treffer man ofte på åpne blomster, for eksempel skjermplanter. 

## Utbredelse
Gruppen er utbredt på Balkan og i Lilleasia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien gnag- og maurbiller, Cleroidea
***** Familien børstebiller, Dasytidae
****** Underfamilien **[[børstebiller]] (Dasytinae)**
******* Stammen Danaceini Thomson, 1859
******** Slekten ***Amauronia*** Westwood, 1839
********* *[[Amauronia brenskei]]* (Reitter, 1884)
********* *[[Amauronia brevicornis]]* (Schilsky, 1897)
********* *[[Amauronia insignis]]* Majer, 1997
********* *[[Amauronia maritima]]* Majer, 1997
********* *[[Amauronia pendula]]* Majer, 1997
********* *[[Amauronia procera]]* Majer, 1997
********* *[[Amauronia saginata]]* (Kiesenwetter, 1873)
********* *[[Amauronia subaenea]]* Westwood, 1839
********* *[[Amauronia szalokii]]* Plonski, 2017

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Rønvik prestegjeld

**Rønvik prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Bodø domprosti. Det omfattet sogn i Bodø kommune i Nordland fylke, og hovedkirken var Rønvik kirke.

Rønviks kirkesogn er nå en del av Bodø kirkelige fellesråd, og underlagt Bodø domprosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Det ble opprettet et residerende kapellani i Bodin ved kgl.res. av 3. januar 1902, og kgl.res. av 16. september 1903 tillot å vigsle et kapell ved Rønvik asyl til kirkelig bruk. Ved kgl.res. av 22. juni 1984 ble Bodin prestegjeld delt slik at et nytt *Rønvik prestegjeld* bestående av Kjerringøy sogn og et nytt Rønvik sogn ble opprettet, gjeldende fra 1. september 1984.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Rønvik
* Kjerringøy

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Eurysphindus

***Eurysphindus*** er en slekt av små slimsoppbiller som lever i slimsopper (Myxomycetes). 

## Utseende
Små biller (artene er  ca. 1,5 – 2&nbsp;mm lange), avlange, mørke på farge, oversiden fint hårete. **Hodet** er kort og bredt med små, runde, utstående fasettøyne. Det er en tydelig tverr-renne (frontoclypealsutur) mellom pannen (frons) og snuten (clypeus). Antennene består av 10 ledd. Det innerste leddet er tykt og krumt, og de tre ytterste danner en kraftig, avlang kølle. **Brystskjoldet** (pronotum) er bredere enn langt, med kraftig mikroskulptur.  Det finnes bare finnes noen sparsomme, fine hår på dekkvingene. **Dekkvingene** har tydelige punktrekker. De er glatte og glinsende. **Beina** er ganske korte, med noe fortykkede lår og krumme legger. Føttene er fire- eller fem-leddete.

## Levevis
Billene i denne familien synes å være spesialisert på å leve i eller på slimsopper, som gjerne vokser på trær. På grunn av skjult levevis og liten størrelse er det ikke ofte man treffer på dem.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Nord-, Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[slimsoppbiller]], [[Sphindidae]]** (=Aspidiphoridae)
****** Underfamilien smalslimsoppbiller (Sphindinae)
******* Slekten ***Eurysphindus*** LeConte, 1878
******** *[[Eurysphindus bicolor]]* Fisher
******** *[[Eurysphindus brasiliensis]]* Sen Gupta & Crowson, 1979
******** *[[Eurysphindus comatulus]]* McHugh, 1993
******** *[[Eurysphindus grandiclaviger]]* McHugh, 1993
******** *[[Eurysphindus halli]]* McHugh, 1993
******** *[[Eurysphindus hirtus]]* LeConte, 1878
******** *[[Eurysphindus infuscus]]* McHugh, 1993
******** *[[Eurysphindus plaumanni]]* Sen Gupta & Crowson, 1979

## Referanser




## Eksterne lenker
*
August Zachariassen

**Sven August Zachariassen** (født 18. juni 1883 på Gjerpen, død 22. november 1956 i Brevik) var en norsk politiker, murermester og salmedikter.

Etter å ha vært til sjøs i sin tidlige ungdom tok han lære hos sin far Andreas Zachariassen som var murermester. I 1915 etablerte han sin egen bedrift i Brevik.

Zachariassen tilhørte Frelsesarmeen, og var sersjantmajor i Brevik korps. Han skrev også en rekke salmer, den mest kjente av disse var *Farvel, du brede strede* som han skrev i 1920 til en norsk folketone. I etterkrigsårene ble salmen fortsatt benyttet i kristne kretser, men da oppført med «ukjent norsk forfatter».

