open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Det gyldne tempel

**Det gyldne tempel**, eller **Hari Mandir**, **Harmandir Sáhib** eller **Sri Darbár Sáhib**, er sikhismens helligste sted. Det er et valfartsmål for sikher fra hele verden. Denne gurdwaraen ble bygget av den femte sikh-guruen, guru Ardjun, for å huse *[[Adi Granth]]*, sikhenes hellige skrift. Tempelet ligger i Amritsar i Punjab i India.

## Historie
Opprinnelig var dette stedet et lite vann i en skogslund. Reisende og hellige folk kom til dette sted for meditasjon og hvile. Stedet var kjent  sin ro og for det rene og gode vannet.

Vannet ble utvidet og et lite samfunn etablert under ledelse av den fjerde sikh-guruen, guru Ram Das (guru 1574–1581). Under ledelse av den femte sikh-guruen, guru Arjan (guru 1581–1606), blet Harmandir Sáhib bygd. Den muslimske helgenen Hazrat Mian Mir Dji fra Lahore la ned grunnsteinen til Harmandir Sáhib i desember 1588, og bygningen ble fullført i 1601. Tempelet har fire innganger - et symbol på toleranse og åpenhet.

Tempelet ble gjenoppbygd i 1803 av maharaja Randjit Singh. Kuppelen, som har form som en lotusblomst som vender ned mot jorda, sies å være dekket med hele 100 kilo gull. Slik denne gurdwaraen ligger nå, er den omgitt av en dam kjent under navnet Sarovar.

## Operation Blue Star
På 1980-tallet opplevde India flere terrorangrep fra sikher som ville danne sin egen stat, Khalistan. Den indiske hær slo hardt ned mot opprørerene. I 1984 forskanset lederen for separatistene, Jarnail Singh Bhindranwale, og en rekke tilhengere, seg i Det gylne tempel.

Etter ordre fra statsminister Indira Gandhi, gikk den indiske hær til angrep på tempelet den 5.–6. juni 1984. Målet var å sikre det indiske styre i Punjab og å ta Jarnail Singh Bhindranwale til fange. Separatistlederen døde under angrepet. Indira Gandhi ble senere drept av livvaktene sine, som var sikher, som hevn for aksjonen. Dette førte igjen til et voldelig hevnangrep mot uskyldige sikher flere steder i landet, Antisikh-opptøyene i 1984.

## Eksterne lenker
* harmandirsahib.com
* «The Golden Temple» frå punjabonline.com 
* «The Golden Temple» fra Sikhnet.com
Kirtan

**Kirtan** (hindi &#2325;&#2368;&#2352;&#2381;&#2340;&#2344; **kīrtan**, etter sanskrit &#2325;&#2368;&#2352;&#2381;&#2340;&#2344; *kīrtana*) er kjent innen hinduismen, sikhismen og i noen former for buddhismen, og i indisk jødedom. Den er en sørasiatisk devosjonell sangstil.

Innen hinduismen er den en tradisjonell indisk tilstelning med dans, musikk og sang, og forekommer mest i det nordlige Indis i bhakti-sammenheng. Kirtan er en form for tllstelning der gruppen sammen gjentar en leders mantra, eller hymne (hellig sang). Entingen er dette ved korte fraser i gangen, hentet fra en lengre hymne, eller korte mantra. Det lederen synger, gjentar deltagerne. Kirtan brukes iblant som synonym til bhajan, som også er noe som gjøres i grupper. Men bhajaen kan synges av en enkeltperson, mens kirtan ikke kan det.

## Litteratur
* Alison Arnold (utg.): *Garland Encyclopedia of World Music.* Band 5: *South Asia. The Indian Subcontinent.* Routledge, New York / London 2000
* Guy L. Beck: *Kirtan and Bhajan in Bhakti Traditions.* In: *Brill’s Encyclopedia of Hinduism*, Band 2,  2010, S. 585–598
* Tama Debnath, Rabindra Bharali: [''Padavali Kirtan of Bengal.''](http://www.sangeetgalaxy.co.in/admin/manufiles/13259439083.Padavalikirtanofbengal(Final).pdf)  (PDF) In: *Sangeet Galaxy*, Band 7, Nr. 1, Januar 2018, S. 5–10
* Eben Graves: *The Marketplace of Devotional Song: Cultural Economies of Exchange in Bengali Padāvalī-Kīrtan.* In: *Ethnomusicology*, Band 61, Nr. 1, Winter 2017, S. 52–86
* Gobind Singh Mansukhani: ''Indian Classical Music and Sikh Kirtan''. (PDF) Oxford University Press, London 1982
* Janice Faye Protopapas: ''Sikh Śabad kīrtan as a musical construction of memory.'' (Dissertation) University of Maryland, 2011
* Navtej K. Purewal, Harjinder S. Lallie: ''Sikh Kirtan in the Diaspora: Identity, Innovation, and Revivalism.'' (PDF) I: Michael Hawley (utg.): *Sikh Diaspora. Theory, Agency, and Experience.* Brill, Leiden 2013, S. 381–403
* Anna Schultz: *Hindu Nationalism, Music, and Embodiment in Marathi Rāshṭrīya Kīrtan.* In: *Ethnomusicology*, Band 46, Nr. 2, Frühjahr–Sommer 2002, S. 307–322
* Zoe Sherinian: *The Indigenization of Tamil Christian Music: Musical Style and Liberation Theology*. In: *The World of Music*, Band 47, Nr. 1 (*Musical Reverberation from the Encounter of Local and Global Belief Systems*) 2005, S. 125–165
* Zoe C. Sherinian: *Musical Style and the Changing Social Identity of Tamil Christians.* In: *Ethnomusicology*, Band 51, Nr. 2, Frühjahr–Sommer 2007, S. 238–280
* Stephen M. Slawek: *Popular Kīrtan in Benares: Some “Great” Aspects of a Little Tradition.* In: *Ethnomusicology*, Band 32, Nr. 2, Frühjahr–Sommer 1988, S. 77–92
* Davesh Soneji: *The Powers of Polyglossia: Marathi Kīrtan, Multilingualism, and the Making of a South Indian Devotional Tradition*. In: *International Journal of Hindu Studies*, Band 17, Nr. 3, desember 2013, s. 239–269
* Jyoshna La Trobe: ''Red Earth Song. Marāī Kīrtan of Rāṛh: Devotional singing and the performance of ecstasy in the Purulia District of Bengal, India.'' (PhD thesis) SOAS University of London, 2010
Lunnerhallen

**Lunnerhallen** er en idrettshall på Roa i Lunner kommune. 

Hallen ligger i Sandsvegen 6, vegg i vegg med Lunner ungdomsskole, og brukes hovedsakelig av ungdomsskolen og Lunner håndballklubb.

## Referanser
Lunner brannstasjon

**Lunner brannstasjon** er en brannstasjon på Roa i Lunner kommune.

Brannstasjonen ligger i Sandsvegen 5A, ovenfor Lunner rådhus.

