Ukraine International Airlines Flight 752

**Ukraine International Airlines Flight 752 (PS752/AUI752)** var en internasjonal sivil passasjerflygning fra Teheran til Kyiv, operert av Ukraine International Airlines. Den 8. januar 2020 ble Boeing 737-800-flyet som fløy ruten skutt ned av Irans revolusjonsgarde kort tid etter at den hadde lettet fra Imam Khomeini internasjonale lufthavn i Teheran, noe som førte til at alle 176 personene om bord omkom.

Missiler ble skutt mot flyet av Irans revolusjonsgarde midt i økte spenninger mellom Iran og USA. Hendelsen skjedde fem dager etter at USA gjennomførte drapet på Qasem Soleimani og noen timer etter at Iran svarte med Operasjon Martyr Soleimani, der Irans revolusjonsgarde avfyrte dusinvis av ballistiske missiler mot amerikansk-ledede koalisjonsstyrker; både drapet og missilangrepene fant sted i Irak.

Iranske myndigheter benektet først ethvert ansvar for flyets ødeleggelse, men etterforskninger utført av ulike etterretningstjenester fra den vestlige verden samt av den iranske offentligheten avslørte senere at det hadde blitt truffet av to bakke-til-luft-missiler. Den 11. januar 2020 innrømmet den iranske regjeringen at Irans revolusjonsgarde hadde målsøkt Flight 752 etter å ha feilaktig identifisert det som et amerikansk kryssermissil. Kunngjøringen utløste en ny bølge av iranske anti-regjeringsprotester (som en del av de større iranske protestene 2019–2020), der noen iranere ba om at den øverste lederen Ali Khamenei skulle fjernes.

## Bakgrunn
Katastrofen skjedde midt i en opptrapping av en politisk krise i Persiabukta, fire timer etter at det iranske militæret hadde skutt ut gjengjeldende ballistiske missiler mot amerikanske militærflybaser i Irak som svar på drapet på generalmajor Qasem Soleimani av USA. Tidligere hadde USA truet Iran og det var forventet at de skulle gjengjelde det iranske angrepet. Iran var på det høyeste nivået av defensiv beredskap og ifølge kommandanten for revolusjonsgardens flyvåpen, Amir Ali Hajizadeh, var de «totalt forberedt på en fullskala krig».

Som svar på det iranske missilangrepet forbød det amerikanske luftfartsmyndighetene (Federal Aviation Administration) i en melding til flygere (NOTAM) alle amerikanske sivile fly å fly over Iran, Irak, Omanbukten og Persiabukta. Selv om FAA NOTAM-ene ikke er bindende for ikke-amerikanske flyselskaper, tar mange flyselskaper hensyn til dem når de tar sikkerhetsbeslutninger, spesielt etter nedskytingen av Malaysia Airlines Flight 17 i 2014. Flere flyselskaper, inkludert Austrian Airlines, Singapore Airlines, KLM, Air France, Air India, SriLankan Airlines, Qantas og Vietnam Airlines, begynte å omdirigere sine flyvninger. Andre flyselskaper, som Lufthansa, Emirates, Flydubai og Turkish Airlines, kansellerte noen flyvninger til flyplasser i Iran og Irak og gjorde ytterligere operasjonelle endringer ved behov.

## Flyet

Flyet var en Boeing 737-8KV, serienummer 38124, registrert som UR-PSR. Det var 3½ år gammelt da det ble skutt ned, og hadde sin første flyvning den 21. juni 2016. Det ble levert til UIA den 19. juli 2016, det første 737 Next Generation-flyet som ble kjøpt av flyselskapet. Flyet ble godt vedlikeholdt, med flyselskapet som sa at det hadde blitt inspisert bare to dager før krasjen.

## Fly og krasj

Flyturen ble operert av Ukraine International Airlines, det nasjonale flyselskapet og det største flyselskapet i Ukraina, på en planlagt flyvning fra den iranske hovedstaden Teherans Imam Khomeini internasjonale lufthavn til Boryspil internasjonale lufthavn i den ukrainske hovedstaden, Kyiv. Flyet hadde 176 personer om bord, inkludert 9 besetningsmedlemmer og 15 barn.

Fly 752 tok av fra rullebane 29R en time forsinket, klokken 06:12:08 lokal tid (UTC+3:30), og var forventet å lande i Kyiv klokken 08:00 lokal tid (UTC+2:00). Mellom klokken 06:14:17 og 06:14:45 svingte flyet fra avgangsretningen 289° til retning 313°, etter sin vanlige rute.

Ifølge dataene var flyets siste registrerte høyde 2 416 meter over havet med en grunnhastighet på 275 knop.

Flyplassen ligger 1 007 meter over havet, og terrenget rundt Parand og krasjstedet ligger omtrent 125 meter høyere på 1 134 meter. Flyet klatret med litt under 15 meter per sekund da fly data opptakeren brått sluttet å fungere over det åpne området nær den nordlige enden av Enqelab Eslami Blv i Parand.