Under andre verdenskrig havnet Zachariassen på okkupasjonsmaktens side og som politiker for Nasjonal Samling ble han oppnevnt som ordfører i Brevik i 1942. I Nordisk Tidende ble han i 1943 omtalt som en «relativt moderat nazist» Ved krigens slutt ble han arrestert og satt i forvaring sammen med sin kone og datter. Senere ble han av Brevik bystyre pålagt å betale erstatning på 30.554,28 kroner for tiden han hadde vært ordfører. Hans ektefelle hadde vært økonomileder for NS sitt lokallag i Brevik, og hun ble i 1946 dømt til 21 dagers fengsel og 500 kroner i bot.

I perioden 1940 til 1944 var Zachariassen formann i Brevik Håndverkerforening. Etter nazistenes kapitulasjon ble han ekskludert fra foreningen grunnet sin tilknytning til Nasjonal Samling.

## Referanser
Jødisk middelalderarv i Erfurt

**Jødisk middelalderarv i Erfurt** ble oppført på UNESCOs liste over verdensarven i Tyskland i 2023. Oppføringen omfatter den gamle synagogen, en mikvé og steinhuset.
Fil:Benediktsplatz 1, Steinernes Haus Erfurt 20200909 0114.jpg|Steinernes Haus, steinhuset.
Fil:Mikwe Erfurt Nov 2021 1.jpg|MIkveen i Erfurt.


## Referanser
Heterhelus

***Heterhelus*** er en slekt av små stumpglansbiller som lever på blomster. De ble tidligere gjerne regnet til familien glansbiller (Nitidulidae). De ligner på blomsterglansbiller (Meligethinae), som også lever på blomster, men kan skilles fra disse på at dekkvingene ikke dekker de bakerste bakkroppsleddene.

## Utseende
Små (gjerne 1,5 – 3&nbsp;mm), brede og nokså flate biller. **Hodet** er ganske lite, antennene er middels lange, kraftige og mer eller mindre tydelig kølleformede. På farge er de brune eller svarte, av og til med matt metallglans. Oversiden er dekket med kraftig mikroskulptur som gjør overflaten temmelig matt, og fine, korte, nedliggende hår. **Brystskjoldet** (pronotum) er mye bredere enn langt, omtrent halvsirkelformet sett ovenfra. **Dekkvingene** er korte og brede, parallellsidige, tvert avkuttet bak slik at de bakerste bakkroppsleddene ikke er dekket. **Beina** er temmelig korte og kraftige.

## Levevis
Stumpglansbillene lever det meste av sitt liv i blomster, der de spiser pollen. De er nokså spesialiserte når det gjelder plantearter, og hver billeart lever bare på én eller noen få planter. De er særlig tallrike på stornesle (*Urtica dioica*) og torskemunn (*Linaria* spp.). Det er påvist at billenes aktivitet kan redusere frøproduksjonen hos vertsplantene, men de er ikke regnet som skadedyr da ingen av deres vertsplanter er viktige kulturplanter.

## Utbredelse
Slekten er vidt utbredt i Holarktis.

## Systematisk oversikt

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[stumpglansbiller]]**, Kateretidae
****** Slekten ***Heterhelus*** Jacquelin du Val, 1858
******* *[[Heterhelus abdominalis]]* (Erichson, 1843)
******* *[[Heterhelus nigricans]]* Hisamatsu & Lee, 2007
******* *[[Heterhelus satoi]]* Hisamatsu & Lee, 2007
******* *[[Heterhelus scutellaris]]* (Heer, 1841) - finnes i Norge
******* *[[Heterhelus sericans]]* (LeConte, 1869)
******* *[[Heterhelus solani]]* (Heer, 1841)

## Referanser




## Kilder
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae* (Liste over Nordens biller). Helsinki.

## Eksterne lenker
*
Urophorus

***Urophorus*** er en slekt av små glansbiller med kølleformede antenner. De fleste har en matt glans og mer eller mindre flat kroppsform. De voksne billene finner man ofte på blomster, larvene kan finnes i mange ulike habitater. Noen få arter er regnet som skadedyr.

## Utseende
Små (ca. 4 millimeter), avlange og litt flate, svarte glansbiller med forkortede dekkvinger. De kan ligne på visse kortvinger, men har tydelig klubbeformede antenner.

## Levevis
Disse billene finnes gjerne nær mennesker der de lever på lagret frukt og grønnsaker, gjerne slike som er noe råtne.

## Utbredelse
Slekten forekommer i alle verdensdeler.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien glansbiller, Nitidulidae
****** Underfamilien **[[soppglansbiller]]**, Carpophilinae
******* Slekten ***Urophorus*** Murray, 1864  
******** *[[Urophorus humeralis]]* (Fabricius, 1798) 
******** *[[Urophorus yakushenkoi]]* Audisio & Kirejtshuk, 1989

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Sørfold prestegjeld

**Sørfold prestegjeld**, inntil 1908 benevnt **Folden prestegjeld** og til 1978 **Folda prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Salten prosti. Det omfattet sogn i Sørfold kommune i Nordland fylke, og hovedkirken var Røsvik kirke.