## Eksterne lenker
* Lunner kommune - Brann og feiing
Heggveien

**Heggveien** eller **Heggvegen** kan vise til følgende veier eller gater i Norge:
* Heggveien (Alta)
* Heggveien (Asker)
* Heggveien (Fauske)
* Heggveien (Hadsel)
* Heggvegen (Hamar)
* Heggveien (Horten)
* Heggveien (Indre Fosen)
* Heggveien (Lier)
* Heggveien (Lørenskog)
* Heggvegen (Løten)
* Heggvegen (Malvik)
* Heggveien (Modum)
* Heggvegen (Nannestad)
* Heggvegen (Oppdal)
* Heggveien (Rakkestad)
* Heggveien (Rana)
* Heggveien (Sandnes)
* Heggveien (Sarpsborg)
* Heggvegen (Sola)
* Heggveien (Sørfold)
* Heggvegen (Trondheim)
* Heggveien (Tønsberg)
* Heggvegen (Vefsn)
* Heggvegen (Verdal)
* Heggveien (Ås)
Heggvegen (Nannestad)

**Heggvegen** (1, 3) er en vei på Gardermoen i Nannestad kommune, rett nordvest for Oslo lufthavn. Veien er en sidevei til Gardermovegen, og går østover inn mot flyplassen. 

Veien har kun to veiadresser, og ligger cirka 203 meter over havet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Christian Røer

**Christian Seland Røer** (født 12. januar 1996) er en norsk fotballspiller som fra den 31. desember 2023 er klubbløs.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lunner rådhus

**Lunner rådhus** ligger i Sandsvegen 1 på Roa, og er rådhuset for Lunner kommune. Dagens rådhus åpnet i 1969, med både kommunale etater og skattekontoret. 

## Referanser
Lunner ungdomsskole

**Lunner ungdomsskole** er en ungdomsskole som ligger på Roa i Lunner kommune.

Skolen ligger i Sandsvegen 2, rett ved Lunner rådhus. Den ble renovert i 2013, og har litt under 200 elever.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Hans Gaarders veg

**Hans Gaarders veg** (15–95, 2–92)) er en vei på Gardermoen i Ullensaker kommune, rett vest for Oslo lufthavn. Veien går fra Ravinevegen, og går nordover på østsiden av E16 i parallell med denne. Veien ender opp i Gardermovegen ved SAS Museet.

Veien ligger cirka 200 meter over havet. Sideveier er Tunvegen, Gardergutua og Gudrun Bjerkes veg.

## Bildegalleri

Fil:Hans Gaarders veg (nr 79 til venstre i bildet), Ullensaker.jpg|Hans Gaarders veg (nr 79 til venstre i bildet).
Fil:Hans Gaarders veg 4, Gardermoen.jpg|Hans Gaarders veg 4.
Fil:Hans Gaarders veg 42, Ullensaker.jpg|Hans Gaarders veg 42.
Fil:Hans Gaarders veg 60, Ullensaker.jpg|Hans Gaarders veg 60.
Fil:Hans Gaarders veg 73, Ullensaker.jpg|Hans Gaarders veg 73.
Fil:Hans Gaarders veg 75, Ullensaker.jpg|Hans Gaarders veg 75.


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Gudrun Bjerkes veg

**Gudrun Bjerkes veg** (16) er en vei på Gardermoen i Ullensaker kommune, rett vest for Oslo lufthavn. Veien går fra E16 til Hans Gaarders veg.

Veien har kun én veiadresse - Flight Park parkering ligger i Gudrun Bjerkes veg 16. Veien ligger cirka 200 meter over havet. 

## Referanser
Gardermovegen

**Gardermovegen** kan vise til følgende veier i Norge:
* Gardermovegen (Nannestad) – fra Hans Gaarders veg, opp Fylkesvei 176 til krysset Sessvollvegen/Maurevegen, nord for Oslo lufthavn Gardermoen
* Gardermovegen (Ullensaker) – fra Jessheim til Lufthavnvegen (E16), sør for Oslo lufthavn Gardermoen

;Se også:
* Gamle Gardermoveg (Ullensaker kommune)
Filing

**Filing** er en produksjonsprosess hvor man fjerner materiale. Filing brukes hovedsakelig til ferdigstilling, som for eksempel til å fjerne kanter og grader. Avhengig materiale og scenario kan man bruke flere ulike verktøy til filing, for eksempel en håndfil.

## Se også
* Fil
* Båndsliper
* Båndsag
Sandstøping

**Sandstøping** er en type metallstøping hvor man benytter sand til å lage formene. Sandstøping gjøres ofte på spesialiserte fabrikker kalt støperier. Over 60% av alt metall som støpes i industrien gjøres ved hjelp av sandstøping.

Sandformene er relativt billige, og er tilstrekkelig ildfaste selv til støping av stål. I tillegg til sand blandes det ofte inn et egnet bindemiddel (vanligvis leire). Blandingen blir vanligvis fuktet med vann (men noen ganger med andre stoffer) for å gi styrke og plastisitet til leiren slik at blandingen blir egnet til støping. Sandformen plasseres vanligvis i en ramme eller holder (f.eks. av treverk), og det lages kanaler inn og ut som støpet skal flyte gjennom.

## Referanser
Boring

**Boring** er en maskineringsprosess hvor man utvider et hull som allerede har blitt boret eller støpt ved hjelp av et roterende skjærende verktøy. Boring brukes for å få bedre nøyaktighet på diameteren til et hull, og kan brukes til å forme sylindriske såvel som koniske hull. Boring kan sees på som innvendig motparten til dreiing, som brukes til å forme ytterdiameteren av et arbeidsstykke.

## Se også
* Rømming
* Brotsjing
Fresing

**Fresing** er en maskineringsprosess hvor man bruker et roterende verktøy for å fjerne materiale, ofte ved hjelp av en fres. En fres kan være manuelt styrt eller styrt av en datamaskin som utfører forhåndsdefinerte operasjoner (CNC).

Fresing kan gjøres i ulike retnigner, eller langs såkalt ulike akser, avhengig av maskin. Det kan også brukes ulike typer skjæreverktøy og avvirkningshastighet. Fresing brukes i industrien til å produsere et bredt spekter av ulike deler, fra små enkeltdeler til svært store, begrenset av størrelsen på maskinen. Fresing er en av de mest brukte arbeidsprosessene for maskinering av deler med nøyaktige toleranser.

