Finland og NATO

**Finland og NATO** omhandler Finlands medlemskap i den nordatlantiske traktats organisasjon (NATO). Artikkelen dekker også den prosessen som førte til at Finland ble NATO-land.

Finland holdt fast ved sin nøytralitet i utenrikspolitikken fra landet ble uavhengig av Russland etter den finske borgerkrigen i 1918 og frem til inntredelsen i NATO i 2023. President Uhro Kekkonen definerte Finland formelt som nøytralt i 1956.

Finland ble 9. mai 1994 medlem av NATO-prosjektet Partnerskap for fred. Landet har bidratt med fredsbevarende styrker under NATO-oppdrag i Afghanistan, Bosnia-Hercegovina og Kosovo. NATO-medlemskap har vært debattert i landet siden slutten på den kalde krigen. I 2022 var landet ett av seks land i Den europeiske union (de fem andre var Sverige, Irland, Østerrike, Malta og Kypros) som ikke var medlemmer av NATO.

Russlands invasjon av Ukraina den 24. februar 2022 utløste en ny debatt om NATO-medlemskap både i Sverige og Finland.

Den 17. mai 2022 stemte den finske Riksdagen for å søke medlemskap i NATO. Sverige og Finland leverte sine NATO-søknader nøyaktig samtidig den 18. mai 2022. Dette skulle vise at de to landene deler en felles historie, tradisjon og kultur. Finland ble det 31. medlemmet av NATO den 4. april 2023. Det skjedde på NATOs 74-årsdag, etter den raskeste ratifiseringsprosessen i forsvarsalliansens historie. Medlemskapet medførte at NATOs grense mot Russland økte med 1&nbsp;340&nbsp;km.

Sverige ble det 32. medlemmet av NATO den 7. mars 2024.

Finland og Sverige er også med i det nordiske forsvarssamarbeidet *[[NORDEFCO]]*. Norge, Danmark, Sverige og Finland har dessuten bilaterale avtaler med USA. Disse avtalene skaper et forsvars-samarbeid som er mer enn det som ligger i NATO-medlemskapet alene.

## Bakgrunn
### Nøytralitet

Mot slutten av andre verdenskrig, måtte Finland bryte sine forbindelser med Tyskland. Etter andre verdenskrig sørget Paasikivi-Kekkonen doktrinen for å sikre Finlands eksistens som et uavhengig, suverent, demokratisk og kapitalistisk land ved siden av det kommunistiske Sovjetunionen. Dette ble oppnådd ved å opprettholde gode forhold til naboen i øst. Den finske regjeringen nektet å ta i mot hjelp fra USA under Marshallplanen på grunn av press fra Sovjetunionen. Finland og Sovjetunionen undertegnet 6. april 1948 VSB-avtalen.

Den kalde krigen var preget av «finlandisering»: Landet opprettholdt sin nominelle uavhengighet i innenrikspolitikken, mens utenrikspolitikken var begrenset for å unngå konflikter med Sovjetunionen. Som resultat inntok landet en nøytral holdning overfor stormaktenes politikk, og unnlot å tilslutte seg NATO, de europeiske fellesskap eller andre institusjoner som ble etablert etter krigen av vestlige demokratier, så vel som Warszawapakten.

Fra 1957 og fremover ble Østersjøen kalt for «fredens hav» i sovjetiske utspill. Hensikten var å knytte sammen Østersjøstater i en ikke-angrepsavtale som utestengte orlogsfartøy fra fremmede stater. Verken NATO-landene omkring Østersjøen eller Sverige og Finland stilte seg bakom tanken på å forandre Østersjøens folkerettslige stilling. I 1959 stilte Sovjetunionen seg bakom et forslag om å gjøre Norden til en atomvåpenfri sone.