Sørfolds kirkesogn er nå en del av Sørfold kirkelige fellesråd, og underlagt Salten prosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

### Inntil 1770

*Reyrstaða sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Rørstad og Folden antas å være lagt under Salten i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

I Reformatsen 1589 lå Rørstad sogn under Salten prestegjeld, og hadde kirke på Rørstad, betjent av en residerende kapellan, som også gjorde tjeneste ved Kjerringøy korshus. Det vidløftige Salten prestegjeld ble ved kgl.res. av 8. juni 1770 delt og de tre residerende kapellaniene i prestegjeldet omgjort til pastorater. Derved ble *Folden*, Skjerstad og Saltdal skilt ut som egne sognekall, mens Bodin forble det eneste kirkesognet i Bodø prestegjeld. Folden prestegjeld hadde Rørstad kirke som hovedkirke.

### 1770 - 1978

Folden prestegjeld dannet grunnlaget for Folden formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Etter kgl.res. av 3. november 1880 ble det bygget to nye kirker i prestegjeldet, en for Sørfold på gården Røsvik og en for Nordfold ved gården Nordfold. Da kirkene var ferdige, ble det tidligere Rørstad hovedsogn delt i Sørfold hovedsogn og Nordfold anneks. Hovedkirken i Folden prestegjeld var således fra denne tid Røsvik kirke. Ved kgl.res. av 5. januar 1883 ble det tillatt å bygge ny kirke for Kjerringøy sogn og å rive den gamle så snart den nye var innviet. Ved kgl.res. av 31. desember 1886 ble Kjerringøy sogn utskilt som eget sognekall, gjeldende fra 1. januar 1887. Ved kgl.res. av 22. august 1888 ble det tillatt å bruke Rørstad kirke i Sørfold hovedsogn som kapellkirke for den ytre del av hovedsognet. Der skulle det holdes gudstjeneste seks ganger årlig i månedene mai-oktober. Av de alminnelige søndagsgudstjenester skulle hver tredje holdes i Nordfold anneks.

### 1978 - 2004

Ved brev fra Kirke- og undervisningsdepartementet av 27. juni 1977 ble Nordfold sogn i Folda prestegjeld overført til Steigen prestegjeld, gjeldende fra 15. august 1978. Navnet *Folda prestegjeld* ble fra samme dato endret til *Sørfold prestegjeld*. Sørfold prestegjeld lå opprinnelig under Bodø domprosti, inntil det ved kgl.res. av 25. juni 1971, ble bestemt at det skulle overføres til Søndre Salten prosti, gjeldende fra 1. januar 1972.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Sørfold

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser
Marius Trengereid

**Marius Bendiksen Trengereid** (født 2004) er en norsk fotballspiller som spiller for .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
MS «Hindholmen» (1916)

**MS** «**Hindholmen**» er et fiskefartøy bygget ved Kristiansands mekaniske verksted i 1916. Skipet ble tatt i bruk til fiske på Eggakanten. Det ble i 1941 rekvirert av tyske myndigheter. Fartøyet ble vernet som kulturminne i 1996.

## Historie
MS «Hindholmen» ble bygget ved Kristiansands mekaniske verksted i 1916 for Roald Havfiskeselskap i Ålesund som brukte det til fiske på Eggakanten. I 1918 ble skipet solgt videre til Ålesund Fiskeriselskap som igjen solgte det videre fem år senere.

I mai 1941 ble fartøyet rekvirert og armert av tyske myndigheter. Skipet ble av tyskerne omdøpt til «Markgraf von Brandenburg».

I 1979 ble arbeidet med å ta vare på MS «Hindholmen» satt i gang. *Hindholmens Venner* ble stiftet i 1980. Fem år senere, i 1995 ble også stiftelsen *MS Hindholmen* dannet.

I 1996 kom «Hindholmen» til Bredalsholmen Dokk og Fartøyvernsenter. Deretter gikk «Hindholmen» til Hardanger Fartøyvernsenter for videre restaurering. Samme år ble skipet vernet av Riksantikvaren.

## Galleri


Fil:Hindholmen Innseglingsparade Fjordsteam 2018 (182613).jpg|alt=|MS «Hindholmen» under innseilingsparaden til Fjordsteam 2018.
Fil:Hindholmen Innseglingsparade Fjordsteam 2018 (182923).jpg|MS «Hindholmen» under innseilingsparaden til Fjordsteam 2018.
Fil:Hindholmen.jpg|MS «Hindholmen» da skipet fortsatt var aktiv som fiskefartøy. Dato er ukjent.