Analyse av flere videoer av *[[The New York Times]]* viste at flyet ble truffet nesten umiddelbart av den første av to korte-avstand-missiler som ble skutt ut 30 sekunder fra hverandre av Irans revolusjonsgarde, og med flyet som opprettholdt sin kurs, av det andre missilet 23 sekunder senere, etterfulgt av at det svingte til høyre og kunne sees i brann før det forsvant fra synet. Ukrainske etterforskere mente at pilotene ble drept momentant av fragmenter fra missilet som eksploderte nær cockpiten. Imidlertid viste en analyse av cockpit stemmeopptakeren at alle tre cockpit-besetningsmedlemmer fortsatte å forsøke å fly flyet i minst 19 sekunder etter det første missiltreffet, og det var ingen indikasjon på skade eller ugunstige helseeffekter i løpet av den tiden.

Den siste ADS-B-dataene ble mottatt klokken 06:14:57, mindre enn tre minutter etter avgang, etter hvilken flyets rute ble registrert av primærradar bare. Dens siste sekunder ble fanget opp i flere videopptak.

Flyet krasjet i en park og åkrer på kanten av landsbyen Khalajabad, 15 kilometer nordvest for flyplassen, og omtrent 16 kilometer nordøst for det siste missiltreffet, omtrent seks minutter etter avgang. Det var ingen skadde på bakken.

Kort tid etter krasjen ankom nødhjelpspersonell i 22 ambulanser, 4 buss-ambulanser og et helikopter, men kraftige branner forhindret en redningsaksjon. Vraket ble spredt over et stort område, uten at det ble funnet overlevende på krasjstedet. Flyet ble fullstendig ødelagt ved nedslaget.

Alle 176 passasjerer og besetningsmedlemmer omkom. Det er den dødeligste flyturen i antall omkomne som involverer Boeing 737 Next Generation-flåten, og den nest dødeligste av hele Boeing 737-familien, etter Lion Air Flight 610.

## Passasjerer og besetning

Det var 167 passasjerer og 9 besetningsmedlemmer om bord på flyet. Ifølge iranske tjenestemenn brukte 146 passasjerer iranske pass til å forlate Iran, 10 brukte afghanske pass, 5 brukte kanadiske pass, 4 brukte svenske pass, og 2 brukte ukrainske pass. Det er uenighet med andre kilder om denne opptellingen av nasjonaliteter, muligens fordi noen passasjerer var borgere av mer enn ett land.

Ifølge den ukrainske utenriksministeren Vadym Prystaiko og en flymanifest utgitt av UIA, var det av de 167 passasjerene bekreftet at 82 var iranske borgere, 63 var kanadiske, 3 var britiske, 4 var afghanske, 10 var svenske og 3 var tyske. Elleve ukrainere var også om bord, ni av dem besetningsmedlemmer. Det tyske utenriksdepartementet benektet at noen tyskere var om bord; de tre personene det dreide seg om var afghanske statsborgere som bodde i Tyskland som asylsøkere. Ifølge iransk nasjonalitets lov betrakter den iranske regjeringen dobbeltstatsborgere som utelukkende iranske borgere.

Av de 167 passasjerene var 138 på vei til Canada via Ukraina. Mange av de iransk-kanadierne var tilknyttet canadiske universiteter, enten som studenter eller akademikere som hadde reist til Iran i vinterferien. Krasjen var det største tapet av kanadiske liv i luftfart siden bombingen av Air India Flight 182 i 1985. Den 15. januar 2020 sa den kanadiske transportministeren Marc Garneau at 57 canadiere omkom i krasjen.

I tillegg til seks flyverter besto besetningen av kaptein Volodymyr Gaponenko ( timer på Boeing 737-fly, inkludert  timer som kaptein), instruktørpilot Oleksiy Naumkin ( timer på Boeing 737, inkludert  som kaptein) og førstestyrmann Serhiy Khomenko ( timer på Boeing 737).

## Norsk borger Alborz Sadeghi

Norsk borger Alborz Sadeghi mistet fire familiemedlemmer i Ukraine International Airlines Flight 752-tragedien.

Han opplevde en hjerteskjærende tragedie da fire av hans nærmeste familiemedlemmer, inkludert søsteren, en seks år gammel niese, broren og brorens kone, gikk bort i den tragiske hendelsen knyttet til Ukraine International Airlines Flight 752, som skulle reise fra Iran til Canada.

## Etterforskning

Luftfartsorganisasjonen i Iran (CAOI) meldte kort tid etter hendelsen at en gruppe etterforskere hadde blitt sendt til krasjstedet. Samme dag kunngjorde den ukrainske regjeringen at de ville sende eksperter til Teheran for å assistere i etterforskningen. President Volodymyr Zelensky instruerte den ukrainske generaladvokaten om å åpne en strafferettslig etterforskning av krasjen. Den ukrainske regjeringen sendte 45 etterforskere for å assistere i undersøkelsen av nedskytingen av flyet. 

I henhold til standardreglene til Den internasjonale organisasjonen for sivil luftfart (ICAO), i henhold til Vedlegg 13 til Chicagokonvensjonen, ville United States National Transportation Safety Board (NTSB) delta i etterforskningen, da de representerte produsentlandet for flyet. Frankrikes Bureau of Enquiry and Analysis for Civil Aviation Safety (BEA) ville delta som representanter for produsentlandet for flyets motorer (en amerikansk-fransk joint venture), og Ukrainas infrastrukturdepartement ville delta som representanter for landet hvor flyet var registrert. Ettersom det var spenninger mellom disse nasjonene og Iran som en del av Persiabuktkrisen 2019–2021, var det ikke kjent hvordan disse etterforskningsorganisasjonene ville bli involvert, selv om det ble rapportert at Iran hadde sagt at amerikanske, franske og ukrainske myndigheter ville bli involvert.