Under toppen av den kalde krigen gjorde regjeringen bevisste forsøk på å forsterke forsvaret, i tilfelle en russisk invasjon. Fra 1968 og fremover etablerte den finske regjeringen doktrinen om territorialt forsvar, som krever bruken av store landområder for å forsinke en potensiell aggressor. Dette ble komplementert av konseptet om totalförsvaret, som innebærer bruk av alle samfunnets ressurser til nasjonalt forsvar i tilfelle en krise.

Etter oppløsningen av Sovjetunionen mellom 1988 og 1991 ble trusselen mot Finlands uavhengighet redusert. NATO inntok den åpne dørs politikk for å tillate nye medlemmer, og mange tidligere østblokkland, såvel som tidligere Sovjetrepublikker, ble NATO-medlemmer fra 1999 til 2017. Likevel forholdt Finland seg nøytralt, selv om landet fikk muligheten til å tilslutte seg NATO.

Ifølge historikeren Juha Tarkka avvek Finland fra Paasikivi-Kekkonen-linjen i samband med landets kjøp av Boeing F/A-18 Hornet i 1992. Finland etablerte derigjennom en direkte militær forbindelse med USA, uavhengig av Nato. Journalisten Unto Hämäläinen har hevdet at Finland oppga Paasikivi-Kekkonen-linjen permanent i samband med Krimkrisen i 2014. Den etterfølgende krisen tvang Finland til å velge side mellom øst og vest.

### EUs rolle
Landet fjernet mange hindringer for et eventuelt NATO-medlemskap etter 1991, og beveget seg bort fra sin nøytralitet ved at EU ble en sikkerhetspolitisk aktør.

Finland fjernet et hinder for NATO-medlemskap i 1995, da landet ble medlem av EU, og adopterte EUs felles utenriks- og sikkerhetspolitikk.

Siden Lisboa-traktaten trådte i kraft 1. desember 2009, har EUs klausul om kollektivt forsvar gjeldt for Finland såvel som de andre av EUs medlemsstater:

Artikkel 42.2 spesifiserer at NATO er hovedforumet i implementeringen av kollektivt forsvar for de EU-medlemmer som også er NATO-medlemmer.

### Spørsmålet om NATO-medlemskap
Mulighetene for finsk NATO-medlemskap var et sentralt tema i forkant av presidentvalget i Finland i 2006. Kandidaten fra opposisjonen, og den senere presidenten, Sauli Niinistö fra Samlingspartiet, støttet ideen om et «mer europeisk» NATO. Henrik Lax fra Svenska folkpartiet støttet også konseptet.

Tarja Halonen fra Finlands sosialdemokratiske parti var motstander av å endre *[[status quo]]*, og det samme gjaldt de fleste andre kandidater under valget. Hennes seier under presidentvalget i 2000 oggjenvalg i 2006 satte NATO-medlemskapet på vent under hennes presidentperiode.

Under forsvarsminister Jyri Häkämies gjorde Finland ulike tekniske forberedelser av det finske forsvaret med tanke på NATO-medlemskap i 2007. Regjeringen ventet til etter forhandlingene av Lisboa-traktaten før den revurderte sin NATO-politikk. 

Den finske tankesmien *Eva* merket seg i 2015 en nedadgående trend i motstanden mot NATO-medlemskap i 1998, deriblant etter presidentvalget i Finland i 2012.

I mars 2014, under Russlands anneksjon av Krim, var 22 % tilhengere av NATO-medlemskap, enda den økte til 53 % like etterpå. Støtten for en militær allianse med Sverige var 54 %, og Finland vurderte også en større rolle for det nordiske forsvarssamarbeidet NORDEFCO.

Finlands forsvarsminister Carl Haglund foreslo å holde en folkeavstemning om NATO-medlemskap etter Riksdagsvalget i Finland 2015.

### Diverse samarbeid
Finland ble 9. mai 1994 medlem av «Partnerskap for fred». Landet deltok i NATO-ledede operasjoner i Afganistan (International Security Assistance Force, senere Resolute Support Mission) og i Bosnia-Hercegovina og Kosovo (KFOR).

Landet kjøpte også militært utstyr fra medlemmer av alliansen, deriblant flyet F-35 Lightning II som følger NATO-standarder.