## Referanser
Skraping

**Skraping** er en prosess hvor man bruker et verktøy med én kant til å skrape metall fra en overflate, for eksempel ved hjelp av en håndskrape. Dette kan for eksempel være nødvendig dersom man har behov for at en overflate skal ha en viss flathet, for å korrigere passform mellom deler, sikre at en overflate klarer å holde på smøremidler, eller for dekorasjon.
Sliping

**Sliping** er en maskineringsprosess hvor man bruker en slipeskive som skjærende verktøy.

Et bredt utvalg av maskiner som er brukt til sliping:

* Hånddrevne verktøy (for eksempel slipesteiner til knivskjerping)
* Håndholdte elektriske verktøy (for eksempel vinkelsliper og rettsliper)
* Ulike typer dyre industrielle verktøymaskiner (planslipemaskiner)
* Benkeslipere

Sliping brukes i et bredt spekter av produksjonsprosesser. Enkelte typer sliping kan gi veldig fine utførelser og veldig nøyaktige mål, mens andre typer sliping er med egnet for å produsere stort volum med grove mål i høyt tempo.

Sliping er en type skjæreprosess. Lepping og pussing med sandpappir er undergrupper av sliping.

## Se også
* Verktøysliper, verktøymaskin for å slipe andre verktøy
Benkesliper

En **benkesliper** er en type slipemaskin som vanligvis monteres på en arbeidsbenk. De brukes vanligvis til å skjerpe skjæreverktøy eller utføre grovsliping av arbeidsstykker. Benkeslipere kan også utstyres med stålbørster eller poleringshjul for å børste eller polere arbeidsstykker. Benkeslipere er standard utstyr på mange verksteder, sammen med vinkelslipere og rettslipere.

## Se også
* Verktøysliper, verktøymaskin for å slipe andre verktøy

## Referanser
Honing

**Honing** er en slipende maskineringsprosess hvor man beveger et slipende verktøy langs en kontrollert bane for å få en presis overflate på et arbeidsstykke. Honing brukes stort sett for å få mer presis geometrisk overflate på metall. Typiske bruksområder er etterbehandling av sylindre for forbrenningsmotorer, spindler med luftlager og tannhjul. Det finnes mange typer honingsverktøy, men alle består av ett eller flere skjærende verktøy som holder trykk mot overflaten de arbeider på.

Andre lignende prosesser er lepping og superfinishing.

## Se også
* Sliping
* Rømming
* Brotsjing
* Lepping
Planing

**Planing** eller **høvling** er en produksjonsprosess hvor man fjerner materiale fra et arbeidsstykke for å få en plan flate. Planing har mange likheter med dreiing, med forskjell at arbeidsstykket er stasjonært under planing. Mange bruksområder for planingsmaskiner gjøres i dag istedet med fresing. Det skjærende verktøyet på en planingsmaskin er vanligvis laget av karbidstål eller hurtigstål, og ligner på verktøy som brukes i dreiebenker.

## Se også
* Plansenking
Dreiing

**Dreiing** er en metode for forming av materiale ved bruk av et stasjonært skjær på et roterende arbeidsstykke, for eksempel av stein, metall-, plast- eller tremateriale, slik at man kan forme det til ønsket diameter og form, herunder hule ut arbeidsstykket til en skål eller en bolle.

Dreiing utføres ved en dreiebenk som arbeidsstykket festes til. På 2000-tallet er dreiebenken ofte drevet av en elektrisk motor, men dreiebenken kan også holdes i gang med hånd- eller fotkraft.

Tredreiing omtales generelt som en sponfraskillende metode for bearbeiding av råmaterialer, og er en av de eldste og viktigste skjærende metodene i verksteder.

## Bildegalleri

Fil:Drehbank 13.Jh.png|Illuminasjon fra et manuskript fra 1200--tallet tilhørende samlingen til det franske nasjonalbiblioteket (Bibliothèque nationale de France, Département des manuscrits). Personen til venstre står ved dreiebenken og arbeider.
Fil:Gevelsberg - Mittelstraße - Boulevard 2012 (mT) 03 ies.ogv|Video med lyd: tredreiing der dreiebenken driftes ved hjelp av tredreierens fotkraft. Videoen ble tatt opp under festivalen *Boulevard Gevelsberg 2012* i Tyskland. 
Fil:Langholzdrehen.JPG|Tredreiing på en dreiebenk med motor. 


## Referanser
Polering (metallarbeid)

Innen maskinering viser **polering** til overflatebehandlings-prosesser hvor man utjevner overflaten på et arbeidsstykke ved hjelp av et slipemiddel festet på for eksempel et roterende hjul eller en strykereim.

Teknisk skiller men mellom prosesser hvor slipemiddelet i hovedsak er limt til arbeidshjulet og prosesser hvor slipemiddelet i hovedsak er en løs masse. Førstnevnte er en mer aggressiv form for polering, mens sistnevnte er mindre aggressiv og dermed kan gi en penere overflate.

## Se også
* Overflatebehandling

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Overflateruhet

**Overflateruhet** er et mål som angir teksturen på en overflate. Overflateruheten angis ved at man måler det vertikale avviket fra overflatens ideelle form. Store avvik betyr stor ruhet, mens små avvik betyr at overflaten er flat og jevn.

Sammenlignet med en kurve vil altså grov ruhet innebære høy amplitude og lav frekvens.

## Ruhet fra ulike bearbeidingsmetoder
Ulike bearbeidingsmetoder i maskinering og metallarbeid kan gi forskjellig ruhet. Følgende liste angir en grov sortering av hvilken overflateruhet man kan forvente med noen vanlige bearbeidingsmetoder ved normal bearbeiding (sortert fra grov til fin):
* Sandstøping (400-50 Ra&nbsp;µm)
* Smiing (400-50 Ra&nbsp;µm)
* Senkesmiing (100-20 Ra&nbsp;µm)
* Filing (12.5-1.6 Ra&nbsp;µm)
* Høvling eller planing (12.5-3.2 Ra&nbsp;µm)
* Dreiing (12.5-1.6 Ra&nbsp;µm)
* Boring (12.5-1.6 Ra&nbsp;µm)
* Fresing (12.5-0.8 Ra&nbsp;µm)
* Skraping (12.5-1.6 Ra&nbsp;µm)
* Rømming eller brotsjing (3.2-0.6 Ra&nbsp;µm)
* Sliping (3.2-0.4 Ra&nbsp;µm)
* Honing (0.8-0.1 Ra&nbsp;µm)
* Lepping (0.4-0.1 Ra&nbsp;µm)
* Polering (0.3-0.05 Ra&nbsp;µm)

## Se også
* Total kast

## Referanser
Xterm

**xterm** er standard terminalemulator for vindussystemet X. En bruker kan ha mange forskjellige påkallelser av xterm som kjører samtidig på den samme skjermen, som hver enkelt har en uavhengig innmatning og utmatning for prosessen som kjører i det (vanligvis er prosessen Unix-skall).

## Referanser
Religionsåret 1847

## Andre hendelser
## Dødsfall

## Bildegalleri

Frans_Michael_Franzén_porträtterad_1823_av_Johan_Gustaf_Sandberg.jpg|Frans Michael Franzén(1772–1847)
Rev_Thomas_Chalmers_by_Thomas_Duncan,_SNPG.JPG|Thomas Chalmers(1780–1847)


## Referanser


## Eksterne lenker
*
Religionsåret 1780

**Religionsåret 1780** er en oversikt over hendelser, utgivelser, kunst, arkitektur og personer med tilknytning til religion definert i videste forstand i 1780.

