Den første spanske republikken

**Den første spanske republikken** ble etablert på Den iberiske halvøy i februar 1873 og opphørte i 1874.  

## Bakgrunn
I 1866 og 1868 ledet Juan Prim to opprør i det spanske kongedømmet som førte til at dronning Isabella II av Spania måtte forlate Spania for godt. På tross av at sterke krefter ønsket en republikk, ble Prim utnevnt til regent mens letingen etter en akseptabel konge foregikk. Det viste seg å være vanskelig å finne en passende kandidat. En av de mange kandidatene var den tyske prinsen Leopold av Hohenzollern-Sigmaringen. Leopolds kandidatur var den utløsende årsak til den fransk-tyske krig i 1870.

Tronen gikk i stedet til den italienske prinsen Amadeus av Savoia. Amadeus ble motarbeidet av sterke krefter i statsforvaltningen, og i februar 1873 gav han opp og forlot landet.

## Republikken etableres
Dagen etter at Amadeus forlot landet og abdiserte, erklærte det spanske parlamentet landet som republikk. De republikanske lederne hadde egentlig planlagt en føderasjon, men intern uenighet i parlamentet gjorde at spørsmålet om statens oppbygning ble utsatt. Til slutt vant den føderasjonsvennlige fløyen gjennom.

Republikken ble kortvarig og fungerte bare i elleve måneder. Det var flere grunner til dette. Uro i de væpnede styrker, uro i Catalonia, press fra kirken, intern krangel mellom republikkens ledere og flere kuppforsøk bidro til å velte republikken. I løpet av de elleve månedene med republikk hadde Spania hele fire forskjellige presidenter.

## Republikkens opphør
Den 4. januar 1873 gikk republikken under i kaos. General Manuel Pavía avsatte da regjeringen og oppløste parlamentet. Pavía ønsket en ny, bred samlingsregjering, men da få partier var interesserte i å samarbeide med ham, fikk den nye regjeringen ingen legitimitet. Francisco Serrano ble utpekt til president, samtidig som borgerkrigslignende tilstander utviklet seg.

Mot slutten av 1874 ble Isabellas sønn Alfonso utpekt til ny konge av Spania av general Martínez Campos, og hentet hjem fra sitt eksil. Resten av hæren unnlot å gripe inn da Campos gikk inn i Valencia i Alfonsos navn, noe som ble den endelige avslutningen på republikken. I 1875 ble Alfonso formelt erklært som Spanias konge.