Da Carl Haglund var forsvarsminister, kunngjorde regjeringen den 22. april 2014 at den forhandlet om et *memorandum for forståelse med NATO* slik at Finland kunne motta militær hjelp fra NATO. Avtalen ble signert i september 2014. Den tillater NATO-øvelser på finsk jord og hjelp fra NATO-land i situasjoner med «katastrofer, forstyrrelser og trusler mot sikkerheten». Finland deltok fra 2014 i NATO-programmet Enhanced Opportunities Partners programme (EOP). Det gjorde Finland informert om blant annet NATOs strategiske mål, forskningssamarbeid, ytelsesrelaterte prosjekter og kommende øvelser.

Dette skjedde omtrent parallelt med en svensk avtale. Under Fredrik Reinfeldts regjering undertegnet Sverige «vertlandsavtalen» med NATO den 24. september 2014. Avtalen ble ratifisert av Sveriges Riksdag den 25. mai 2016. Avtalen tillater NATO-styrker å oppholde seg på svensk jord som respons på trusler mot svensk sikkerhet.

Finland og Sverige deltok i den NATO-ledede øvelsen *Arctic Challenge Exercise* i 2015.

NATO har hele tiden opprettholdt sin «åpne dørs politikk» overfor Finland. NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg (f. 1959), uttalte 8. april 2022 til finske Yleisradio at han forventet at medlemsstatene ville ønske «Finland varmt velkommen som et medlem av NATO». Den 5. mai 2022 uttalte han til Yleisradio at «finsk medlemskap ville gjøre NATO sterkere», både på grunn av landets militære kapasitet og landets sterke demokratiske institusjoner.


Fil:Cpl Glen Sargent briefs some Members of the Finnish Army and Pte Michael Kearney (4433038044).jpg|Finland har sendt fredsbevarende styrker som en del av NATOs Kosovo-styrke. Her mottar to finske soldater en orientering av en irsk soldat
Fil:Sisu XA-180-IFOR.jpg|Finske IFOR-styrker på en Sisu XA-180 i  1996 
Fil:Valtioneuvoston istunto ja tasavallan presidentin esittely 17.5.2022.jpg|Finlands utenriksminister Pekka Haavisto signerer Finland NATO-søknad den 17. mai 2022
Fil:Finnish border in Raattentie - panoramio.jpg|Den finske grensen i Raattentie i kommunen Suomussalmi. Grensen mellom Finland og Russland er  kilometer lang.
Fil:US Navy 090615-N-6138K-618 Finnish Navy boarding team members Cpl. Petri Linna, left, and Sgt. Joonas Moinaneu lay down suppressing fire while their team members move forward during a disaster training exercise.jpg|Finland har deltatt i BALTOPS, sammen med andre NATO-land og medlemmer av *[[Partnerskap for fred]]*. Her vises finske soldater som deltar i BALTOPS 2009 i Sverige.
Fil:Tasavallan presidentin esittely 23.3.2023 (52766487488).jpg|President Sauli Niinistö signerer lovendringene som fører til NATO-medlemskap.


## Veien mot NATO-medlemskap

### En endret sikkerhetspolitisk situasjon

Sverige og Finland ble medlemmer av EU den 1. januar 1995. I 2022 var de to av seks EU-medlemmer som ikke også var NATO-land (de fire øvrige er Irland, Østerrike, Malta og Kypros).

Russland hadde lenge vært bekymret for et finsk NATO-medlemskap. Grensen mellom Finland og Russland er  kilometer lang, og går hovedsakelig gjennom ubebodde skoger, ødemarker og grisgrendte områder. Et finsk NATO-medlemskap ville presse grensen for NATO østover, og gjøre NATOs grense mot Russland dobbelt så lang. I juni 2014 mottok Finland en negativ tilbakemelding fra Russland på å melde seg inn i NATO. En studie fra 2009 antydet at dette ville ha konsekvenser for Russlands forhold til EU og NATO som helhet.