Lederen for ulykkeskommisjonen i CAOI sa at de ikke hadde mottatt noen nødmelding fra flyet før krasjen. Det ble rapportert at flyets ferdsskriver (cockpit voice recorder (CVR) og flight data recorder (FDR)) var blitt funnet, men CAOI sa at det ikke var klart hvilket land boksene skulle sendes til for at dataene kunne analyseres. Organisasjonen sa at de ikke ville overlevere de svarte boksene til Boeing eller til amerikanske myndigheter. Den 9. januar meldte iranske etterforskere at de svarte boksene var blitt skadet og at noen deler av hukommelsen kan ha gått tapt. Mary Schiavo, en tidligere inspektør for transportdepartementet (USA), sa at det ikke ble sendt noen automatiske nødmeldinger fra flyet eller dets besetning.

Den 9. januar ble den svenske Statens haverikommission og Transportation Safety Board of Canada (TSB) offisielt invitert av etterforskningsteamet til å delta i undersøkelsen av flyulykken. NTSB, Ukraina og Boeing ble også invitert til å delta i etterforskningen. På grunn av amerikanske økonomiske sanksjoner mot Iran, ville amerikanske etterforskere trenge spesiell tillatelse fra Finansdepartementet og Utenriksdepartementet for å reise dit.

Den 9. januar viste medierapporter bulldosere som ble brukt til å rydde krasjstedet. Noen fly etterforskningseksperter uttrykte bekymringer for å forstyrre og skade krasjstedet før en grundig undersøkelse kunne gjennomføres. Iran benektet å ha fjernet bevisene. Den 10. januar ga den iranske regjeringen, ukrainske etterforskere tillatelse til å undersøke flyets opptakere, og ukrainske etterforskere besøkte krasjstedet med planer om å laste ned opptakerne i Teheran. Den 14. januar sa lederen for TSB, Kathleen Fox, at det var tegn på at Iran ville tillate TSB å delta i ned lasting og analyse av data fra flyets flight data recorder og cockpit voice recorder. Den 23. januar kunngjorde TSB at de hadde blitt invitert av Iran for å hjelpe med flyets opptakere.

Den 2. februar viste ukrainsk offentlig TV Persjyj et lekket opptak av informasjonsutvekslingen mellom den iranske piloten av et Aseman Airlines-fly og en iransk flygeleder. Piloten sa på persisk at han så «en serie lyskastere som fra en rakett» og senere en eksplosjon. Etter lekkasjen sa Zelensky at de nye bevisene beviste at Iran var fullstendig klar over fra de første øyeblikkene at det ukrainske passasjerflyet ble skutt ned av en rakett. Dagen etter stanset Iran samarbeidet med Ukraina i etterforskningen av katastrofen. Iran gjenopptok samarbeidet den 15. februar. I den endelige rapporten om krasjen ga de iranske myndighetene en mer fullstendig gjennomgang av kommunikasjonen.

### Flyets datalogger og taleopptaket
Den 20. januar ba Iran om assistanse fra Frankrike og USA for å hente ut data fra flyets datalogger og cockpit taleopptaket. Den 5. februar oppfordret Canada Iran til å sende opptakerne til Frankrike. Iran avslo forespørselen.

Den 12. mars samtykket Iran i å overlevere opptakerne til Ukraina. Imidlertid forsinket COVID-19-pandemien denne handlingen. I løpet av denne tiden begynte utålmodigheten å vokse fra Ukraina, Canada og ICAO.

Den 11. juni kunngjorde Iran at flyets opptakere ville bli sendt direkte til Bureau d’enquêtes et d’analyses pour la sécurité de l’aviation civile (BEA) i Frankrike. Canadiske tjenestemenn oppfordret Iran til å fullføre denne handlingen «så snart som mulig», og viste til de tidligere forsinkelsene med å overlevere opptakerne. Denne uttalelsen ble ytterligere forsterket 11 dager senere, da den iranske utenriksministeren Mohammad Javad Zarif kommenterte denne intensjonen under en telefonsamtale med den kanadiske utenriksministeren François-Philippe Champagne.

Den 20. juli startet undersøkelsen av opptakerne i Paris.

### Årsaken til krasjen

Den 8. januar utga Irans vei- og transportdepartement en uttalelse der det ble sagt at flyet brøt ut i flammer etter at det oppsto brann i en av motorene, noe som førte til at piloten mistet kontrollen og styrtet i bakken. Flyselskapet uttalte at pilotfeil ikke kunne være årsaken til krasjen, da pilotene eksklusivt hadde blitt trent for Teheran-flyvninger i årevis, og bemerket at Teheran lufthavn ikke var «en enkel flyplass».

Iranske og ukrainske myndighetskilder skyldte opprinnelig mekaniske problemer om bord i flyet for krasjen. Den ukrainske regjeringen trakk senere tilbake sin uttalelse og sa at alt var mulig, og nektet å utelukke at flyet ble truffet av en rakett. Zelensky sa at det ikke burde være noen spekulasjoner om årsaken til krasjen.

Den 9. januar sa amerikanske etterretnings- og forsvarsmyndigheter at de trodde flyet hadde blitt skutt ned av et iransk Tor M1-missil (NATO-kallenavn SA-15 Gauntlet), basert på bevis fra rekognoseringssatellitt og radar-data. Ukrainske myndigheter sa at en nedskyting var en av de «hovedsakelige arbeidshypotesene», mens iranske myndigheter benektet dette og hevdet at påstander om at flyet ble truffet av et missil var «psykologisk krigføring».