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Aaron James Ramsey

**Aaron James Ramsey** (født 2003) er en engelsk fotballspiller som spiller for  på lån fra .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Colopterus

***Colopterus*** er en slekt av glansbiller med kølleformede antenner. De fleste har en matt glans og mer eller mindre flat kroppsform. De voksne billene finner man ofte på blomster, larvene kan finnes i mange ulike habitater. 

## Utseende
Små (2-5 millimeter), brede og noe flate, brunlige glansbiller med forkortede dekkvinger. Oversiden har kraftig mikroskulptur og er halvblank og fint hårete. Antennene har en kraftig, tre-leddet klubbe.

## Levevis
Artene kan finnes ved utflytende sevje. De kommer til lys om natten.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den Nye verden.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien glansbiller, Nitidulidae
****** Underfamilien **[[Cillaeinae]]** Kirejtshuk & Audisio, 1986
******* Slekten ***Colopterus*** Erichson, 1842
******** *[[Colopterus amputatus]]* (Erichson, 1843)
******** *[[Colopterus discoideus]]* Erichson, 1843
******** *[[Colopterus floridanus]]* Parry and Howden, 1976
******** *[[Colopterus gerhardi]]* Dodge, 1939
******** *[[Colopterus guatemalenus]]* (Sharp, 1889)
******** *[[Colopterus maculatus]]* (Erichson, 1843)
******** *[[Colopterus melanocephalus]]* Erichson, 1843
******** *[[Colopterus morio]]* (Erichson, 1843)
******** *[[Colopterus niger]]* (Say, 1823)
******** *[[Colopterus posticus]]* (Erichson, 1889)
******** *[[Colopterus pygidialis]]* (Wickham, 1913)
******** *[[Colopterus robertopoggii]]* Pal & Dasgupta, 2014
******** *[[Colopterus ruptus]]* (Fabricius, 1801)
******** *[[Colopterus semitectus]]* (Say, 1825)
******** *[[Colopterus testaceus]]* Gillogly, 1969
******** *[[Colopterus truncatus]]* (Randall, 1838)
******** *[[Colopterus unicolor]]* (Say, 1825)

## Referanser




## Kilder

## Eksterne lenker
*
Paromia

***Paromia*** er en slekt av glansbiller med kølleformede antenner.

## Utseende
En nokså stor og kraftig, svart glansbille med gulbrune dekkvinger. Hodet er stort og bredt med noe forlengede kjever (mandibler) og små, rundede fasettøyne. Antennene er litt lengre enn hodets bredde, med en nokså liten, tre-leddet, mot spissen gulbrun klubbe. Pronotum er firkantet med et bredt, ovalt søkk i midten som går i hele pronotums lengde. Dekkvingene er rundede og dekker hele bakkroppen, gulbrune med noe lysere kanter og en mørk flekk i spissen.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Chile.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien glansbiller, Nitidulidae
****** Underfamilien **[[sevjeglansbiller]]**, Cryptarchinae  – glatte og blanke, avlang kroppsform
******* stammen *[[Cryptarchini]]* Thomson, 1859
******** Slekten ***Paromia*** Westwood, 1851 
********* *[[Paromia dorcoides]]* Westwood, 1851

## Referanser




## Eksterne lenker
* Bilde av arten
*
Endrodiellus

***Endrodielllus*** er en slekt av små glansbiller med kølleformede antenner.  

## Utseende
Små (1-3 millimeter), bredt ovale og hvelvede, blanke glansbiller. **Hodet** er lite, kort og bredt, nesten helt skjult av brystskjoldet. Antennene er nokså korte, 10- eller 11-leddete, med en tydelig, tre-leddet kølle ytterst. **Brystskjoldet** (pronotum) er ganske stort, omtrent så bredt som dekkvingene, jevnt tilsmalnet fremover. **Dekkvingene** er mer eller mindre parallellsidige, og dekker vanligvis hele bakkroppen (av og til kan det aller bakerste leddet stikke ut). De har vanligvis ikke tydelige punktrekker. **Beina** er korte og kraftige, alle føttene fire-leddete. 

**Larvene** er lange og tynne, sylindriske, litt krumme og gjerne hvite.

## Levevis
Gruppen er rovdyr som spiser skjoldlus. De kan rulle seg sammen til en ball.

## Utbredelse
Slekten er  utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien glansbiller, Nitidulidae
****** Underfamilien **[[skjoldlusbiller]]**, Cybocephalinae Jacquelin du Val, 1858
******* Slekten ***Endrodielllus*** Endrödy-Younga, 1962
******** *[[Endrodiellus speciosus]]* Endrödy-Younga, 1962

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Trimenus

***Trimenus*** er en slekt av glansbiller med kølleformede antenner. De fleste har en matt glans og mer eller mindre flat kroppsform. De voksne billene finner man ofte på blomster, larvene kan finnes i mange ulike habitater. 