## Andre hendelser
## Fødsler


Fil:Rev_Thomas_Chalmers_by_Thomas_Duncan,_SNPG.JPG|Thomas Chalmers(1780–1847)


## Referanser
Dastar

**Dastar** (panjabi: ਦਸਤਾਰ, *dastār*, fra ) eller **pagṛi** (panjabi: ਪਗੜੀ) er en obligatorisk hodebekledning for sikher. Dastar er meget klart forbundet med sikhisme, og er en viktig del av sikh-religion og -identitet. For en mann å iføre seg en sikh-turban er obligatorisk for alle amritdhari (døpte) sikher (også kjent som khalsa).

Blant sikher er dastar en trosgjenstand som representerer ære, selvrespekt, mot, åndelighet og fromhet. Khalsa-sikher som pryder seg med de fem k'er, bærer til dels dastar for å dekke sitt lange og uklippede hår (*[[Kesh (sikhisme)|kesh]]*). Dastaren identifiseres for det meste med menn, selv om noen kvinner også bærer den fremfor den langt mer utbredte *[[dupatta]]*. Khalsa-sikher anser dastaren som en viktig del av den unike sikhidentitet. De er lett gjenkjennelige med deres særpregede dastar.

## Eksterne lenker
*
Jhatka

**Jhatka** (fra sanskrit *jhatiti*, «straks») er en hinduistisk og sikhistisk slaktemetode som innebærer at slaktedyret avlives ved et hugg med øks eller lignende redskap for å avskille hodet. Jhatka er også begrepet for kjøttet fra dyr som er blitt slaktet på dette vis.

Sikhenes Guru Gobind Singh formulerte regler for jahtka.
 
Avlivningsmåten dreper dyret umiddelbart. Visse hinduer (rajput og kshatriyas) foreskriver jhatkakjøtt og visse sikher anser at de får spise jhatkakjøtt, dkjønt de ikke får fortære islamsk halalkjøtt (dhabihakjøtt).

Dette er den obligatoriske slaktemetoden for dyreoffer til visse hinduiske guder.

## Referanser


## Eksterne lenker
FAO (Food and Agriculture Organization of the United Nations) Manual for the slaughter of small ruminants in developing countries
Nyrevindel

**Nyrevindel** (*Dichondra micrantha*) er en flerårig urt i vindelfamilien.

Den har en krypende vekst og slår rot i leddknutene. Bladstilken er 2–3,5 cm lang. Bladene er nyreformete og 8–15 mm i diameter. De er sparsomt hårete på undersiden og glatte på oversiden. Blomstene er gule, 2 mm i diameter og sitter enkeltvis på en opprett stilk som er kortere enn bladstilken.

Nyrevindel vokser naturlig i Texas, Mexico og på Bahamas og De store antiller. Den er mye dyrket i hager i tropiske til varmt tempererte strøk som en erstatning for gras, og finnes forvillet i mange deler av verden. I Norge er den funnet seks separate ganger i fire ulike år i perioden 2003–2008 på bark- og flisfyllinger ved Södra Cells cellulosefabrikk i Tofte på Hurum. 

## Litteratur
* 
* 
* 

## Eksterne lenker
*
21. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**21. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** starter lørdag 17. oktober 2020 med og avsluttet søndag 18. oktober.










## Kampfakta
**Lørdag 17. oktober**






**Søndag 18. oktober**



## Referanser
Supersonisk motor

**Supersonisk motor**  (engelsk *scramjet*, av  supersonic combusting ramjet) er en variant av ramjet-jetmotoren der forbrenningen skjer i en luftstrøm med overlydshastighet. Dette kan bare hende når et fly kommer over lydens hastigheten, og luften blir presset tett sammen før den blir tent sammen med brennstoffet. 

## Sammenligning med rakettmotoren
Fordelen med en supersonisk motor jevnført med en rakettmotor er den samme som med ramjet. En trenger ikke blande surstoff (O2) i brennstoffet, men vinner den fra luften omkring akkurat som ved en vanlig forbrenningsmotor. 

## Referanser


## Litteratur
* Segal, Corin (2009). The Scramjet Engine: Processes and Characteristics. Cambridge Aerospace Series (New York, New York: Cambridge University Press). ISBN 978-0521838153. Henta 13. februar 2016. 
* Hill, Philip Graham; Peterson, Carl R. (1992). Mechanics and Thermodynamics of Propulsion (2 utg.). Reading, Massachusetts: Addison-Wesley Publishing Company. ISBN 978-0201146592. Henta 13. februar 2016. 
* Billig, Frederick S. (1993). «SCRAM - A Supersonic Combustion Ramjet Missile». 29th Joint Propulsion Conference and Exhibit. Monterey, California: AIAA. doi:10.2514/MJPC93. . 
* Ingenito, Antonella; Bruno, Claudio (2010). «Physics and Regimes of Supersonic Combustion». AIAA Journal 48 (3): 515–525. Bibcode:2010AIAAJ..48..515I. ISSN 0001-1452. doi:10.2514/1.43652. Henta 13. februar 2016. 
* 
* «Revolutionary jet engine tested». BBC News (BBC). 25. mars 2006. Arkivert frå originalen den 2016-02-13. Henta 13. februar 2016. 
* 
* Schneider, David (2002). «A Burning Question». American Scientist 90 (6): 1. Arkivert frå originalen 2016-02-13. Henta 13. februar 2016. 
* «Hypersonic Scramjet Projectile Flys In Missile Test». SpaceDaily (Ronkonkoma, New York: Space Media Network). 4. september 2001. Henta 13. februar 2016. 
*  
* 
* 
* Swinerd, Graham (2010). How spacecraft fly: spaceflight without formulae. Copernicus Books. ISBN 9781441926296.
Kastre kommune

**Kastre** er en landkommune i Tartu fylke i Estland. Det bor om lag 5&nbsp;184 mennesker i kommunen (2019), fordelt på ca 493 km². Administrasjonssenteret i kommunen er Kurepalu.

Kommunen ble opprettet i 2017 gjennom en sammenslåing av landkommunene Haaslava, Mäksa og Võnnu.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
22. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**22. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** startet lørdag 24. oktober 2020 og avsluttet søndag 25. oktober med  &ndash; .










## Kampfakta
**Lørdag 24. oktober**







**Søndag 25. oktober**


## Referanser
23. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**23. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** ble spilt onsdag 28. oktober 2020 og avsluttet med  &ndash; .










## Kampfakta
**Onsdag 28. oktober**









## Referanser
24. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**24. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** ble spilt søndag 1. november 2020.