Etter krigen i Sør-Ossetia i august 2008 gjentok statsminister Matti Vanhanen at Finland ikke hadde planer om å tilslutte seg NATO. Han sa at krigen hadde vist at det var behov for nærmere tilknytninger til Russland.

I et intervju i juni 2014 i den finske avisen *[[Hufvudstadsbladet]]*, anklaget Vladimir Putins personlige utsending Sergej Alexandrovitsj Markov Finland for å ha en ekstrem «russofobi» og antydet at et finsk NATO-medlemskap kunne utløse tredje verdenskrig.

I juli 2016 uttalte Putin på et besøk i Finland at Russland ville øke antallet tropper langs den finske grensen hvis Finland meldte seg inn i NATO. Han advarte også om at NATO ville «kjempe mot Russland til den siste finne».

Russlands invasjon av Ukraina den 24. februar 2022 utløste en ny debatt om NATO-medlemskap både i Sverige og Finland. Invasjonen førte til et radikalt skifte i Finlands holdninger overfor NATO-medlemskap. Russland reagerte med trusler overfor Finland. Marija Zakharova, talskvinnen for det russiske utenriksdepartementet i Moskva, og tidligere president Dmitrij Medvedev advarte mot at et NATO-medlemskap ville få konsekvenser for Finland, deriblant utplassering av russiske kjernefysiske våpen rettet mot Finland. Den russiske avisen *[[Izvestija]]* meldte at den finske leieavtalen for Saima kanal kunne bli opphevet.

Russland sluttet å levere naturgass til Finland etter at de nordiske landene nektet å betale i russisk rubel til den russiske naturgassleverandøren *[[Gazprom]].* Russlands ledende eksportør av elektrisitet til det nordiske markedet, *RAO Nordic*, kunngjorde at den ville kutte strømforsyningen til Finland på grunn av restanse.

### Meningsmålinger i Finland og Sverige

En meningsmåling i 2017 viste at 19 % av finnene ønsket medlemskap i NATO; den 9. mai 2022 var 76 % tilhengere av NATO-medlemskap. Reservistforbundet, som er Finlands største frivillige forsvarsorganisasjon, fikk 8&nbsp;000 nye medlemmer etter invasjonen. Meningsmålinger som ble foretatt 5. mars 2022 viste for første gang et flertall for et medlemskap i både Sverige og Finland.

### De politiske partiers posisjoner
Før Russlands invasjon av Ukraina i februar 2022, støttet Samlingspartiet og Svenska folkpartiet et NATO-medlemskap. De andre partiene var nøytrale til spørsmålet eller motstandere i varierende grad. Under landsmøtet til Samlingspartiet i 2016 vedtok partiet å søke om medlemskap «i løpet av de neste få år». 

I 2016 satte det Svenska folkpartiet som mål å gjøre Finland til et NATO-medlem i 2025. Mange enkeltpolitikere har også forsvart et NATO-medlemskap, deriblant president Sauli Niinistö og tidligere statsminister Alexander Stubb.

President Martti Ahtisaari (1937–2023) argumenterte for at Finland burde tilslutte seg alle organisasjoner som ble støttet av andre vestlige demokratier for «én gang for alle å kaste av seg byrden av finlandisering». Etter invasjonen av Ukraina og store endringer i opinionen, endret også lederskapet av Centern og Sannfinnene oppfatning og støttet NATO-medlemskap.

To presidenter fra sosialdemokratene (SPD), Tarja Halonen og Mauno Koivisto, motsatte seg NATO-medlemskap, fordi det ville undergrave forholdet til Russland.

Vänsterförbundet var den sterkeste NATO-motstander; partiet gikk inn i en regjeringskoalisjon med SDP i 2019, under forutsetning om at det ikke ble sendt noen NATO-søknad. Partiets holdninger endret seg etter invasjonen. Lederen Li Andersson etterlyste en gjennomtenkt, samfunnsomfattende diskusjon og evaluering av å søke om NATO-medlemskap.

