Mathesongården

**Mathesongården** er en forretningsgård i Trondheim sentrum. Navnet har den fått, på folkemunne, etter den første eieren. Bygningen ble oppført for kjøpmann Jacob Matheson. Han hadde grunnlagt Trondheims første rene manufakturhandel i 1852, og kjøpte denne eiendommen i 1861. Gården var da gjenreist i tradisjonell stil etter bybrannen i 1841. Matheson ønsket en større bygning, og engasjerte arkitekt Karl Norum til å stå for planlegging og utforming. Britannia Hotel, som ligger i parallellgaten Dronningens gate, hadde samme arkitekt og var ferdig utformet i 1895.   

Mathesongården sto ferdig i 1898 og står fortsatt, i 2025, omtrent som den fremsto i 1890-årene.   

## Arkitektkonkurranse i 1896
Flere arkitekter fikk mulighet til å levere utkast til hvordan Mathesongården burde utformes, og flere leverte tegninger. Trondheimskontoret Solberg & Christensen, som blant annet hadde tegnet Strinda kirke, var en av forslagssstillerne. En annen var arkitekt Einar Halleland fra Haugesund. Arkitekt Karl Norum leverte også et utkast, og var den som fikk oppdraget.

## Arkitektur og planløsning
Mathesongården ble reist i historismens tidsalder (omtrent 1850–1910). Det ble på denne tiden vanlig å søke tilbake til tidligere tiders stilarter og benytte motiver fra gotikken, renessansen og barokken. De nye uttrykkene fikk ofte tilføyd ny- foran stilnavnet. Samme bygning kunne ha elementer fra flere tidligere stilarter, og perioden ble i årene etter kalt «stilforvirringens tid». Mathesongårdens stilart er kalt både nybarokk, berlinerbarokk og berlinerrenessanse. 

Bygningen er utført i pusset tegl. I første etasje er muren pusset for å illudere kvaderstein, mens de øvrige etasjene er frodigere og rikere på detaljer. Veggene har pilastre, vinduene er utstyrt med overstykker, og flere av takvinduene er utstyrt med små tårn i tillegg til andre detaljer. Etasjene og gesimsene bygger seg opp mot det sentrale motivet; en stor kuppel. Ut mot gaten er nederste del av «barokk-kuppelen» utsmykket med en gylden dekorasjon med Jacob Mathesons initialer som sentralt element. Utsmykningen har noen elementer som minner om rokokko, med det sentrale skjellet og grenene, og at det hele er gyldent, men utsmykningen er strengt symmetrisk, et grep som sjelden ble brukt i den «asymmetriske rokokkoen».

Kobber var et eksklusivt taktekkingsmateriale. Mathesongårdens kuppel ble kledd med sink, som var billigere enn kobber, men for å få et «kobberuttrykk» ble kuppelen malt grønn. 

Grønne tak, kupler og tårn var ettertraktet også langt senere enn 1800-tallet. Da Nidarosdomen ble restaurert på 2000-tallet, ble takene og tårnet kledd med kobber, samme materiale som før restaureringen, men for å få dem grønne raskest mulig, slik man ønsket, ble de smurt inn med hesteurin. Uten denne løsningen kunne det ta 50 år før oksideringsprosessen hadde gitt den ønskede grønnfargen.

Mathesongården har i dag (pr. 2025) et areal på i overkant av 2100 m2. Bygningen har adresse Olav Tryggvasons gate 14 og ligger på hjørnet av Olav Tryggvasons gate og Søndre gate. Den rager høyt over bygningene i nabolaget, som alle er toetasjes trebygninger, oppført etter bybrannen i 1841, men før murtvang ble innført i byen i 1845. De første årene hadde bygningen en åpen løsning. Fra første etasje kunne man se helt opp til undersiden av kuppelen, som er rikt dekorert på undersiden, (se bilde).  Rundt dette åpne sentrum, var det opprinnelig gallerier i de to øvre etasjene.

Mathesongården i Trondheim. Interior staircase.jpg|Ny trapp i 2020. Kopi av den opprinnelige
Mathesongården trapperekkverk.jpg|Nytt rekkverk i 2020. Kopi av det opprinnelige
Mathesongården kuppel.pdf|Den sentrale kuppelen
Mathesongården Trondheim dome ceiling.jpg|Innsiden av kuppelen. Den er symmetrisk. Bildet er fortegnet
Mathesongården detail ceiling of dome.jpg|Jacob Mathesons initialer også i kuppelens utsmykning


Bygården inneholdt de første årene stoffer og manufakturvarer i to fulle etasjer: «1898  ble Trondheims første Stormagasin åpnet. Her ble det handlet med finere stoffer og fasjonabel manufaktur.» I boken *Det gamle og det nye Trondhjem*, som ble publisert i 1906, kun få år etter at bygningen sto ferdig, er innholdet i forretningen beskrevet i detalj: 

:*«Forretningen […] omfatter alle Slags Manufakturvarer en detail, og de store rummelige Lokaler i den monumentale Bygning er inddelt i 6 Afdelinger med hver sin Afdelingschef, nemlig: I 1ste Etage for Kjoletøier, Modeartikler og Herreartikler. 2den Et. Overtøj, Møbelstoffe, og i Kjælderetagen Linoleum og Gulvtæppetøier. I Konfektionsfabriken for Kjoler og Kaaber, med Bestyrerinde for hver Afdeling, arbeider op til 30 Syersker. I Salgslokalerne sysselsættes10 Damer og 12 Herrer foruden Cheferne, og desuden er der ansat Maskinist for det elektriske Lysanlæg og Centralopvarmningen, Dreng og 2 Bud»*. 

Deler av øverste etasje mot nord har overlys. Her hadde fotograf Aune atelier den første tiden (se bilde), og her leide og innredet en gruppe av byens kunstnere atelierrom under Andre verdenskrig. 


Fotograf Peder O. Aunes atelier.jpg|Fotograf Peder O. Aunes atelier, øverste etasje
Jacob Mathesons kåpelager.jpg|Kåpeavdelingen
Jacob Matheson butikkinteriør.jpg|Kjolestoffer
Jacob Matheson butikklokale.jpg|Møbelstoffer, gardiner o.l.


I 1930-årene ble den åpne løsningen endret. Arkitekt Axel Guldahl junior ble engasjert til å planlegge ominnredningen. Det ble nå bygget gulv mellom etasjene. Også tårnrommet fikk gulv. Hovedetasjene ble forbundet med en svingtrapp. Denne ble i 2020 rehabilitert og fikk et rekkverk som i størst mulig grad ligner det opprinnelige.

Mathesongården har hatt flere eiere og leietagere etter at Jacob Mathesons manufakturhandel opphørte i 1946. Fra 2000 eies gården av E.C. Dahls Eiendom AS og Koteng Eiendom AS, som også har forvaltingen.

I 1997 utfordret *Adresseavisen* sine lesere til å kåre byens vakreste bygning. Mathesongården vant leseravstemningen, nesten 100 år etter at den sto ferdig.   

Bygningen er ikke fredet, men er et av Trondheim kommunes listede kulturminner, kategorisert som kategori B= Høy antikvarisk verdi, med forslag om kategori A= Svært høy antikvarisk verdi.

Trondhjems Historiske Forening har siden 1975 satt opp bronseskilt med kortfattet historisk informasjon på fasaden av historiske bygninger i Trondheim. Pr. 2009 fantes en slik plate på mer enn 100 bygninger i byen. I 2004 fikk Mathesongården sitt skilt. 

## Referanser


## Eksterne lenker

*