## Kampfakta
**Søndag 1. november**









## Referanser
Simmu Tiik

** Simmu Tiik**  (født 19. februar 1959 i Tartu) er en estisk diplomat og fra 2008 til 2012 ambassadør i Russland. I 2012 ble Tiik utnevnt til Estlands ambassadør til Norge  og Island. 

Tiik studerte ved Universitetet i Tartu og Universitetet i København. Etter å ha fullført studiene begynte han å jobbe for Utenriksdepartementet i 1993. Fra 1997 til 1999 jobbet han ved den estiske ambassaden i København. Fra 2003 til 2006 var Tiik estisk ambassadør i Irland. Han har vært ansvarlig for Moldova siden 2017.

## Referanser
25. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**25. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** startet onsdag 4. november 2020 og avsluttes onsdag 18. november.

3. november 2020 fikk en -spiller påvist Covid-19 etter kamp mot , det fører til at kampene  &ndash;  og  &ndash;  ble utsatt.










## Kampfakta
**Onsdag 4. november**






**Onsdag 18. november**



## Referanser
27. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**27. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** startet søndag 15. november 2020 og avsluttet med  &ndash; .










## Kampfakta
**Søndag 15. november**









## Referanser
Per Kristian Pedersen

**Per Kristian Pedersen** (født 16. mai 1943 i Horten) er norsk siviløkonom og tidligere yrkesdiplomat.

Pedersen tjenestegjorde som ministerråd ved Norges faste delegasjon til OECD i Paris fra 1985 til 1990. Fra 1999 til 1995 var han ministerråd ved ambassaden i Washington D.C. Fra 1995 var han underdirektør i Utenriksdepartementet, og i perioden 1995–2000 var han spesialrådgiver i Utenriksdepartementet og ambassadør til Det internasjonale energibyrået. Pedersen var ambassadør i Tallinn fra 2000 til 2005, og fra 2005 til 2007 var han ambassadør i Tunis. Fra 2007 til 2010 var han ambassadør i Alger.

## Ordener og utmerkelser
Han ble i 2005 tildelt den estiske Terra Mariana-korsets orden av første klasse.

## Referanser
26. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**26. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** startet lørdag 7. november 2020 og avsluttet torsdag 10. desember.

3. november 2020 fikk en -spiller påvist Covid-19 etter kamp mot , det fører til at kampene  &ndash;  og  &ndash;  ble utsatt.

20. november 2020 fikk en -spiller påvist Covid-19 etter kamp mot  den 18. november, dette medfølger at den allerede utsatte kampen mellom  og  som skulle blitt spilt 25. november blir utsatt igjen. Kampen ble senere, etter innspill fra klubbene, framskyndet med en dag.










## Kampfakta
**Lørdag 7. november**




**Søndag 8. november**


**Torsdag 3. desember**

**Torsdag  10. desember**


## Referanser
30. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**30. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** ble i sin helhet spilt søndag 13. desember 2020. Kampen mellom Jerv og Åsane skulle ha blitt spilt på Levermyr, men den 10. desember ble det bestemt at kampen ble flyttet til Sør Arena.










## Kampfakta
**Lørdag 13. desember**









## Referanser
Gligor Prlichev

**Grigor Stavrev Prlichev** (født 18. januar 1830 i Ohrid i det daværende ottomanske riket, død 6. februar 1893 samme sted) var en bulgarsk forfatter og oversetter.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
29. serierunde i OBOS-ligaen 2020

**29. runde i [[OBOS-ligaen 2020]]** startet lørdag 28. november 2020 og ble avsluttet mandag 7. desember 2020.










## Kampfakta
**Lørdag 28. november**

**Søndag 6. desember**

**Mandag 7. desember**







## Referanser
Øster Hus Arena

**Øster Hus Arena** er hjemmearenaen til Sandnes Ulf i Sandnes kommune i Rogaland fylke. 

Stadion ble ferdigstilt og overlevert 3. februar 2020.

## Referanser
Nils Gunnar Kvamstø

**Nils Gunnar Kvamstø** (født 31. januar 1964) er en norsk meteorolog og professor ved Universitetet i Bergen. Han ble fra 2022 direktør for Havforskningsinstituttet i et seksårig åremål. 

## Karriere

Kvamstø ble cand.scient. ved Geofysisk institutt ved UiB i 1989 og dr.scient. i 1992 samme sted. Etter et forskningsopphold ved European Centre for Medium-Range Weather Forecasts (ECMWF) i Reading i England ble han i 1993 ansatt som forsker ved Geofysisk institutt ved UiB og i 1999 som førsteamanuensis samme sted. Han ble professor i meteorologi i 2006. Han var instituttleder for Geofysisk institutt 2011–2019. I 2019 ble han marin dekan ved UiB. Han ble i 2021 utnevnt av Kongen i statsråd til direktør for Havforskningsinstituttet i et seksårig åremål fra 2022.

Hovedfags- og doktorgradsarbeidene hans omhandlet behandling/beskrivelse av skyer og nedbør i numeriske værvarslingsmodeller. Senere har arbeidene dreiet mot klimamodellering og klimaanalyse. Problemstillingene i disse arbeidene er rettet mot vekselvirkning mellom hav og atmosfære.

Kvamstø var sentral i oppbyggingen av klimamodelleringsaktiviteten ved Bjerknessenteret for klimaforskning og i etableringen av Bergen Offshore Wind Center. Som styremedlem fra starten av har han vært en vesentlig bidragsyter til etableringen av det nasjonale prosjektet Arven etter Nansen. Både som forsker og gjennom styreroller har han blant annet hatt et betydelig engasjement for samarbeidet i Nansen-Zhu International Research Center i Beijing i Kina og Nansen Tutu Center i Cape Town i Sør-Afrika.

## Bibliografi i utvalg

* Sorokina, S. A., Li, C., Wettstein, J. J. og Kvamstø, N. G. (2015) Observed atmospheric coupling between Barents Sea and the Warm-Arctic Cold-Siberia anomaly pattern.  J. Clim., DOI: 10.1175/JCLI-D-15-0046.1

*Furevik, T., Bentsen, M., Drange, H., Kindem, I. K. T., Kvamstø, N.G.]og Sorteberg, A. (2003). Description and Validation of the Bergen Climate Model: ARPEGE coupled with MICOM,  Clim. Dyn., 21, 27-51

*Kvamstø, N. G., P. Skeie og D. B. Stephenson, (2004). Large-scale impact of localized Labrador sea-ice changes on the North Atlantic Oscillation. Int. J. Climatol. 24, 603-612

*Grønås, S. og Kvamstø, N. G. (1995) Numerical simulations of the synoptic conditions and development of Arctic outbreak polar lows. Tellus A, 47, 797-814

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Etiopisk steinbukk

**Etiopisk steinbukk** (*Capra walie*) kalles også **waliasteinbukk** og er en monotypisk art i slekten geiter (*Capra*), som videre inngår i tribuset sauer og geiter (Caprini) i kvegfamilien (Bovidae). Arten er utbredt i Simienfjellene i Etiopia, og i all hovedsak innenfor Simien nasjonalpark.