Britiske forsvarsmyndigheter var enige med den amerikanske vurderingen av en nedskyting. Canadas statsminister Justin Trudeau sa at bevis fra flere kilder, inkludert kanadisk etterretning, tydet på at flyet ble skutt ned av et iransk missil. Han la til at «dette kunne godt ha vært utilsiktet». Iransk media beskrev det som «en amerikansk løgn», «et feilaktig scenario av CIA og Pentagon», og «et forsøk på å forhindre Boeings aksjer i å falle fritt».

Den 11. januar innrømmet Irans forsvar at de hadde skutt ned flyet, idet de feilaktig identifiserte det som et fiendtlig mål. Ifølge en tidlig uttalelse fra Irans revolusjonsgarde, da flyet tilsynelatende beveget seg mot et «følsomt militærsenter» til Irans revolusjonsgarde, feilbedømte kontrollørene det som et «fiendtlig mål» og skjøt det ned. Irans sivile luftfartsorganisasjon bestridte denne tidsrammen og argumenterte for at flyet hele tiden var på riktig kurs, og det var ingen påvist avvik i flyvningen. CAOIs synspunkt ble også støttet av en artikkel fra Radio Canada International som brukte offentlige ADS-B-flysporingsdata. Brigadegeneral Amir Ali Hajizadeh fra Irans revolusjonsgarde luftfartsforsvar sa at en missiloperatør i Bidganeh hadde handlet uavhengig, feilaktig identifiserte flyet som et amerikansk cruise-missil og skjøt det ned. Hajizadeh sa også at flyet var på rett kurs og «gjorde ingen feil».

Vestlige eksperter hadde tidligere bemerket at Flight 752 fløy nær flere sensitive iranske ballistiske missilanlegg, inkludert Shahid Modarres-missilbasen i Bidganeh nær Malard, som iranerne kunne ha trodd ville være mål for gjengjeldelse for deres angrep noen timer tidligere.

Flyturen hadde blitt forsinket med over en time fordi kapteinen hadde bestemt seg for å avlaste noe bagasje siden flyet var over sin sertifiserte avgangsvekt.

Den 11. juli 2020 rapporterte CAOI at Iran nå skyldte missilangrepet som skjøt ned PS752 på «dårlig kommunikasjon» og «dårlig justering». Ifølge iranerne hadde missilbatteriet «blitt flyttet og var ikke riktig reorientert», og de skyldige partene inkluderte ikke høyere rangerte offiserer i kommandokjeden. Den 20. juli avviste Canadas utenriksminister François-Philippe Champagne funnet av CAOI om at «menneskelig feil» forårsaket oppskytingen av missilene som ødela flyet: «Det kan ikke bare være resultatet av en menneskelig feil. Det er ingen omstendighet der et sivilt fly kan bli skutt ned bare som følge av menneskelig feil i dagens tidsalder … Alle fakta og omstendigheter peker på mer enn bare en menneskelig feil, så vi vil definitivt fortsette å etterforske grundig.»

### Analyser basert på sosiale medier
Den 9. januar publiserte Instagram-kontoen Rich Kids of Tehran en video med teksten: «Den faktiske opptakene fra øyeblikket #Ukrainske flyet ble skutt ned av en russiskprodusert Tor-M1-missil bare øyeblikk etter avgang fra #Teherans flyplass». Videoen ble publisert samtidig som iranske myndigheter hevdet tekniske problemer som årsak til krasjen. En talsperson for Irans vei- og transportdepartement, Qassem Biniaz, sa at piloten «mistet kontrollen over flyet» etter at det brøt ut brann i en av motorene, og benektet at det ukrainske flyet ble truffet av et missil.

Den 9. januar ble det lagt ut en video på en offentlig Telegram-kanal som viste det som ifølge Bellingcat var en luftig eksplosjon. The New York Times kontaktet personen som filmet videoen og bekreftet ektheten. Et undersøkelsesteam fra Bellingcat gjennomførte en analyse av denne videoen og geolokaliserte den til et boligområde i Parand, en forstad vest for flyplassen. Bellingcat undersøkte også bilder fra en ukjent kilde og sa at disse bildene av en missilnese ennå ikke var verifisert, til tross for påstander fra flere kilder. Tor M1-missilens stridshode befinner seg i midten, noe som betyr at nesen ikke nødvendigvis blir ødelagt i en eksplosjon. Tilsvarende fotografier av fragmenter er tatt i østlige Ukraina, men ingen av dem har blitt funnet å være de samme som de som tilskrives det nylige hendelsen.

*[[USA Today]]* rapporterte at firmaet IHS Markit gjennomgikk fotografier som viser styreseksjonen til et missil og «vurderer dem som troverdige». Overvåkningsgruppen for luftfart Opsgroup sa: «Vi vil anbefale at startpunktet er at dette var en nedskyting, lignende MH17—til det foreligger klare bevis for det motsatte», og hevdet at fotografier «viser åpenbare projektilhull i skroget og en vinge».