Den 8. mai 2022 bekreftet hun at partiet ikke ville trekke seg fra regjeringen hvis en NATO-søknad ble sendt.

### Vedtak om lovendringer
Den 28. februar 2022 var det meningen å avholde en enstemmig avstemning i Finlands riksdag om *endringer i lovverket* som følge av et medlemskap. Forslaget krevde en ny avstemming, fordi tre representanter stemte mot: Markus Mustajärvi og Johannes Yrttiaho fra det venstreradikale Vänsterförbundet og Ano Turtlainen fra *Makten tillhör folket*.

Dermed ble det en ny avstemning i Riksdagen 1. mars 2022, etter at tre forslag fra Markus Mustajärvi ble stemt ned. Mustajärvi foreslo (1) at Finland ikke skal plassere atomvåpen på finsk jord, (2) at Finland skal forby andre lands væpnede styrker å bli permanent stasjonert i Finland og (3) at Finland ikke skal brukes som base av Nato-land for å utføre fiendtlige formål mot andre. Etter at disse forslagene var nedstemt, ble det nye lovverket vedtatt med 187 mot 7 stemmer.

### Vedtak om NATO-medlemskap
Finlands president Sauli Niinistö og statsminister Sanna Marin, gikk i en felles uttalelse 12. mai 2022 inn for å melde landet inn i NATO. Under en pressekonferanse i Helsinki den 15. mai 2022 meddelte statsminister Marin at presidenten og den finske regjeringen hadde fattet en formell beslutning om å søke om medlemskap.

Den 16. mai 2022 behandlet Riksdagen spørsmålet i en 16 timer lang debatt; den 17. mai ble NATO-søknaden godkjent av 188 representanter. Åtte representanter stemte mot, mens tre stemte blankt. Utenriksminister Pekka Haavisto senere samme dag den finske NATO-søknaden.

Den 16. mai stemte Sveriges Riksdag for å sende sin NATO-søknad, med 305 mot 44 stemmer. Senere på dagen den 16. mai vedtok regjeringen Andersson under et ekstraordinært møte å sende NATO-søknaden.

Den 17. mai 2022 undertegnet utenriksminister Ann Linde den svenske søknaden.

### Sverige og Finland leverer NATO-søknader
Sverige og Finland leverte sine NATO-søknader samtidig den 18. mai 2022 kl 8:00. På denne måten ville de vise at de deler en felles historie, tradisjon og kultur.

Sveriges NATO-ambassadør Axel Wernhoff og hans finske kollega Klaus Korhonen overleverte søknadene sammen ved NATOs hovedkvarter i Brüssel under en enkel seremoni. Seremonien ble ledet av NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg.

### Sikkerhetsgarantier

Den 16. mai 2022 fikk Sverige og Finland sikkerhetsforsikringer fra USA, Storbritannia, Tyskland, Frankrike, Norge og Danmark.

Den 16. mai 2022 bekreftet Norges statsminister Jonas Gahr Støre og Danmarks statsminister Mette Frederiksen at Norge og Danmark garanterer for Sveriges og Finlands sikkerhet i overgangsperioden frem til NATO-medlemskap.

Sentralt i sikkerhetsgarantiene stod *[[Joint Expeditionary Force]]*, en britiskledet multinasjonal ekspedisjonsstyrke med elementer fra Royal Navy, Royal Marines, British Army og Royal Air Force, samt bidrag fra Danmark, Finland, Estland, Island, Latvia, Litauen, Nederland, Norge og Sverige.

### NATO-toppmøtet 28.–30. juni 2022
I en erklæring fra NATO- møtet i Madrid, ble Finland og Sverige den 29. juni 2022 formelt invitert til å bli NATO-medlemmer. Bakteppet for dette møtet var Russlands invasjon av Ukraina, og den nye sikkerhetspolitiske situasjonen dette hadde skapt. Ukrainas president Volodymyr Zelenskyj (f. 1978) deltok digitalt i begynnelsen av toppmøtet. Han ble invitert av NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg.