## Taksonomi

Det er fortsatt knyttet usikkerhet til om etiopisk steinbukk er en selvstendig art eller en underart av nubisk steinbukk (*C. nubiana*). Sistnevnte er imidlertid fysisk mindre, mer sandfarget, og har lenger og slankere horn. Dessuten er utbredelsen helt forskjellig, i det nubisk steinbukk lever lenger mot nord.

## Biologi
Det er utpreget kjønnsdimorfisme mellom kjønnene, men størrelsesforskjellen er mindre enn blant geiter flest. Arten har en kroppslengde på cirka , avhengig av kjønn, og en kort hale som typisk utgjør cirka . Bukkens skulderhøyde er cirka , og geitas cirka . Bukken veier typisk  og geita cirka . Bukkens horn måler typisk , mens geitas måler kun cirka .

Bukkens pels er mørk nøttebrun over ryggen og blir gradvis noe lysere og bakkere nedover flankene til nærmest blek i buken. Nedre del av brystet og øvre del av de fremre ekstremitetene er tilnærmet sort hos eldre bukker. Framsiden av halsen blir gradvis gråhvit. Det er også sorte markeringen langs nedre del av flankene og på framsiden av lærene. Hakeskjegget er også sort. Geitas pels ligner bukkens, men har et grålig skjer og mangler de store markeringene. Hun bærer ikke hakeskjegg.

Arten synes mer sosial enn andre geiter og lever som oftest i små blanda grupper på tre individer i snitt, men mindre flokker på opp mot 11 dyr er registret. Eldre bukker er imidlertid mer solitære, men de vil allikevel typisk holde seg i nærheten. Dyrene kan pare seg året rundt, men det er mest vanlig i tidsrommet mars–mai. Eldre bukker står for de fleste paringene. Geita går drektig i 150–165 dager og føder normalt kun ett avkom, og bare sjelden to, som regel i september–oktober. Ingen ting er kjent omkring avvenningen.

Habitatet består av nedbørsrike fjellskråninger med betydelig fuktighet og rik vegetasjon, vanligvis i høyder på omkring , men unntaksvis også opp til hele . Dyra beiter i hovedsak på ulike sorter gress og observeres ofte sammen med geladabavianer (*Theropithecus gelada*), som er gode varslere.

## Inndeling
Inndelingen følger *Bovids of the World: antelopes, gazelles, cattle, goats, sheep, and relatives* av Castelló (2016).

* Caprini, sauer og geiter
** *[[geiter|Capra]]*, geiter
*** *[[skruegeit|C. falconeri]]*, skruegeit
*** *[[kubantur|C. caucasica]]*, kubantur
*** *[[dagestantur|C. cylindricornis]]*, dagestantur
*** *C. walie*, etiopisk steinbukk (monotypisk)
*** *[[nubisk steinbukk|C. nubiana]]*, nubisk steinbukk
*** *[[alpesteinbukk|C. ibex]]*, alpesteinbukk
*** *[[sibirsteinbukk|C. sibirica]]*, sibirsteinbukk
*** *[[pyreneersteinbukk|C. pyrenaica]]*, pyreneersteinbukk
*** *[[besoargeit|C. aegagrus]]*, besoargeit
*** *[[geit|C. hircus]]*, geit

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Harald Nilsen Tangen

**Harald Nilsen Tangen** (født 2001) er en norsk fotballspiller som spiller for . 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Christoffer Larssen Berger

**Christoffer Larssen Berger** (født 21. desember 1995 i Trondheim) er en norsk ishockeyspiller som siden 2020/21 spiller på Grüner Allianseidrettslag. Moderklubben er Astor. Han har spilt for Rosenborg IHK (ungdomsklubb), Manglerud Star, Stjernen Hockey, Lillehammer IK (ungdomsklubb), Kongsvinger Knights, Narvik og Vålerenga Hockey.

Larssen Berger spiller som løper og skyter med venstre fatning.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
8. etappe av Giro d’Italia 2020

**8. etappe av [[Giro d'Italia 2020]]** gikk fra Giovinazzo til Vieste 10. oktober 2020. 

Alex Dowsett vant etappen fra et seksmannsbrudd.

## Etapperesultater

## Sammenlagt etter etappen

## Referanser


## Eksterne lenker

*
André Evensen

**André Evensen** (født 31. oktober 1987 i Hamar) er en norsk ishockeytrener og tidligere ishockeyspiller. I januar 2019 ble han assistent trener for Grüner Allianseidrettslag i GET-ligaen. Moderklubben er Storhamar Hockey og har spilt hos Storhamar 2 fram til 2007.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Filosofiåret 1970

**Filosofiåret 1970** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1970.

## Publikasjoner

## Fødsler




## Referanser
9. etappe av Giro d’Italia 2020

**9. etappe av [[Giro d'Italia 2020]]** gikk fra San Salvo til Roccaraso 11. oktober 2020. 

Ruben Guerreiro vant etappen.

## Etapperesultater

## Sammenlagt etter etappen

## Referanser


## Eksterne lenker

*
Media vita in morte sumus

**Media vita in morte sumus** er den første strofen på en koral fra tidlig middelalder. Den blir tilskrevet Notker Balbulus, død 992, men kan ha eldre kilder, helt tilbake til orientalsk liturgi musikken. Koralen er gjendiktet og utvidet av Martin Luther (*Mitten wir im Leben sind)*, og videre gjendiktet til norsk av Magnus Brostrup Landstad (*Midt i livet finnes vi).* 
## Historie

### Opprinnelse)
Landstad tilskriver koralen Notker den stamme (ca. 840–912). Andre kilder mener den stammer fra orientalsk liturgi.

### Gjendiktninger
Teksten er utgangspunktet for Martin Luthers gjendiktning i salmen *Mytten wir ym leben synd / mit dem todt vmbfangen.* Luther har tilføyet to vers der de innledende strofenes mening utdypes. Salmen lyder idag *Mitten wir im Leben sind / mit dem Tod umfangen*. Salmen er inntatt i den tyske Evangelisches Gesangbuch som nummer 518. Den finnes også I den tyske, katolske sangboken Gotteslob (2013), som nummer 503. I M. B. Landstads Kirkesalmebok er salmen inntatt som nummer 204. Landstads gjendiktning er bygget på Luthers salme, og innledes med strofen *Midt i livet finnes vi / Stedt i dødens våde.* Sibelius-akademiet viser til en melodi fra 1695 med teksten *Hela werlden klagar sigh* og oppgir *Media vita in morte sumus/Mitten wir im Leben* sind som salmens forbilde. Koralen ble oversatt til svensk av Olaus Petri og inntatt i Swenske songer eller wisor 1536. Den går idag (2019) under tittelen*Vi på jorden leva här.*  
### Tonesettinger
* Arnold von Bruck (1500–1554): *Mitten wir im Leben sind*
* Nicolas Gombert (1495–1560): *Media vita*
* Jacobus de Kerle (1531–1591): *Media vita in morte sumus*
* Orlando di Lasso (1532–1594): *Media vita*
* John Sheppard (1515–1558): *Media vita a 6*
* Henri Dumont (1610–1684): *Media vita in morte sumus*
* Johann Sebastian Bach (1685–1750) *Mitten wir im Leben sind* (BWV 383)
* Felix Mendelssohn Bartholdy (1809–1847), *Mitten wir im Leben sind*

## Referanser
Carl Wassenius

**Carl Wassenius** (født 6. oktober 1999 i Djursholm) er en svensk profesjonell ishockeyspiller som spiller for Grüner på utlån fra AIK i Hockeyallsvenskan. Wassenius har også spilt i Örebro HK, Enköpings SK og Väsby IK (lån). 