### Påfølgende utviklinger
Den 9. januar sa president Trump at flyet «fløy i et ganske tøft nabolag, og noen kunne ha gjort en feil.» Han sa at USA ikke hadde noe med hendelsen å gjøre og at han ikke trodde at en mekanisk feil hadde noe å gjøre med krasjen. Amerikanske etterretningskilder informerte amerikanske mediekanaler om at de var «sikre på at Iran malte det ukrainske flyet med radar og skjøt to luft-til-bakke-missiler som brakte ned flyet.»

Også den 9. januar, under en pressekonferanse i Ottawa, sa den kanadiske statsministeren Justin Trudeau at flyet sannsynligvis ble brakt ned av et iransk missil, med henvisning til etterretning fra kanadiske og andre kilder, og sa at hendelsen «godt kunne ha vært utilsiktet.»

Den 10. januar, under et intervju med Sky News, avviste Irans ambassadør til Storbritannia, Hamid Baeidinejad, videoopptak som ble skaffet til veie av amerikanske medier som viste bulldosere som ryddet krasjstedet som «absurde». Baeidinejad avviste også at et iransk missil hadde brakt ned flyet, og sa at «flyulykker er et svært teknisk spørsmål, jeg kan ikke dømme, du kan ikke dømme, reportere på bakken kan ikke dømme. Ingen kan dømme. En utenriksminister eller en statsminister kan ikke dømme i denne saken».

Den 11. januar innrømmet Iran at de hadde skutt ned det ukrainske flyet ved «uhell», som et resultat av menneskelig feil. General Amir Ali Hajizadeh, lederen for Irans revolusjonsgarde luftfartsforsvar, sa at hans enhet aksepterer «fullt ansvar» for nedskytingen. I en tale som ble sendt på statlig fjernsyn, sa han at da han fikk vite om nedskytingen av flyet, «ønsket jeg at jeg var død». Hajizadeh sa at med hans styrker i høy beredskap, mistok en offiser det for en fiendtlig rakett og fattet en «dårlig beslutning».

Den 14. januar publiserte Instagram-kontoen Rich Kids of Tehran en ny video, som viser to missiler som treffer flyet. Sikkerhetskameraopptaket, bekreftet av The New York Times, viser to missiler, avfyrt 30 sekunder fra hverandre. Den 20. januar innrømmet også Irans Civil Aviation Organization at landets Irans revolusjonsgarde hadde skutt to russiskproduserte Tor-M1-missiler mot flyet.

Den 8. januar 2021, på ettårsdagen for nedskytingen, fremmet Ukraina og flere andre land en felles uttalelse der de oppfordret Iran til en grundig undersøkelse og gjentok kravet om å straffeforfølge alle involverte og gi full kompensasjon.

### Sluttrapport
Den 17. mars 2021 offentliggjorde CAOI den endelige rapporten om ulykken, som inneholder følgende:

Luftforsvarets avfyring av to luft-til-bakke-missiler mot flyvning PS752, UR-PSR-flyet, detonereringen av det første missilhodet i nærheten av flyet forårsaket skade på flysystemene, og intensiveringen av skaden førte til at flyet krasjet i bakken og eksploderte umiddelbart.

En medvirkende faktor var: De dempende tiltakene og forsvarslagene i risikostyringen viste seg å være ineffektive på grunn av forekomsten av en uforutsett feil i trussel identifikasjonene, og mislyktes til slutt med å beskytte flysikkerheten mot truslene forårsaket av forsvarsstyrkenes beredskap.

Ukrainas visestatsminister Dmytro Kuleba avviste funnene og kritiserte rapporten som «en samling manipulasjoner, hvis mål ikke er å fastslå sannheten, men å hvitvaske Den islamske republikken Iran». Transportstyret i Canada kritiserte også rapporten og sa at den ikke ga en eksakt grunn til hvorfor Irans revolusjonsgarde luftfartsforsvar avfyrte missilene sine mot Flyvning 752.

## Juridisk
På 10. august 2020 uttalte Irans revolusjonsgarde-offiseren Gholamreza Soleimani, kommandanten for Basij-styrkene, at Iran ikke ville kompensere Ukraine International Airlines for nedskytingen fordi «flyet er forsikret av europeiske selskaper i Ukraina og ikke av iranske selskaper». Landene var forventet å forhandle om kompensasjon igjen i oktober.

I februar 2020 ble det fremmet et forslag om gruppesøksmål ved Ontario høyesterett mot Iran, den iranske øverste lederen Ali Khamenei og ulike deler av den iranske militær etaten, blant annet. Advokatene til familiene til canadiske ofre søkte om kompensasjon på minst 1,1 milliarder canadiske dollar.

I april 2020 dannet familiene til ofrene The Association of Families of Flight PS752 Victims i Toronto, Ontario, Canada, for å følge saken gjennom juridiske kanaler. Foreningens president og talsperson, Hamed Esmaeilion, sa at foreningens mål er «å føre de skyldige bak handlingen for retten, inkludert de som beordret den». I juli 2020 var Esmaeilion opprørt over at ICAO ennå ikke hadde fordømt hendelsen, og påpekte at ICAO bare trengte tre måneder på å vedta en enstemmig resolusjon som fordømte på den sterkeste ødeleggelsen og de påståtte drapene på Malaysia Airlines Flight MH17.

Den 30. desember 2020 kunngjorde Iran ensidig at de hadde tildelt  dollar til hver av ofrenes familier. Ukraina var kritisk og uttalte at kompensasjonen burde fastsettes gjennom forhandlinger etter at årsakene til ulykken var fastslått, og at «den ukrainske siden forventer fra Iran et utkast til teknisk rapport om omstendighetene rundt nedskytingen av flyet».