### Ewald von Kleist-prisen til Finland og Sverige
Den 18. februar 2023 mottok Sverige og Finland Ewald von Kleist-prisen, en fredspris som hvert år blir utdelt av Den internasjonale sikkerhetskonferansen i München.

### Riksdagen vedtar medlemskapet
Den 1. mars 2023 vedtok Riksdagen de lovendringer som var nødvendige for at Finland skulle bli NATO-medlem. Endringene ble vedtatt med 187 mot 7 stemmer. Seks medlemmer av Riksdagen stemte blankt.

Venstrealliansens representant Markus Mustajärvi foreslo å (a) å forby plassering av atomvåpen på finsk jord, (b) at andre lands væpnede styrker ikke skal være permanent stasjonert i Finland og (c) at Finland ikke skal brukes som base av Nato-land for å utføre fiendtlige formål mot andre. Alle tre forslagene ble forkastet.

President Sauli Niinistö signerte lovendringene 23. mars 2023.

### Ratifiseringen

Etter tiltredelsesprotokollens signering begynte ratifiseringen i hvert enkelt NATO-land. Her var prosedyrene forskjellig fra land til land. Noen har et parlament (likesom Norge), andre har et tokammersystem. Statsoverhodet (presidenten eller kongen) godkjente også vedtaket i ett- og/eller tokammersystemet.

Endelig måtte hvert enkelt NATO-land deponere sin godkjennelse i Washington (artikkel II i NATO). Tiltredelsesprotokollen trådte i kraft 4. april 2023, da det siste landet hadde deponert sin godkjennelse.

Den 4. april 2023 ble Finland invitert av NATOs generalsekretær til å undertegne Atlanterhavspakten. Samme dag ble dokumentet gitt til USAs utenriksminister i Brüssel, og Finland var dermed medlem.

### NATO-medlemskap

Under en seremoni den 5. juli 2022 signerte NATOs råd i Brüssel tiltredelsesprotokollen for Finland og Sverige. Den ble deretter signert av alle 30 NATO-land. Ambassadør Øyvind Bø undertegnet protokollen på vegne av Norge.

Den 6. juli ble dokumentet sendt til deponering i USAs utenriksdepartement i Washington, der NATO-pakten ble inngått i 1949.

Ettersom Ungarn og Tyrkia fortsatte å blokkere den svenske søknaden, ble protokollene ratifisert med forskjellig hastighet. Den 4. april 2023 trådte den finske tiltredelsesprotokollen i kraft, etter at Tyrkia som det 30. NATO-land deponerte sin godkjennelse.

Den 4. april 2023 kl 14:45 ble Finland det 31. medlemmet av NATO. Medlemskapet trådte formelt i kraft da USAs utenriksminister Antony Blinken erklærte at Finland var blitt NATO-medlem. Det skjedde etter at Finlands utenriksminister Pekka Haavisto overrakte Finlands tilslutningsdokumenter til Blinken i Brüssel.

Natos generalsekretær Jens Stoltenberg holdt etterpå pressekonferanse sammen med president Niinistö. Niinistö sa at veien mot NATO har vært en god prosess, og understreket at Finland vil bidra til å få Sverige inn i alliansen.

Finlands statsminister Sanna Marin skrev på Twitter at Finland går inn i en ny æra og at hun er stolt over Finland og finlenderne. «Vår nasjon har handlet i forent front under hele denne historiske prosessen», skrev hun, og takket for tilliten fra de allierte.

Ukrainas president Volodymyr Zelenskij gratulerte Finland på Twitter. «Hjertelige gratulasjoner til Finland og president Niinistö som har sluttet seg til NATO på 74-årsdagen for at organisasjonen ble grunnlagt. Nato ble den eneste effektive sikkerhetsgarantien i regionen på grunn av russisk angrepskrig», skrev han.

