Fangeutvekslingen i Ankara 2024

**Fangeutvekslingen i Ankara 2024** fant sted 1. august 2024 mellom USA, Russland og flere europeiske land. Den var den mest omfattende siden slutten av den kalde krigen, der 26 personer ble løslatt. 

Etter minst seks måneder med hemmelige multilaterale forhandlinger, løslot Russland og Belarus seksten fanger, mens USA, Tyskland, Polen, Slovenia og Norge til sammen løslot ti fanger. Blant de løslatte var Evan Gershkovich, en reporter for *[[The Wall Street Journal]]*, og Paul Whelan, en amerikansk tidligere marinesoldat.

Fangeutvekslingen, som har blitt beskrevet som en av de mest komplekse i historien, fant sted på Ankara Esenboğa flyplass i Tyrkia. Det var Tyrkias regjering som var megler mellom partene. I samsvar med  avtalen ble åtte russiske statsborgere, inkludert to barn som hadde vært i fosteromsorg siden foreldrenes arrestasjon, overført til Russland som en del av utvekslingen. Tretten av fangene som ble holdt av Russland og Belarus, ble løslatt til Tyskland og tre til USA. Både USA og Russland ga ut uttalelser som hyllet fangeutvekslingen som en betydelig diplomatisk seier.

## Bakgrunn
Under den kalde krigen utvekslet USA og Sovjetunionen rutinemessig fanger, som vanligvis var spioner. Men i løpet av de siste to tiårene har slike utvekslinger i økende grad, involvert dissidenter og personer som av USA anses for å ha blitt «feilaktig arrestert» av Russland.

Siden starten av den russisk-ukrainske krigen i 2014, og spesielt etter den russiske invasjonen av Ukraina i 2022, har flere fangeutvekslinger funnet sted mellom USA og Russland. Siden 2012 har Russlands lov om «utenlandske agenter» blitt brukt til å forfølge de som anses å være under utenlandsk innflytelse, og offisielt klassifisert dem som utenlandske agenter; disse fullmaktene ble utvidet i 2024. Utenrikspolitikken til Vladimir Putin overfor  postsovjetiske stater, innebærer at Russland skal ha en lederrolle, og utelukker en NATO-utvidelse for disse landene. Ifølge vestlige analytikere, opptrer Belarus i samsvar med Kremls krav, som del av den russiskdominerte «unionsstaten».

Travor Reed, en veteran fra U.S. Marines som ble arrestert i Russland i 2019, angivelig for å ha angrepet en politimann, ble løslatt i april 2022 i bytte mot Konstantin Yaroshenko. Yaroshenko var en russisk pilot og ekspert på luftfartstransport, og ble fengslet i USA for narkotikasmugling. Mindre enn ett år etter Reeds løslatelse ble den amerikanske basketballspilleren Brittney Griner, som hadde blitt arrestert i februar 2022 for narkotikasmugling, utvekslet i desember for den dømte russiske våpenhandleren Viktor But. Flere analytikere og amerikanske tjenestemenn uttrykte bekymring for at Russland brukte Reed og Griner som pressmiddel som svar på de internasjonale sanksjonene som ble pålagt landet etter invasjonen av Ukraina. Flere andre amerikanere som ble holdt i Russland, inkludert den tidligere soldaten Paul Whelan og læreren Marc Fogel, hadde vært vurdert som en del av bytteavtalen for Griner. Forhandlingene som førte til hennes løslatelse, banet angivelig vei for utvekslingen av tjueseks personer mellom begge landene og deres respektive allierte.

Den 4. mars 2022 signerte Russlands president Vladimir Putin et lovforslag som innførte fengselsstraffer på opptil 15 år for å spre «falske nyheter» om Russlands militæroperasjon i Ukraina. Tusenvis av russere har blitt tiltalt under denne loven for å ha kritisert krigen i Ukraina. 

## Fangeutveksling

### Forhandlinger og forberedelser
I februar 2024 begynte de tyske og amerikanske myndighetene å jobbe med hvordan de skulle forhandle frem en avtale som ville omfatte frigjøring av den russiske opposisjonslederen Aleksej Navalnyj.

USAs visepresident Kamala Harris møtte Tysklands kansler Olaf Scholz og Slovenias statsminister Robert Golob hver for seg under sikkerhetskonferansen i München i februar 2024 for å diskutere forhandlingene privat. Etter Navalnyjs død den første dagen av konferansen – forklart av hans allierte som et drap for å forhindre utvekslingen – ble fokuset rettet på andre fanger.

Før juni 2024 ledet Sergey Beseda den russiske siden av forhandlingene som senere førte til fangeutvekslingen; i juni 2024 erstattet Vladimir Putin imidlertid Beseda med Aleksey Komkov. Visepresidenten for den tyske etterretningstjenesten BND Philipp Wolff ble også med i forhandlingene på dette tidspunktet.

Den 21. juli ringte den amerikanske presidenten Joe Biden den slovenske statsministeren Robert Golob for å sikre den nødvendige benådningen for to russiske spioner anholdt i landet, som skulle være en del av utvekslingen.

I dagene før utvekslingen ble tre russere overført fra fengsler drevet av US Bureau of Prisons til United States Marshals Service.

Tyrkia fungerte som en sentral mekler for utvekslingen. Den tyrkiske regjeringen, som har relativt varme forhold til begge parter, overså den fysiske utvekslingen av fanger på Ankara Esenboğa flyplass.

### Løslatte
Tjueseks personer, inkludert to mindreårige som antas å være barn til de to russiske spionene i Slovenia, ble løslatt. Marc Fogel og Ksenia Karelina ble ikke inkludert som en del av utvekslingen. Løslatte som returnerer til Russland er fra forskjellige land: USA, Tyskland, Slovenia, Polen og Norge.