## Utseende
Små (gjerne 2,5-3 mm) biller, de fleste artene er forholdsvis brede og flate, men det finnes også noen som er avlange eller hvelvede, fargen er oftest mer eller mindre rødlig. Overflaten er kledt med fine, korte hår og har som oftest kraftig mikroskulptur og er derfor temmelig matt glinsende. **Hodet** er lite, kort og bredt, fasettøynene store, dekker hele hodets sider. Antennene er nokså korte, 11-leddete, med en tydelig, tre-leddet kølle ytterst. **Brystskjoldet** (pronotum) er ganske stort, omtrent så bredt som dekkvingene, jevnt tilsmalnet fremover. **Dekkvingene** er mer eller mindre parallellsidige, tvert avkuttet bak. **Beina** er korte og kraftige. 

## Utbredelse
*Trimenus parallelopipiedus* på Ny-Guinea og det nordlige Australia. De øvrige artene som kanskje også hører til her finnes i Sørøst-Asia, på Ny-Caledonia og i Etiopia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien glansbiller, Nitidulidae
****** Underfamilien Epuraeinae - noen ganger slått sammen med Carpophilinae
******* stammen Epuraeini
******** Slekten ***Trimenus*** Murray, 1864  
********* *[[Trimenus parallelopipedus]]* (Motschulsky, 1863) - tallrike synonymer finnes for denne arten
******** Arter med noe usikker tilknytning til denne slekten
********* *[[Trimenus accomodus]]* Kirejtshuk, 1984
********* *[[Trimenus confusus]]* Kirejtshuk, 1984
********* *[[Trimenus kraatzi]]* Jelinek, 1974
********* *[[Trimenus piceus]]* Grouvelle, 1897
********* *[[Trimenus testaceus]]* (Grouvelle, 1905)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Drammens kvindelige tjenerhjem

**Drammens kvindelige tjenerhjem** ble stiftet i 1897 under navnet «Hjem for gamle veltjente tjenestepiker i Drammen» ved at 15 damer og 9 herrer kom sammen etter initiativ fra Louise Børresen (f. Bache), Henriette Moltke-Hansen (f. Juel) og Tina Rolfsen, (f. Steenstrup). Villaen i Dronninggata 18 ble tegnet av arkitekt Bjarne Thinn-Syvertsen og oppført 1932 via av midler foreningen samlet inn. Bygningen bestod av opprinnnelig av åtte små leiligheter, der kunne eldre, fortjente tjenestepiker holde en rimelig leilighet. Den lave husleien gjorde at foreningen hadde beskjedne inntekter og leieboernes situasjon gjorde at det ikke var mulig å øke husleien nevneverdig. Foreningen søkte og fikk bidrag til drift fra diverse lokale bidragsytere, men måtte til slutt gi opp driften. Villaen har i årene deretter stått tomt og ubrukt noe som har ført til et kraftig forfall, nåværende eier, Vestre Viken helseforetak (per. 2021) hadde opprinnelig planer om å rive bygningen for å utvide parkeringen til Drammen sykehus, disse planene ble stanset grunnet verneverdighet. Bygningen som er oppført i mur beskrives som en "godt bevart ruin".

## Referanser
Bactridium

***Bactridium*** er en slekt av smalbiller. De fleste av disse billene er trolig rovdyr som lever av små insekter, og noen blir regnet som nyttige naturlige fiender av barkbiller.

## Utseende
Små (ca. 2 millimeter), avlange og smale biller, oftest noe flate, rødbrunlige, blanke. Kroppen er temmelig jevnbred. Oversiden er mer eller mindre dekket av tydelige punktgroper, men med få eller ingen hår. **Hodet** er stort og bredt, med små, runde fasettøyne. Antennene er 10-leddete, og ender i en 2-leddet kølle. **Brystskjoldet** (pronotum) er vanligvis lengre enn bredt, så bredt som hodet. **Dekkvingene** er avlange, smale og tvert avbrutt bakerst, slik at de ikke dekker det bakerste bakkroppsleddet. De har tydelige rekker av punktgroper. **Beina** er ganske korte og kraftige, føttene 4- eller 5-leddete.

## Levevis
De fleste billene i denne familien er trolig rovdyr som lever av andre små insekter. 

De fleste artene i underfamilien smalbiller (Monotominae) lever trolig i kompost og andre ansamlinger av råtnende plantemateriale. I alle fall et par arter i denne underfamilien lever i tuer av skogmaur.