Den 20. mai 2021 kunngjorde dommer Belobaba fra Ontario Superior Court of Justice en avgjørelse som fastslo at «Nedskytingen av Flight 752 av saksøkte (Den islamske republikken Iran) var en terrorhandling og utgjør «terroristaktivitet» i henhold til SIA (State Immunity Act), JVTA (Justice For Victims of Terrorism Act) og bestemmelsene i straffeloven.» Saksøkerne var ikke representert eller til stede i retten, og saken resulterte i en dom i standardprosedyre. Irans utenriksdepartement fordømte domstolens avgjørelse som politisk og uttalte: «Denne dommen har ingen basis og inneholder ingen objektiv begrunnelse eller dokumentasjon… Denne oppførselen til den kanadiske dommeren, ved å følge ordre og politiske klisjeer, er skammelig for et land som hevder å følge rettsstatsprinsippet.» Leah West, førsteamanuensis ved Norman Paterson School of International Affairs ved Carleton University, sa at «dommeren vred loven ved å plukke ut deler for å konkludere med at flyet ble ødelagt som en terrorhandling.» Hun konkluderte med at «Selv om hans motivasjon for å gjøre alt dette kan være ærefull, er det farlig for rettsstaten.» Advokaten for saksøkerne indikerte at, avhengig av de tildelte beløpene, ville han be om at iranske eiendeler i Canada eller internasjonalt ble beslaglagt, inkludert oljetankere. Per 3. januar 2022 har Ontario Superior Court tildelt mer enn 107 millioner canadiske dollar til familier til seks ofre etter at det ble fastslått at nedskytingen var «en bevisst terrorhandling». Det er uklart hvordan noen av saksøkerne vil kunne innkreve oppgjøret fra den iranske regjeringen, og juridiske eksperter har indikert at en diplomatisk løsning for kompensasjon kan være den eneste realistiske veien å gå, siden Iran betrakter domstolsavgjørelsen som illegitim.

Den 8. januar 2022 uttalte visestatsadvokat Gyunduz Mamedov at navnene til noen av angriperne allerede var blitt identifisert. Spesielt må man undersøke involvering i forbrytelsen av lavere rangerte tjenestemenn i Irans revolusjonsgarde (IRGC), inkludert kaptein Mehdi Khosravi, kommandant for M-1 TOR, løytnant Meysam Kheirollahi, operatør, tredjeløytnant Seyed Ahmad Miri, løytnant Mohammad Majid Eslam Doost, kaptein Sajjad Mohammadi, major Hamed Mabhout, andrebrigadegeneral Ibrahim Safaei Kia, brigadegeneral Ali Akbar Seydoun og iransk hær oberst Mostafa Farati, som er anklaget for uaktsomhet, uansvarlighet og utilstrekkelig utførelse av plikten og andre relaterte lovbrudd.

I juli 2022 kunngjorde UIA at de ville saksøke Iran og Irans revolusjonsgarde for 1 milliard dollar på grunn av hendelsen. De krever erstatning for tap av liv og bagasje til passasjerer og besetning samt deriverte krav fra overlevende familiemedlemmer. I 2023 sa ICJ (International Court of Justice) at «Canada og tre allierte innledet rettsprosesser mot Iran». Ukraina, Sverige, Canada og Storbritannia hevdet at Iran ikke «gjennomførte en upartisk, gjennomsiktig og rettferdig kriminaletterforskning», men heller «holdt tilbake eller ødela bevis» og truet familiene til ofrene.

Den 5. juli 2023 henviste de fire berørte landene Canada, Ukraina, Storbritannia og Sverige saken om nedskytingen av fly PS752 til International Court of Justice. Foreningen av familiene til Flight PS752-ofre sendte inn et krav uavhengig for ICJ til støtte for de fire berørte landenes henvendelse.

## Reaksjoner

### Lufttrafikk
Ukraine International Airlines (UIA) suspenderte flyvninger til Teheran på ubestemt tid kort tid etter hendelsen, og flyvninger etter ulykkesdagen var ikke lenger tilgjengelige. Suspensjonen fulgte også et forbud utstedt av Ukrainas statlige luftfartsadministrasjon for flyvninger i Irans luftrom for alle ukrainskregistrerte fly. Etter ulykken omdirigerte også flere flyselskaper, blant annet Air Astana og SCAT Airlines, flyvninger som passerte over Iran. Dette fulgte en anbefaling fra Kasakhstans ministerium for industri- og infrastrukturutvikling, som ble utstedt til kasakhstanske flyselskaper etter ulykken, om å unngå å fly over iransk luftrom og/eller å avlyse flyvninger til Iran. Air Canada omdirigerte sin Toronto-Dubai-flyvning for å fly over Egypt og Saudi-Arabia i stedet for Irak.

### Iran

#### Regjering og [[Irans revolusjonsgarde]]
Iran har erklært 9. januar som en landesorg både for ofrene for Flight 752 og for de som ble drept i en trampulykke under Qasem Soleimanis begravelse.

Den 11. januar sa den iranske Irans revolusjonsgarde at de hadde skutt ned flyet etter feilaktig å ha identifisert det som et fiendtlig mål. President Rouhani kalte hendelsen for et «utilgivelig feil». Utenriksminister Mohammad Javad Zarif beklaget ulykken og la til at den foreløpige konklusjonen fra de væpnede styrkenes interne etterforskning var «menneskelig feil».