10. oktober 2020 scoret Wassenius det første offisielle målet på åpningsdagen i «Nye Jordal Amfi ».  

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kristo Tohver

**Kristo Tohver** (født 11. juni 1981 i Tartu) er en estisk fotballdommer som til daglig dømmer i landets øverste divisjon Meistriliiga. I tillegg har han dømt flere internasjonale kamper på aldersbestemt nivå både i regi av FIFA og UEFA.

Tohver debuterte som hoveddommer på landets øverste nivå i 2001. Hans første europacupkamp kom den 15. juli 2010, da han dømte andre kvalifiseringsrunde av UEFA Europa League 2010/11 mellom Brøndby IF og FC Vaduz (3–0). Han har siden dømt gruppespillkamper i UEFA Europa League og kvalifiseringskamper til UEFA Champions League.

Han har dømt flere landskamper på U-17, U-19 og U-21-nivå, blant annet flere kamper under kvalifisering til aldersbestemte europamesterskap samt i europamesterskap for U-17 i 2011 og U-19 i 2019. Han har også dømt flere kvalifiseringskamper til både europamesterskap og verdensmesterskap på seniornivå. Tohver debuterte internasjonalt som hoveddommer på øverste nivå den 19. november 2008, da han dømte vennskapskampen mellom  og  (1–1).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Filosofiåret 1964

## Publikasjoner
## Fødsler

## Dødsfall

## Bildegalleri

Garrigou1.jpeg|Réginald Garrigou-Lagrange(1877–1964)


## Referanser
Gent–Wevelgem 2020

**Gent–Wevelgem 2020**, den 82. utgaven av sykkelrittet Gent–Wevelgem, ble arrangert 11. oktober 2020, utsatt fra 29. mars.

Mads Pedersen vant rittet.

## Lag og ryttere

## Resultater

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Milton Glaser

**Milton Glaser** (født 26. juni 1929 i The Bronx i New York City, død 26. juni 2020) var en amerikansk grafisk designer. Han stod blant annet bak utformingen av den ikoniske I Love New York-logoen en psykedelisk plakat med Bob Dylan som motiv, og logoene til DC Comics, Stony Brook University og Brooklyn Brewery. I 1954 var han en av dem som etablerte Push Pin Studios, han startet *[[New York (magasin)|New York Magazine]]* sammen med Clay Felker, og i 1974 startet han sitt eget designbyrå som fikk navnet Milton Glaser, Inc. Blant arbeidene som nådde ut til et stort internasjonalt publikum var hans mange illustrasjoner til plateomslag. Mange av verkene hans har blitt utstilt og kjøpt inn av museer over hele verden. Han mottok en rekke priser for arbeidene sine, og i 2009 mottok han National Medal of the Arts fra president Barack Obama. Han var den første grafiske designeren som mottok denne anerkjennelsen.

## Bakgrunn
Milton Glaser var sønn av Eugene og Eleanor (født Bergman) Glaser, som var jødiske immigranter fra Ungarn. Familien bodde i den sørlige delen av bydelen The Bronx, der faren eide og drev et kombinert renseri og skredderverksted. Moren Eleanor var hjemmeværende husmor. Milton Glaser gikk på tegneskole i oppveksten, med kunstnerne Raphael og Moses Soyer som lærere, og etter grunnskolen tok han high school-utdannelse ved High School of Music & Art på Manhattan.

I 1974 etablerte han sitt eget designbyrå som han kalte Milton Glaser Inc. I 1983 startt han og Walter Bernard firmaet WBMG som spesialiserte seg på design for trykte medier; også dette firmaet holdt til i New York City. WBMG har vært ansvarlig for layouten til 50 tidsskrifter, aviser og andre utgivelser over hele verden.

I løpet av sin lange karriere formga Glaser egenhendig over 400 plakater. Arbeidene hans finnes på Cooper Hewitt National Design Museum i New York; Victoria and Albert Museum i London og Israel Museum i Jerusalem. Han har også vært representert på utstillinger i en rekke land rundt om i verden. Dessuten hadde han separatutstillinger på Centre Georges Pompidou i Paris og på Museum of Modern Art i New York City.

## Verker (utvalg)

Fil:I_Love_New_York.svg|I Love New York-logoen
Fil:Brookylnbrewery.svg|Brooklyn Brewery-logoen
Fil:DC Bullet (SVG).svg|Logen som DC Comics benyttet fra 1977 til 2005
Fil:Stony Brook University logo.svg|Logoen til Stony Brook University
Fil:SBSH logo.gif|Logoen til Stony Brook Southampton


## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Dalgårdbrua

**Dalgårdbrua** er ei 180 meter lang veibru over Uglabekken ved Dalgård mellom Kystad og Munkvoll i Trondheim. Den er en del av Byåsveien og fylkesvei 6650. Ifølge Statens vegvesen trafikkerer 10&nbsp;500 biler i gjennomsnitt daglig over brua pr. 2018.

## Historikk
Dalgårdbrua ble bygget i perioden 1995–1996 og ble offisielt åpnet i 1996, i forkant av VM på ski i 1997. Hensikten med å bygge brua var å etablere en mest mulig effektiv vei til Granåsen, der VM på ski ble arrangert i 1997. Byggingen av brua gjorde at man unngikk å kjøre via Gamle Oslovei på strekningen mellom Munkvoll og Kystad. Brua fikk på 2000-tallet materielle skader som medførte at metallplater festet til brua begynte å ruste. Dette medførte igjen at enkelte av metallplatene på brua løsnet og falt ned på en populær tursti.