## Utbredelse
De fleste av artene lever i varme områder av den Nye verden.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[smalbiller]]**, Monotomidae (= Rhizophagidae)
****** Underfamilien smalbiller, Monotominae Laporte de Castelnau, 1840 (= gråbiller)
******* Gruppen Europini  - 27 slekter
******** Slekten ***Bactridium*** LeConte, 1861  

* *[[Bactridium adustum]]* Reitter, 1873
* *[[Bactridium angulicolle]]* Reitter, 1873
* *[[Bactridium angustum]]* Sharp, 1900
* *[[Bactridium atratum]]* Reitter, 1876
* *[[Bactridium brevicolle]]* Reitter, 1876
* *[[Bactridium californicum]]* Fall, 1917
* *[[Bactridium cephalotes]]* (Pascoe, 1863)
* *[[Bactridium convexulum]]* Casey, 1916
* *[[Bactridium cubaense]]* Chevrolat, 1863
* *[[Bactridium curtipenne]]* Casey, 1916
* *[[Bactridium divisum]]* Sharp, 1900
* *[[Bactridium ephippiger]]* (Guérin-Méneville, 1837)
* *[[Bactridium ephippigerum]]* (Guerin-Meneville, 1829)
* *[[Bactridium erythropterum]]* (Melsheimer, 1844)
* *[[Bactridium exiguum]]* Grouvelle, 1908
* *[[Bactridium flohri]]* Sharp, 1900
* *[[Bactridium fryi]]* Horn, 1879
* *[[Bactridium germanum]]* Sharp, 1900
* *[[Bactridium heydeni]]* Reitter, 1873
* *[[Bactridium hudsoni]]* Casey, 1916
* *[[Bactridium humile]]* Grouvelle, 1906
* *[[Bactridium insularis]]* Van Dyke, 1953
* *[[Bactridium nanus]]* (Erichson, 1843)
* *[[Bactridium obscurum]]* Casey, 1916
* *[[Bactridium orientalis]]* (Reitter, 1872)
* *[[Bactridium parvum]]* Grouvelle, 1906
* *[[Bactridium quadricollis]]* (Reitter, 1872)
* *[[Bactridium rude]]* Sharp, 1900
* *[[Bactridium striolatum]]* (Reitter, 1872)

## Referanser




## Eksterne lenker

*
Paracucujus

***Paracucujus*** er en slekt av biller som bare er kjent fra Tasmania. 

## Utseende
Små (2-3 millimeter), gulbrune til mørkbrune biller. Utseendemessig ligner de sterkt på familien Cryptophagidae, men antennene er mindre tydelig kølleformede. Kroppen er fint hårkledt, avlangt-oval. Antennene er forholdsvis lange og har en svakt avsatt, tre-leddet klubbe. Fasettøynene er nokså store og utstående. Prnotum er omtrent dobbelt så bredt som langt, dekkvingene litt rundede, fint og tett, ikke radvis punkterte. 

## Økologi
Den australske arten *Boganium armstrongi* er trolig knyttet til døde stammer av eukalyptus, og er også funnet i trekronene på eukalyptus-trær.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[Boganiidae]]**
****** Underfamilien Paracucujinae Endrödy-Younga & Crowson, 1986
******* Slekten ***Paracucujus*** Sen Gupta & Crowson, 1966
******** *[[Paracucujus rostratus]]* Sen Gupta & Crowson, 1966

## Referanser


## Kilder
* The Tasmanian Forest Insect Collection - genus *Boganium*. Med bilde av *Boganium armstrongi*. https://web.archive.org/web/20130420172016/http://tfic.net.au/GenusPages/Boganium.html

## Eksterne lenker
*
Afrohelotina

***Afrohelotina*** er en slekt av biller som ser ut til å leve under løs bark eller ved utflytende sevje. Noen arter kan også finnes på blomster.

## Utseende
Avlange, flate, som oftest noe metalliske biller. Oversiden er uten tydelige hår, feltvis dekket av grove punktgroper med glatte områder mellom. **Hodet** er stort, sett ovenfra trekantet, fasettøynene er nokså store og ovale, og sitter ved hodets bakhjørner. Antennene er av varierende lengde, 11-leddete, det innerste leddet er pæreformet, de tre ytterste danner en kølle. Overkjevene (mandiblene) er kraftige og fremoverrettede. **Brystskjoldet** (pronotum) er litt bredere enn langt, med tydelig sidekant. Det er jevnt rundet tilsmalnet fremover. Bakkanten er noe tilbaketrukket i midten. Brystskjoldet har et mønster av tett punkterte områder med glatte, blanke områder mellom. **Dekkvingene** er avlange, parallellsidige, med lengdestriper. Hos de fleste artene er de mer eller mindre metalliske med to par avlange, gule flekker, men hos slekten *Metahelota* er de rødbrune i fremre halvdel og svarte i bakre. Lengde- og tverr-rekker av punktgroper danner et nettmønster på dekkvingene. **Beina** er ganske korte. Den indre delen av lårene er oftest rødlig, resten av beina mørkt metalliske. Føttene har to lange klør. **Undersiden** er vanligvis mer eller mindre rødlig.