Den 17. januar omtalte den iranske øverste lederen Ali Khamenei hendelsen som en bitter ulykke i sin første fredagspreken på åtte år. Prekenen kom etter hvert som offentlig sinne økte mot regjeringen for deres håndtering av hendelsen.

I april sa et iransk parlamentsmedlem, talsmannen for den iranske parlamentets juridiske og rettslige komité, at den iranske hæren «utførte sine plikter godt», og la til at «flyets bevegelser var svært mistenkelige» og at ingen arrestasjoner var blitt gjort i forbindelse med hendelsen.

#### Anti-regjeringsprotester

Den 11. januar, som svar på regjeringens innrømmelse, strømmet tusenvis av demonstranter ut i gatene i Teheran og andre iranske byer som Isfahan, Shiraz, Hamadan og Urmia. Videoopptak på Twitter viste demonstranter i Teheran som ropte «Død over diktatoren», en referanse til øverste leder Ali Khamenei. I Teheran tok hundrevis av demonstranter til gatene for å uttrykke sitt sinne mot myndighetene og kalte dem løgnere for å ha benektet nedskytingen. Protester fant sted utenfor minst to universiteter: studenter og demonstranter samlet seg ved Sharif universitet, Amirkabir teknologiske universitet og andre steder i Teheran for å vise respekt for ofrene. Protestene ble voldelige på kvelden. President Trump tvitret støtte til protestene. De sørgende iranerne kalte Qasem Soleimani en morder og rev i stykker bilder av ham, og knuste det nasjonale samholdets utseende som hadde fulgt hans død.

Den 12. januar, i Teheran og i flere andre byer, ropte demonstranter slagord mot ledelsen og kolliderte med sikkerhetsstyrker og Irans basij-styrker som skjøt tåregass mot demonstrantene. Demonstrantene ropte at de trengte mer enn bare oppsigelser, men også tiltale av de ansvarlige. Teheran-beboere fortalte Reuters at politiet var utplassert i stor styrke i hovedstaden den 12. januar, med dusinvis av demonstranter i Teheran som ropte «De lyver når de sier at vår fiende er Amerika, vår fiende er rett her», og en mengde demonstranter samlet seg i andre byer.

Amnesty International rapporterte at iranske sikkerhetsstyrker den 11. og 12. januar brukte tåregass, pebble-kuler og pepperspray mot fredelige demonstranter. Den 13. januar rapporterte Los Angeles Times at iranske sikkerhetsstyrker skjøt både skarp ammunisjon og tåregass for å spre demonstranter.

Irans eksilerte kronprins Reza Pahlavi sa at øverste leder Ali Khamenei var ansvarlig for nedskytingen. Den iranske reformistiske avisen Etemad hadde overskriften «Unnskyld og gå av», og kommenterte «folkets krav» om fjerning av de ansvarlige for nedskytingen.

En representant for Khamenei i den elite Revolusjonsgardens sa til et møte med Khameneis representanter ved iranske universiteter at Forsamlingen av eksperter, det klerikale organet som valgte Khamenei, «… utnevner ikke den øverste lederen, heller oppdager de ham, og det er ikke slik at de kunne fjerne ham når som helst de ønsker det. I det islamske systemet kommer embetet og legitimiteten til den øverste lederen fra Gud, profeten og de sjiamuslimske imamene».

#### Begravelser
Iranske Radio Farda rapporterte at ifølge Zeytoun (en persisk nettside basert utenfor Iran), tvang iranske etterretningsagenter familiene til ofrene til å gi intervjuer på statlig TV, der de erklærte sin støtte til den iranske regjeringen, ellers ville ikke regjeringen levere likene til ofrene.

Irans sikkerhetsstyrker var på vakt for å hindre at folk gjorde begravelser av flykrasj offerene om til demonstrasjoner. Likevel, i noen iranske byer som Isfahan og Sanandaj, har deltakere i disse begravelsene vist sitt sinne og ropt anti-regjerings-slagord. Den øverste lederen Ali Khamenei roste landets væpnede styrker og beskrev demonstrantene som de som er lurt av utenlandske medier.

#### Arrestasjoner
Den 14. januar 2020 kunngjorde Irans rettsvesen at flere arrestasjoner var blitt gjort for «den utilsiktede nedskytingen av flyet». Talsmannen, Gholamhossein Esmaili, navnga ingen mistenkte eller sa hvor mange som var blitt holdt. I en TV-tale sa president Rouhani at rettsvesenet ville sette sammen en spesialdomstol med en høytstående dommer og titalls eksperter for å overvåke etterforskningen. Samme dag ble det annonsert at iranske myndigheter hadde arrestert personen som hadde publisert en video av flyet som ble skutt ned. En iransk journalist basert i London, som først publiserte opptaket, insisterte på at hans kilde var trygg, og at de iranske myndighetene hadde arrestert feil person. Ifølge Tasnim News Agency og den semi-offisielle Fars News Agency lette iranske myndigheter etter person(er) som distribuerte videoen.

Den 6. april 2021 tiltalte Iran ti tjenestemenn for nedskytingen av flyet. Den avgående militære påtalemyndigheten for Tehran-provinsen sa at «nødvendige beslutninger vil bli tatt i retten».

