Stanislav Kultsjytskyj

**Stanislav Vladyslavovytsj Kultsjytskyj** (ukrainsk ; født 10. januar 1937 i Odesa) er en ukrainsk historiker, internasjonalt mest kjent for sine studier av den ukrainske hungersnøden holodomor 1932–1934.

## Bakgrunn
Kultsjytskyj studerte historie ved det anerkjente Metsjnikovuniversitetet i Odesa, hvorfra han fikk sin grad i 1959. Fra 1960 var han tilsatt ved Det ukrainske vitenskapsakademiet i Kyiv; frem til 1972 ved Institutt for økonomi, og deretter ved Institutt for historie. Frem til de siste årene før oppløsningen av Sovjetunionen i 1991 var Kultsjytskyjs forskning i hovedsak fokusert på den sovjetiske industrialiseringen i mellomkrigstiden. I 1988 ble Kultsjytskyj utnevnt til professor i ukrainsk historie.

## Forskning om Holodomor
Kultsjytskyjs forståelse av kildematerialet knyttet til holodomor utviklet seg gradvis med økende avstand til sovjettiden og til sin egen bakgrunn fra fag som måtte operere innen snevre rammer. Først rundt midten av 2000-årene kom Kultsjytskyj til den konklusjon at de politiske tiltakene som skapte hungersnøden måtte ha utgjort et planmessig angrep på den ukrainske befolkningen, og med det et folkemord. I et intervju i 2016 sa han at det hadde tatt ham tyve år med studier å forstå «holodomors mekanisme», som han karakteriserte som en omhyggelig tilslørt straffeoperasjon. Kultsjytskyjs perspektiver på holodomor oppsummeres i boken *The Famine of 1932–1933 in Ukraine: An Anatomy of the Holodomor* som kom ut på engelsk i 2018, og som siden er gjort fritt tilgjengelig på nett. 

Kultsjytskyjs forskning har bidratt til å legge grunnlag for Ukrainas offisielle posisjon i spørsmålet. I anledning FNs markering av den internasjonale minnedagen for ofrene for slaveri 25. mars 2021, uttalte Ukrainas representant Oleksij Ilnytskyj følgende: 

På tross av Kultsjytskyjs forskning er det imidlertid ikke etablert noen bred faglig enighet om at det er grunnlag for å slå fast at holodomor utgjorde et folkemord i folkerettslig forstand. I FN-sammenheng har Ukraina også brukt betegnelser som «en menneskeskapt dødelig hungersnød som tok livet av millioner av ukrainere», og har med det omgått kontroversen knyttet til dette spørsmålet. De fleste stater i EU og i Vesten forøvrig slutter opp om disse, og det gjorde frem til 2008 også Russland.

I likhet med kollegaer ved Det ukrainske vitenskapsakademiet i Kyiv, har Kultsjytskyj advart mot bruk av oppblåste tall på antall dødsofre i holodomor. Kultsjytskyj har støttet nyere beregninger fra fagmiljøene ved vitenskapsakademiet, som anslår disse de direkte dødstallene fra hungersnøden i den Ukrainske SSR for årene 1932–1934 til om lag 3,9 millioner. 

Kultsjytskyjs senere arbeid dreier seg i stor grad om teamer som fra midten av 2000-årene i økende grad har blitt oppfattet som politisk følsomme i Russland, og har blitt møtt med kritikk fra russiske nasjonalistiske historikere. Kritikken dreier seg til dels om grunnlaget for Kultsjytskyjs funn om at holodomor skal anses som et folkemord. En av linjene i denne kritikken går på at dette faller på sin egen urimelighet, da ukrainere ikke utgjør noe eget folk. Videre har han blitt kritisert for å utfordre grunnlaget for forestillinger om russisk overhøyhet over andre slaviske nasjoner. Andre deler av kritikken angriper Kultsjytskyjs faglige integritet, og hevder at han har gjort seg til tjener for vestlig ideologi og vestlige interesser.

Utenfor Russland er Kultsjytskyjs forskning imidlertid mindre kontroversiell. Han var i mange år sentral i et polsk–ukrainsk samarbeid for å forbedre historieundervisningen i de to landene, og mottok i juni 2009 Republikken Polens fortjenstorden for sine bidrag for å fremme forståelsen av deres felles historie.

## Referanser


## Litteratur
* 
* 

## Eksterne lenker
*