## Levevis
Man antar at både larver og voksne biller hos de fleste artene lever enten under løs bark på døde trær eller ved utflytende, gjærende sevje. Denne sevjen inneholder ulike slags mikroorganismer og det er sannsynligvis disse billene lever av. Noen arter kan fanges i feller med gjærende frukt. 

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[Helotidae]]**
****** Slekten ***Afrohelotina*** Kirejtshuk, 2000 
******* *[[Afrohelotina africana]]* (Olliff, 1884)
******* *[[Afrohelotina congoana]]* (Achard, 1920)
******* *[[Afrohelotina costata]]* (Ritsema, 1889)
******* *[[Afrohelotina ferranti]]* (Ritsema, 1913)
******* *[[Afrohelotina guineensis]]* (Ritsema, 1889)
******* *[[Afrohelotina lujae]]* (Ritsema, 1910)
******* *[[Afrohelotina pauli]]* (Weise, 1903)
******* *[[Afrohelotina semiopurpuraea]]* (Ritsema, 1905)
******* *[[Afrohelotina sjostedti]]* (Ritsema, 1905)

## Referanser


## Kilder
* Lee, C.-F. og Satô, M. 2006. The Helotidae of Taiwan (Coleoptera: Cucujoidea). *Zoological Studies* 45 (4): 529-552. http://zoolstud.sinica.edu.tw/Journals/45.4/529.pdf
* Lee, C.-F. og Votruba, P. 2013. Revision of the Family Helotidae (Coleoptera: Cucujoidea). VII. The *attenuata* species Group of the genus *Neohelota*. *Annals of the Entomological Society of America* 106: 143-278.

## Eksterne lenker
*
Hymaea

***Hymaea*** er en liten slekt av biller med tre kjente arter. Lite er kjent om biologien deres, men de er trolig knyttet til død ved.

## Utseende
Små til middelsstore (2,5 –15&nbsp;mm), avlange, mørke, lett glinsende biller. Hode, brystskjold og dekkvinger er tydelig skilt av innskjæringer. Ikke tydelig hårete, oversiden har kraftig mikroskulptur. Slekten *Hymaea* har grove, oppstående børster som sitter festet på små knøler. **Hodet** er stort og bredt med små, runde utstående fasettøyne. Antennene er omtrent så lange som hode og brystskjold til sammen (*Phloeoestichus*, *Hymaea*, *Bunyastichus*) eller nesten så lange som hele kroppen (*Rhopalobrachium*), 11-leddete, det innerste leddet er pæreformet, det tre ytterste danner en svakt antydet kølle hos slekten *Phloeostichus*. **Brystskjoldet** (pronotum) er litt bredere enn langt, omtrent firkantet sett ovenfra, med noen dype groper nær midten. Sidekanten er tydelig avsatt med flere utadrettede, kraftige tenner eller knøler. **Dekkvingene** er parallellsidige, betydelig bredere enn brystskjoldet, med tydelige skuldre. De har tydelige, grove lengdepunktrekker. **Beina** er middels lange og tynne (ganske lange hos *Rhopalobrachium*), særlig føttene er slanke. **Larvene** er ikke tilstrekkelig beskrevet.

## Levevis
Lite er kjent om biologien til disse billene. Den australske arten *Hymaea succinifera* har blitt klekket i ganske store mengder fra råtnende trestokker på Tasmania. Sannsynligvis finnes alle artene under barken på døde trær.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[Phloeostichidae]]**
****** Slekten ***Hymaea*** Pascoe, 1869
******* *[[Hymaea magna]]* Sen Gupta & Crowson, 1966  – Australia
******* *[[Hymaea parallela]]* Carter, 1936 – Australia
******* *[[Hymaea succinifera]]* Pascoe, 1869  – Tasmania

## Kilder
Leschen, R.A.B., Lawrence, J.F. og Slipinski, S.A. 2005. Classification of basal Cucujoidea (Coleoptera: Polyphaga): cladistic analysis, keys and review of new families.
*Invertebrate Systematics* 19 (1): 17-73. https://web.archive.org/web/20160304094514/http://bio150.chass.utoronto.ca/labs/cool-links/lab9/Leschen,_Lawrence_and_Slipinski_2005_lab_9.pdf

## Eksterne lenker
* 
*Phloeostichus denticollis*, fra *Atlas of the family Phloeostichidae of Russia*. http://www.zin.ru/Animalia/Coleoptera/images/phldenhe.jpg
Pusher (filmserie)

**Pusher-filmtrilogien**, regissert av den danske filmregissøren Nicolas Winding Refn, utforsker den voldelige kriminelle underverdenen i København. De tre filmene er kritikerrost, og på Rotten Tomatoes er filmenes respektive rangeringer henholdsvis 83%, 100% og 93%.