### Ukraina

President Zelenskyy uttrykte kondolanser til de pårørende til ofrene og avbrøt sitt diplomatiske besøk i Oman. Senere la han til at flere fly var blitt klargjort i Kyiv for å reise til Teheran for å transportere de døde. Han erklærte 9. januar som en nasjonal sørgedag, med ukrainas flagg som ble heist på halv stang på regjeringsbygningene. Han kunngjorde også uanmeldte inspeksjoner av alle flyselskaper i landet og ba ukrainere om å avstå fra å besøke Iran og Irak for øyeblikket. Den 11. januar uttalte Zelensky: «Ukraina insisterer på full erkjennelse av skyld. Vi forventer at Iran skal stille de ansvarlige til ansvar, returnere likene, betale kompensasjon og utstede en offisiell unnskyldning. Etterforskningen må være fullstendig, åpen og fortsette uten forsinkelser eller hindringer.»

Den 13. januar sa Ukrainas utenriksminister, Vadym Prystaiko, at fem av landene som hadde borgere om bord på flyet – Canada, Ukraina, Afghanistan, Sverige og Storbritannia – ville møtes i London den 16. januar for å diskutere mulige juridiske skritt.

Den 19. januar ble likene til 11 ukrainske borgere som døde i krasjet, returnert til Ukraina i en høytidelig seremoni på Boryspil International Airport. Likkistene, som hver var dekket med et ukrainsk flagg, ble båret én etter én fra et ukrainsk Il-76 militærfly fra den 25. Transportflybrigaden. President Zelensky, sekretær for Ukrainas nasjonale sikkerhets- og forsvarsråd Oleksiy Danilov, statsminister Oleksiy Honcharuk, lederen av Verkhovna Rada Dmytro Razumkov og andre offisielle og militære tjenestemenn deltok i minneseremonien.

### Canada

Med det store tapet av canadisk liv, uttrykte både Canadas utenriksminister François-Philippe Champagne og transportminister Marc Garneau sympati for ofrene. Champagne kunngjorde at han var i kontakt med den ukrainske regjeringen, og Garneau kunngjorde at Canada tilbød assistanse i etterforskningen. Statsminister Justin Trudeau insisterte på åpenhet og rettferdighet for familiene og kjære av ofrene. Den 14. januar sa Trudeau at spenninger og eskalering mellom Iran og USA var ansvarlig for nedskytingen. Den 17. januar kunngjorde den kanadiske regjeringen at den ville gi  kanadiske dollar til pårørende av hver av de 57 kanadiske statsborgerne og permanente beboerne som ble drept i krasjet. Pengene var ment å dekke umiddelbare behov, som begravelses- og reiseutgifter. Imidlertid sa kanadiske statsminister Justin Trudeau også at Canada holder Iran økonomisk ansvarlig.

Den 31. mars 2020 ble Ralph Goodale utnevnt til spesialrådgiver for den kanadiske regjeringen. Goodale skal «undersøke lærdommene» fra Flight 752, Ethiopian Airlines Flight 302, Air India Flight 182 og andre flyulykker og «utvikle en ramme for å veilede Canadas respons på internasjonale flyulykker».

Den 23. desember 2020 kunngjorde Trudeau at den kanadiske regjeringen vil utpeke 8. januar hvert år som den nasjonale minnedagen for ofrene for flyulykker.

Den 24. juni 2021 plasserte en offisiell rapport fra Canada skylden for nedskytingen av flyet på iransk «uforsiktighet, inkompetanse og hensynsløse likegyldighet for menneskeliv».

Den 7. oktober 2022 kunngjorde Trudeau at det iranske regimet, inkludert Irans revolusjonsgarde og dets øverste ledere – mer enn  offiserer og høytstående medlemmer – ville bli oppført som utillatelig til Canada på grunn av deres engasjement i terrorisme og systematisk og grovt brudd på menneskerettighetene.

### United Kingdom
Statsminister Boris Johnson ba om repatriering av de dødes legemer og lovet å samarbeide med Canada og Ukraina.

Ambassadøren for Storbritannia til Iran, Robert Macaire, ble arrestert den 11. januar 2020 under protester i Teheran, men ble løslatt kort tid etterpå. Ambassadøren ble pågrepet mistenkt for å ha deltatt i demonstrasjoner mot regjeringen; han benektet dette og forklarte at han hadde deltatt på en hendelse annonsert som en minnestund for å vise respekt for ofrene, og hadde forlatt stedet fem minutter etter at folk begynte å rope. Den britiske regjeringen kalte arrestasjonen hans en «flagrant krenkelse av internasjonal lov». Macaire ble arrestert 30 minutter etter at han forlot minnestunden han sa han hadde deltatt på, ifølge The Guardian. Dagen etter ble Macaire innkalt til Utenriksdepartementet for å forklare sin tilstedeværelse under protesten. USA har oppfordret den iranske regjeringen til å utstede den britiske ambassadøren en formell unnskyldning for å ha ignorert hans rettigheter og til å gjenta at alle diplomatens rettigheter skal respekteres.

## Bilder

Ukraine International Airlines Flight 752 (2).jpg
Ukrainian Boeing 737-800 Crashes near Tehran 2020-01-08 65.jpg
Ukrainian Boeing 737-800 Crashes near Tehran 2020-01-08 56.jpg
Boeing 737-800 crashed near Imam Khomeini international airport 2020-01-08 18.jpg


## Se også
* Iran Air Flight 655

## Fotnoter


## Referanser