Kl 16:50 ble Finlands flagg heist utenfor NATOs hovedkvarter i Brüssel, mens Finlands nasjonalsang Vårt land («Maamme») ble spilt i bakgrunnen. NATOs flagg ble også heist utenfor Finlands utenriksdepartement i Helsingfors, få timer før landet formelt ble medlem av forsvarsalliansen.

Sverige satt på dette tidspunktet ennå i medlemskapsforhandlinger med NATO, og den 4. april 2023 deponerte Finland sin godkjennelse av Sveriges søknad.

Finland ble medlem på NATOs 74-årsdag, etter den raskeste ratifiseringsprosessen i forsvarsalliansens historie.

### Russiske reaksjoner
Dmitrij Peskov, president Putins pressetalsmann, betegnet det finske medlemskapet som en direkte trussel mot Russlands sikkerhet. Han betegnet Finlands innmelding som «en ytterligere forverring av situasjonen», samt «et angrep på vår nasjonale sikkerhet og våre nasjonale interesser». Han varslet ikke nærmere bestemte «mottiltak» i nordområdene. Ifølge forsvarsminister Sergej Sjojgu skapte Finlands inntreden i NATO en trussel om eskalering av konflikten.

På tiltredelsesdagen ble tjenestenektangrep rettet mot nettsidene til det finske parlamentet, den finske statsministeren, VTT Technical Research Centre of Finland og HSL (*Helsingforsregionens trafik*), men situasjonen kom tilbake til det normale om kvelden. Den russiske hackergruppen *NoName057(16)* meddelte på Telegram at den stod bak angrepet.

NATOs generalsekretær, Jens Stoltenberg, svarte med at «Russland har over mange år rustet opp og modernisert sine styrker mot grensene til Finland og mot Norge, og sitt nærvær i Arktis». Norges utenriksminister Anniken Huitfeldt sa at Norge over år er blitt vant til slike trusler fra Russland. NATO startet 4. april en luftovervåkning av Finlands territorium, som vil bli integrert i Natos felles forsvarsplaner.

President Niinistö viste til at Russland en rekke ganger har truet Finland. «Putins melding i desember 2021 om at Nato måtte stenge for nye medlemmer, var avgjørende for at Nato-diskusjonen startet i Finland. Vi vil ikke at andre skal bestemme hva vi kan gjøre», sa han. «Russland forsøkte å få oss til å frykte dem. Men vi er ikke skremt», la han til.

Statsviteren Karsten Friis, som er seniorforsker ved Norsk utenrikspolitisk institutt (NUPI), sa 4. april 2023 at det vil det ta 5–10 år før Russland kan sette makt bak en trussel i nordområdene.

Den 13. mars 2024, i forkant av øvelsen Nordic Response, advarte Putin om at Russland ville utplassere soldater og nye ødeleggelsesvåpen nær grensen til Finland. Den 22. juni 2024 var 80 % av soldatene nær grensen til Finland forsvunnet; de var blitt sendt til krigen i Ukraina. Den 22. juli 2024 fløy to amerikanske B-52 bombefly for første gang over Finland. De fløy sørover gjennom Norge og innover finsk Lappland i et koordinert treningstokt med allierte land. De to flyene fløy nært grensen til Russland over Barentshavet. Slike fly kan bære luftavfyrte kryssermissiler, og også atomvåpen.

## Ålands stilling

Åland er en selvstyrt del av republikken Finland. Øygruppens svenskspråklige status og innbyggernes svenske kultur og språk beskyttes av internasjonale garantier etter beslutning av Folkeforbundet i 1920. Åland er demilitarisert, og det finnes ingen militær aktivitet på Åland i fredstid. Åland og Svalbard    er demilitariserte områder i NATO.

## Fotnoter



## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* Biden Delivers Remarks With Swedish Prime Minister, President Of Finland | NBC News, Youtube, 19. mai 2022 
* Finland flag raised at Nato headquarters – BBC News, YouTube, 4. april 2023
* NATO flag unfurled in Helsinki as Finland joins military alliance, 4. april 2023
*