#### Løslatt av Russland og Belarus

#### Russiske statsborgere løslatt av vestlige land
Følgende personer ble løslatt av vestlige land:

## Reaksjoner

### Norge
Statsminister Jonas Gahr Støre beskrev utvekslingen som et krevende dilemma: «Normalt vil man jo at folk som er arrestert og mistenkt for forbrytelser i våre land, skal bli etterforsket og eventuelt tatt opp til doms etter våre rettsstatsprinsipper. Så å bryte inn i det, det er en veldig alvorlig sak. Men du må gjøre den vurderingen opp mot en helhet. Og den helheten tilsa at det var riktig å gjøre det.»

Utenriksminister Espen Barth Eide uttalte om spionsiktede Mikhail Mikusjin som satt fengslet i Norge, at utvekslingen var en del av et større mål der det viktig at Norge opptrer som gode allierte, og bidrar der andre land har hatt store behov og Norge har kunnet bidra.

Statsadvokat Frederik Ranke uttalte at både Det nasjonale statsadvokatembete, Politiets sikkerhetstjeneste og Riksadvokaten har vært kjent med arbeidet rundt en fangeutveksling. Han la til at de var fornøyde med løsningen og at «dette er det nærmeste Russland kommer en innrømmelse om at Mikhail Mikusjin var en russisk etterretningsagent. Han kom hit med hensikt om å samle inn opplysninger til fordel for Russland, og for å skade Norge og Nato-allierte».

### Tyskland
Opposisjonsfigurene Andrej Pivovarov, Vladimir Kara-Murza og Ilja Jasjin som var løslatt gjennom fangeutvekslingen hadde blandede følelser for avtalen: Yashin uttalte at det var vanskelig å akseptere at han var fri "fordi en morder var fri" - en referanse til Vadim Krasikov, en russer dømt for å ha drept en tidligere tsjetsjensk militant i Berlin i 2019 og løslatt som en del av avtalen.

De ble flydd til Tyskland etter å ha blitt løslatt og møtt av den tyske kansleren Olaf Scholz på Köln Bonn lufthavn. «Det var ikke lett for noen å ta denne avgjørelsen om å deportere en morder dømt til livsvarig fengsel etter bare noen få år i fengsel», sa Scholz på flyplassen. Han la til at «vi har en forpliktelse til å beskytte tyske statsborgere, samt solidaritet med USA».

### Russland
Kremls pressekontor uttalte at «beslutningen om å signere [benådings]dekret ble tatt med mål om å returnere russiske borgere som var pågrepet og fengslet i utenlandske land.» Det ble bemerket at den russiske siden er takknemlig for ledelsen i alle land som hjalp til med å forberede utvekslingen, og er også takknemlig overfor Aleksandr Lukasjenko for å ha benådet Rico Krieger, som var dømt til døden i Belarus.

Ifølge Meduza fikk statlige og pro-regjeringsmedier anbefalinger fra Kreml om hvordan utvekslingen skulle dekkes. Når politiske fanger ble nevnt, skulle spesifikke dommer mottatt av utvekslingsdeltakerne refereres. Russiske politiske fanger skulle omtales som «bråkmakere og forrædere», «vestlige agenter», og at «ingenting alvorlig skjedde – vi kvittet oss med de unødvendige.» De russiske personene i utvekslingen skulle omtales som de som «arbeidet for fedrelandet»; for eksempel, i rapporter om Vadim Krasikov, skulle det angis at han «eliminerte en feltkommandør, en fiende.»

Novaja Gazeta bemerket at russiske pro-regjeringsmedier generelt dekket temaet om fangeutvekslingen på en tilbakeholden måte, stort sett i nyhetsformat: Russere ble byttet mot «en gruppe mennesker som handlet i utenlandske staters interesser og utførte undergravende aktiviteter». I dette formatet kommenterte Dmitrij Medvedev utvekslingen, og uttalte at det var nødvendig å «dra ut våre egne» i bytte mot forrædere.

### USA

I USA berømmet representanten Michael McCaul, utvekslingen og uttalte at Vladimir Putin hadde en strategi om å arrestere enkeltpersoner for forhandlinger.

Donald Trump kalte utvekslingen «en seier for Putin» og sa at den «setter en veldig dårlig presedens». Han stilte også spørsmål om penger var involvert i avtalen. J.D. Vance kalte imidlertid utvekslingen for «gode nyheter» og sa at Trump fortjente æren for det. Han hevdet at Putin ble motivert til å «rydde opp» av frykt for et fremtidig Trump-presidentskap.

Nyheten om utvekslingen ble først rapportert av Bloomberg News før flyet landet i Tyrkia; dette ble kritisert av andre medier da informasjonen gitt av Det hvite hus til journalister hadde sperrefrist inntil personene var løslatt.

### Organisasjoner
NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg skrev på X 1. august at han «ønsker dagens løslatelser av uskyldig dømte allierte borgere og russiske politiske fanger velkommen.» Videre skrev han at «Nært samarbeid mellom Nato-allierte gjorde denne bragden mulig. Retten til fredelig opposisjon og mediefrihet er livsviktig for ethvert fungerende samfunn.»

Reportere uten grenser uttalte at Gershkovich «aldri burde ha tilbrakt en eneste dag i et russisk fengsel». Kampanjedirektør Rebecca Vincent skrev at arrestasjonen hans var "opprørende". Det europeiske senteret for presse- og mediefrihet feiret hans forventede løslatelse.  Jodie Ginsberg, administrerende direktør for Committee to Protect Journalists, ba om løslatelse av alle internerte journalister i Russland.

## Referanser