Hver film følger en ny hovedperson; narkotika-selgeren Frank (Kim Bodnia) i den første filmen *[[Pusher (film)|Pusher]]* fra 1996, hans venn og ansatte Tonny (Mads Mikkelsen) i den andre filmen *[[Pusher 2]]* fra 2004, og den serbiske gjeng-lederen Milo (Zlatko Burić) i den tredje filmen *[[Pusher 3]]* fra 2005. Milo er den eneste karakteren som dukker opp i alle tre filmene.

## Referanser
Priastichus

***Priastichus*** er en slekt av biller som bare lever på den sørlige halvkule. Disse billene finnes i løvstrø, på råtnende ved og mellom mose, og er sannsynligvis soppetere.

## Utseende
Små (3 – 5,5 mm), ganske brede biller, oversiden uten lange hår. Hodet er kort og bredt. Fasettøynene er nokså store, ovale og noe utstående. Antennene er 11-leddete, omtrent så lange som hodet og brystskjoldet til sammen. Det innerste leddet er tykt, de tre ytterste danner en lite markert kølle. Brystskjoldet (pronotum) er bredere enn langt, bredere enn dekkvingene, sekskantet. Sidekanten har en «knekk» omtrent på midten, foran og bak denne er det rettlinjet. Dekkvingene er avlange, langt tilspisset bak. De mangler punktrekker, men har ofte noen store, ovale knøler som av og til er vokst sammen til lengdelister. Beina er middels lange og slanke. Larvene er noe avlange, mer eller mindre elliptiske på form, hodet er temmelig flatt med sylindriske, kraftige antenner. Ryggsiden er ganske hard (sterkt sklerotisert). Hvert ledd har en fingeraktig utvekst på hver side av ryggplaten, denne er kledt med lange hår. Både larvene og de voksne billene er ofte dekket av rusk og rask som fester seg i ujevnheter på kroppen og bidrar til å kamuflere dem.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[Priasilphidae]]**
****** Slekten *[[Priastichus]]* Crowson, 1973    – Tasmania
******* *[[Priastichus crowsoni]]* Leschen et al. 2005
******* *[[Priastichus megathorax]]* Leschen et al. 2005
******* *[[Priastichus tasmanicus]]* Crowson, 1973

## Kilder
Leschen, R.A.B., Lawrence, J.F. og Slipinski, S.A. 2005. Classification of basal Cucujoidea (Coleoptera: Polyphaga): cladistic analysis, keys and review of new families.
*Invertebrate Systematics* 19 (1): 17-73. Med tegning av de fleste artene.https://web.archive.org/web/20160304094514/http://bio150.chass.utoronto.ca/labs/cool-links/lab9/Leschen,_Lawrence_and_Slipinski_2005_lab_9.pdf
## Eksterne lenker
*
Psilotus

***Psilotus*** er en slekt av glansbiller med kølleformede antenner. De fleste har en matt glans og mer eller mindre flat kroppsform. De voksne billene finner man ofte på blomster, larvene kan finnes i mange ulike habitater. 

## Utseende
Middelsstore (gjerne ca. 8 millimeter), ovale og flate, gjerne blankt rødbrunblige glansbiller. Slekten har ganske forlengede kjever (mandibler), som er fremoverrettede og gjerne lengre enn resten av hodet, som er kort og bredt. Antennene er omtrent så lange som hodets bredde, tynne med en tre-leddet, oval klubbe ytterst. Pornotum er mye bredere enn langt med rundede sider, kraftig innbuktet foran. Dekkvingene er rundede, noe tilspisset bak, med fine punktstriper.

## Levevis
Artene kan finnes på råtnende plantemateriale der de trolig eter ulike sopper.

## Utbredelse
Slketen er utbredt fra Mexico og Trinidad i nord til Argentina i sør.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien glansbiller, Nitidulidae
****** Underfamilien **[[åtselglansbiller]]**, Nitidulinae Latreille, 1802
******* Stammen Nitidulini Latreille, 1802
******** ***Ipidia***-slekstgruppen
********* Slekten ***Psilotus*** Fischer von Waldheim, 1829
********** *[[Psilotus atratus]]* Reitter, 1875
********** *[[Psilotus bicolor]]* Cline, 2004
********** *[[Psilotus carbonicus]]* Erichson, 1843
********** *[[Psilotus convexus]]* Grouvelle, 1898
********** *[[Psilotus cornutus]]* (Fabricius, 1801)
********** *[[Psilotus costatus]]* (Blanchard, 1842)
********** *[[Psilotus germaini]]* Grouvelle, 1898
********** *[[Psilotus levis]]* Grouvelle, 1898
********** *[[Psilotus mimetes]]* Sharp, 1900
********** *[[Psilotus musophagus]]* (Eschscholtz, 1822)
********** *[[Psilotus ventralis]]* Erichson, 1843
## Referanser




## Eksterne lenker
*