## Litteratur
*
Filosofiåret 1980

**Filosofiåret 1980** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1980.

## Publikasjoner

## Fødsler

## Dødsfall




## Referanser
Filosofiåret 1946

## Publikasjoner
* Michael Polanyi, *Science, Faith and Society* (1946)
* Erich Auerbach, *Mimesis: The Representation of Reality in Western Literature* (1946)
* Georges Politzer, *Principes élémentaires de philosophie* (publisert posthumt, basert på Politzers notater fra 1935 og 1936)

## Fødsler

## Dødsfall

## Bildegalleri

Bundesarchiv Bild 146-2005-0168, Alfred Rosenberg.jpg|Alfred Rosenberg(1893–1946)
Dworkin_on_After_Dark.JPG|Andrea Dworkin(1946–2005)
François_Ewald.jpg|François Ewald(1946–2005)


## Referanser
Hans Kristian Svensholt

**Hans Kristian Svensholt** (født 1940) er en norsk kontreadmiral og tidligere Generalinspektør for Sjøforsvaret.

Han har gjennomgått Sjøkrigsskolens nederste og øverste avdeling på sjøoffiserslinjen (1966). Han har stabsutdanning i Storbritannia. Videre har han Forsvarets Høgskole hovedkurs og sjefskurs. Han har  forskjellige kurser i  nasjonal og NATO regi.

Svensholt har mangeårig sjøtjeneste på missiltorpedobåter og fregatt. som skipssjef, skvadronssjef og flotiljesjef i Nord-Norge.

Han har langkurs i skipsartilleri og har tjenestegjort ved skolesenteret Haakonsvern. Han har også vært MTB inspektør. Han tjenestegjorde ved SACLANT (NATO) i USA i tre år. I 1988 ble han utnevnt til kommandør og sjef for prosjektseksjonen Sjøforsvarets forsyningskommando.
Han ble flaggkommandør i 1990 og ble beordret til stilling som marineinspektør.

I 1993 ble Svensholt utnevnt til kontreadmiral og sjef for Sjøforsvarets forsyningskommando.

Svensholt var Generalinspektør og sjef for Sjøforsvaret 1995-2000. Han ble pensjonert i 2000.

Han er tildelt Forsvarsmedaljen med laurbærgren og den amerikanske Legion of Merit. 

## Referanser
Folketellingen 1930

**Folketellingen i 1930** var den fjortende folketellingen som ble gjennomført i Norge. Folketallet per 1. desember var , hvilket var en økning på 6,2% siden folketellingen 1920.

Denne kartla bl.a. boforhold, giftemål og antall barn. I 1930 måtte alle gifte kvinner svare på spørsmålene «Hvilket år blev De gift» og «Hvor mange barn er født i dette ekteskap?». Dernest yrke. Det ble også spurt om samisk eller kvensk bakgrunn. De som hadde både samisk/kvensk og norsk bakgrunn ble bedt om å registrere dette. Eksempel: En person hadde en forelder som var ren same og en forelder som var halvt same og halvt norsk, skulle vedkommende registrere seg som norsk-samisk med to streker under samisk.
Videre fysiske og psykiske nedsettelser. Blinde, døvstumme, «åndssvake» og «sinnssyke» ble registrert som dette i tellingen. Barn under åtte år med sterk synsnedsettelse ble også registrert.

Den offisielle datoen for folketellingen var 1. desember 1930, slik at den etter planen vil bli allment tilgjengelig 1. desember 2030.

I det videre følger befolkningsoversikt fordelt på landets byer, herredskommuner og fylker i 1920. Den opprinnelige statistikken skiller mellom landistrikt og byer, men er her slått sammen for hvert fylke.

## 01. [[Østfold]]

## 02. [[Akershus]]

## 03. [[Oslo fylke|Oslo]]

## 04. [[Hedmark]]

## 05. [[Oppland]]

## 06. [[Buskerud]]

## 07. [[Vestfold]]

## 08. [[Telemark]]

## 09. [[Aust-Agder]]

## 10. [[Vest-Agder]]

## 11. [[Rogaland]]

## 12. [[Hordaland]]

## 13. [[Bergen fylke|Bergen]]

## 14. [[Sogn og Fjordane]]

## 15. [[Møre og Romsdal|Møre]]

## 16. [[Sør-Trøndelag]]

## 17. [[Nord-Trøndelag]]

## 18. [[Nordland]]

## 19. [[Troms]]

## 20. [[Finnmark]]

## Folketallet i [[Norge]] 1930

## Referanser
Megaceras quadraticollis

***Megaceras quadraticollis*** er en bille som hører til gruppen hornbiller i familien skarabider (Scarabaeidae).

## Utseende
En stor (ca. 40 millimeter), kort og bred, blank, svart hornbille. Hannen har et kraftig horn i pannen, dette er særlig kraftig hos denne arten, og to korte, butte, framoverrettede horn på pronotum, som er høyt hvelvet, for det meste svært blankt, men med et parti med kraftig, nettmasket skulptur på hver side. For-leggen (protibia) har tre tenner. Dekkvingene er glatte og blanke.

## Levevis
Lite er kjent om biologien til disse billene. De fleste av artene er tilsynelatende sjeldne, og lever i løvskog. De voksne billene er nattaktive. Larvene utvikler seg mest sannsynlig i råtne stokker.

## Utbredelse
Arten er kjent fra Brasil, Peru og Ecuador.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien skarabider, Scarabaeoidea
**** Familien skarabider, (Scarabaeidae) Latreille, 1806
***** Underfamilien hornbiller, Dynastinae MacLeay, 1819
****** Stammen Oryctini Mulsant, 1842
******* Slekten *[[Megaceras]]* Hope, 1837
******** ***Megaceras quadraticollis*** Dechambre, 1975

## Eksterne lenker
* Bilder av arten
* 
*
Game manager

I amerikansk fotball er en **game manager** en quarterback som presterer gjennomsnittlig i statistikker som pasninger og touchdowns, men begår få feilsteg, som interceptions og fumbles. En slik quarterback blir sjelden sett på som en stor faktor i hvorvidt laget vinner eller taper; han presterer godt nok til å ikke negativt påvirke andre spillere på laget, selv om han selv ikke har evner som gjør ham til en elitespiller. Game managers trenger ofte et sterkt forsvar og et angrep med gode rushere.

Arizona Sports sa at «game manager» var «a term that often comes with negative connotations of a non-talented, play-it-safe type of quarterback». *[[The New York Times]]* beskrev det som et «backhanded compliment». *[[San Francisco Chronicle]]* skrev, «As consolation ... Quarterbacks are called game managers only if they're winning.»" Associated Press skrev, «But like any cliche, [*game manager* is] oversimplified». Tidligere president for Indianapolis Colts Bill Polian spøkte, «Every quarterback is a game manager, it's what the job is all about». Nick Saban sa «I don't think you can be a good quarterback unless you're a really good game manager». *[[Los Angeles Times]]* påpekte at selv om Trent Dilfer ikke kunne ses på som en elitespiller vant Baltimore Ravens Super Bowl XXXV i 2020 med et dominerende forsvar og Dilfer som game manager. Peyton Manning, som ble utpekt til NFL Most Valuable Player fem ganger, ble en game manager med et Denver Broncos fokusert på forsvar i 2015, da han vant sin andre ligatittel og ble den nest eldste quarterbacken til å vinne et Super Bowl, 39 år gammel.

## Se også
*Journeyman quarterback

## Referanser