## Bildegalleri

Fil:Isabella II of Spain in exile.jpg|Dronning Isabella i eksil i Paris. Isabella ble tvunget til å forlate Spania i 1868.
Fil:Exterior del Congreso en la tarde del día 10, el diputado Sr Figueras dice al pueblo, «Saldremos de aquí con la República triunfante, o muertos», de Pellicer.jpg|Folkemengde utenfor parlamentsbygningen Palacio de las Cortes, samtidig som Spanias deputertkammer etablerte republikken.
Fil:Madrid, proclamación de la república por la Asamblea nacional, de Pellicer.jpg|Nasjonalforsamlingen erklærer republikken for opprettet. Gravering som ble trykket den 16. februar 1873 i *[[La Ilustración Española y Americana]].*
Fil:La République à Madrid, Scènes des rues dans la soirée du 11 Février, de Vierge.jpg|Opprettelsen av republikken feires i Madrids gater natten til 11. februar. Tegningen av kunstneren Daniel Urrabieta Vierge ble trykket i *[[Le Monde Illustré]]*.
Fil:Barcelona, proclamación de la república, aspecto de la plaza de San Jaime en la mañana del 21 de febrero, de Pellicer.jpg|Opprettelsen av republikken kunngjøres i Barcelona på plaza de Sant Jaume. Graveringen stod på trykk i *[[La Ilustración Española y Americana]]* 8. mars 1873.
Fil:La esp Rep. Federal, Rep. Unitaria (2).JPG|Karikatur i satirebladet *[[La Flaca (revista)|La Flaca]]* de 3. mars 1873. Striden står mellom de radikale, som vil ha en unitaristisk republikk (la república unitaria) og de føderalistiske republikanerne, som vil ha en føderal republikk. Dessuten er det strid i føderalistenes leir, mellom «los transigentes» og «los intransigentes».
Fil:La force armée dégageant les abords des Cortes dans la journée du 24 février, Madrid, de Vierge.jpg|Hendelsene den 24. februar i Deputertkammeret (Congreso de los Diputados). Illustrasjon fra *[[Le Monde Illustré]]*.
Fil:La Republica Española En El Mundo revista La Flaca, 28 de marzo de 1873.JPG|Karikatur fra satirebladet *[[La Flaca (revista)|La Flaca]]* den 28. mars 1873: Den nye spanske republikken får støtte fra republikkene Sveits, USA og Frankrike, men monarkiene og keiserdømmene tar avstand fra den.
Fil:Cuatro de la tarde; La milicia sublevada en la plaza de toros, 23 de abril de 1873.jpg|Militærtropper på Plaza de toros i Madrid den 23. april 1873.
Fil:Dos de la madrugada, 23 de abril de 1873, el señor Castelar defendiendo la salida del Congreso de la Comisión Permanente, de Balaca.jpg|Madrid, 23. april 1873: Daværende statsminister Emilio Castelar taler til folket om oppløsningen av 'la Comisión Permanente'. Gravering trykket i *[[La Ilustración Española y Americana]]* den 1. mai 1873.
Fil:M. Pi y Margall proclamé dictateur dans les Cortès de Madrid, de Vierge (cropped).jpg|Francisco Pi y Margall blir tatt i ed som president i juni 1873. Illustratør: Vierge.
Fil:Pi y margall.jpg|Portrett av Francisco Pi y Margall, Den første spanske republikkens andre president.
Fil:1º república española La Flaca 19th century.jpg|Karikatur i satirebladet *[[La Flaca (revista)|La Flaca]]:* Pi y Margall i møte med føderalistene, som er fremstilt som til dels uregjerlige småbarn kledd i tradisjonelle drakter fra sine respektive hjemtrakter.
Fil:F. de Madrazo - 1879, Nicolás Salmerón (Congreso de los Diputados, Madrid, 131 x 96 cm).jpg|Nicolás Salmerón Alonso, Den første spanske republikkens tredje president.
Fil:Siége de Valence, les intransigeants, au moment de l'entrée des troupes régulières, menacent de mort le capitaine du Mathilde et s'emparent de ce navire, sur lequel ils prennent la fuite, de Vierge.jpg|Beleiringen av Valencia, "los intransigentes" truer med å drepe kapteinen på skipet *Matilde*, tar kontrollen over skipet og setter kursen mot Cartagena.
Fil:Types carlistes, Don N. Saballs, commandant général des forces carlistes de la province de Gérone, et son état-major, de Vierge.jpg|Gravering som viser N. Saballs, den militære lederen til karlistene i provinsen Gerona, og hans stabskommando. Trykket i *[[Le Monde Illustré]]* den 22. mars 1873.
Fil:Castelar by Josep Nin i Tudó.jpg|Emilio Castelar, Den første spanske republikkens fjerde president.
Fil:General Pavía en las Cortes.png|General Manuel Pavías tropper inntar Congreso de los Diputados den 3. januar 1874.
Fil:Memorable batalla de Pavía.jpg|*Memorable batalla de Pavía* (Pavias minneverdige slag): karikatur som viser general Pavía i ferd med å begå statskupp. På trykk i *La Madeja Política*, n.º 13 (24. januar 1874). Tegning av Tomás Padró Pedret.
Fil:Eduardo Palanca.JPG|Eduardo Palanca Asensi, føderalistenes kandidat til å erstatte Emilio Castelar. Han ble ikke valgt fordi avstemningen ble forpurret av general Pavías statskupp den 3. februar 1874.
Fil:Francisco-serrano.jpg|Portrett av general Francisco Serrano, Den første spanske republikkens siste president, fra januar til desember 1874.
Fil:General Arsenio Martínez Campos (1831-1900).jpg|General Arsenio Martínez-Campos.


## Se også

* Den andre spanske republikken
* Spanias historie

## Referanser