Living Planet Index

**Living Planet Index** (**LPI**) er en indikator for tilstanden for verdens biologiske mangfold, basert på bestandstrender for virveldyr av arter fra hele verden. Zoological Society of London forvalter indeksen i samarbeid med WWF Verdens naturfond (WWF).

Indeksen er basert på statistiske studier i tidsskrifter, databaser og offentlige rapporter en mengde populasjoner av arter blant pattedyr, fugler, krypdyr, amfibier og fisker, altså arter av virveldyr. Hensikten med indeksen er at ett tall skal fortelle om blant annet populasjonsstørrelse, tetthet for populasjoner (populasjonsstørrelse per areal), flokkstørrelse (antall individer per prøve) og fare for utryddelse.

## Resultater
Fra 1970 til 2000 har de undersøkte arter blitt redusert gjennomsnittlig med . Mellom 1970 og 2012 falt indeksen med . Denne globale trenden tyder på at naturmiljøet degraderes i et tempo uten sidestykke i menneskehetens historie. I 2018 var bestander av virveldyr redusert med  i løpet av de foregående  44 årene. Siden 1970 har arter i ferskvann gått ned med  og tropiske områder i Sør-og Sentral-Amerika var reduksjonen hele . Forfatterne gjør imidlertid oppmerksom på at «en gjennomsnittlig trend for bestander er ikke et gjennomsnitt av det totale antall dyr som er tapt».

### Beregning

Living Planet Database blir vedlikeholdt av Zoological Society of London, og inneholder populasjonstrender for fisk, amfibier, krypdyr, fugler og pattedyr. Databasen ble i 2018 beregnet ved hjelp av over  tidsserier for populasjoner av  arter. Disse er samlet inn fra en rekke kilder, for eksempel tidsskrifter, elektroniske databaser og offentlige rapporter. Dataene som brukes til å konstruere indeksen gjelder for enten populasjonsstørrelse, tetthet (populasjonsstørrelse per areal), flokkstørrelse (antall individer per prøve) eller proksy-metode for flokkstørrelse. Proksy-metoder kan være antall registrerte reir eller hekkende par som brukes i stedet for et direkte populasjonstall. Data er samlet fra mange kilder som artikler om økologiske studier i tidsskrifter, online databaser og rapporter fra nasjonale myndigheter.

En generalisert additiv modellering brukes for å fastslå den underliggende trenden i hver populasjons tidsserie. Gjennomsnittlige endringsrater blir beregnet og aggregert til artsnivåer.

Hver arts utviklingstrend er samlet for å lage en indeks for økosystemer i terrestriske-, marine- og ferskvannsmiljøer. Denne prosessen bruker en vektet gjennomsnittlig metode som legger mest vekt på de største (mest artsrike) gruppene innenfor et biogeografirike. Dette er gjort for å motvirke den ujevne geografisk og taksonomisk distribusjon av data i Living Planet Database. De tre systemindeksene danner så et gjennomsnitt som angir globale Living planet index.

### Kritikk
Det faktum at «alle nedgang i bestandsstørrelse, uavhengig av om den betyr at en populasjon er nær utryddelse eller ikke, vektes like mye» har vært nevnt som en begrensning for indeksen.

Representanter for WWF gjorde en undersøkelse i 2005 der de fant at data om populasjoner muligens ikke var underrepresentert. I 2009 ble det funnet at databasen inneholde for mye data om fugler og manglende dekning for populasjonen av tropiske arter. På den annen side ble det funnet «lite bevis for bias [for stort fokus] i retning av truede arter». En professor ved Duke University har kritisert indeksen for å overrepresentere Vest-Europa, der data har vært lett tilgjengelig. Han mente at det var problematisk å kombinere data fra ulike geografiske områder og økosystemer i en enkelt indeks. Han argumenterer for at slike rapporter sannsynligvis er motivert av et ønske om å få oppmerksomhet og samle inn penger.

En undersøkelse fra 2017 angående indeksen utført av medlemmer av Zoological Society of London publisert i *PLOS One* fant høyere nedgang enn det som hadde vært anslått. Den antyder at i områder der mindre data er tilgjengelig, kan trenden være at antallet arter faller raskere enn indeksen greier å speile.

## Publisering og dekning i media
Indeksen ble opprinnelig utviklet i 1997 av World Wide Fund for Nature (WWF) i samarbeid med World Conservation Monitoring Centre (UNEP-WCMC), avdelingen for biologisk mangfold og politikk i FNs miljøprogram. WWF publisert først indeksen i 1998. Siden 2006 har Zoological Society of London forvalter indeksen i samarbeid med WWF.

Resultatene er presentert annethvert  år i *WWFs Living Planet Report* og i publikasjoner som Millennium Ecosystem Assessment og UN Global Biodiversity Outlook. Nasjonale og regionale rapporter blir produsert for å fokusere på relevante saker på en mindre skala. Den nyeste utgaven av *Living Planet Report* ble utgitt i oktober 2018.

*[[National Geographic]]* mente i 2018 at rapporten hadde blitt «hyppig feiltolket», og mente videre at overskrifter av typen «vi mister 60 % av alle dyr i løpet av 40 år» er en feiltolkning av indeksen. Selv om de sa at  resultatene fortsatt var «katastrofale», forklarte de at siden indeksen måler biologisk mangfold, blir reduksjon av arter med liten bestand vektlagt høyere.

## Konvensjonen om Biologisk Mangfold
I april 2002 og igjen i 2006 forpliktet 188 nasjoner seg til Konvensjonen om Biologisk Mangfold. Konvensjonen gir forpliktelser for *"... at de innen 2010 skal oppnå en betydelig reduksjon av den nåværende raten for reduksjon av biologisk mangfold på globale, regionale og nasjonale nivåer..."*

Living Planet Index spilt en sentral rolle for å få etablert målet om reduksjon av artstap innen 2010 som Konvensjonen om Biologisk Mangfold fastsatte. Det har også blitt vedtatt av Konvensjonen om Biologisk Mangfold det sentrale fremgang som en indikator på utvikling mot sin Nagoya-Protokollen 2011-2020 mål 5, 6, og 12 (en del av Aichi biologisk Mangfold Mål).

Enheten for Indikasjoner og vurderinger ved Zoological Society of London er opptatt av å sikre at omfattende og robuste metoder blir implementert for måling av populasjonstrender. De ønsker å utvide Living Planet Index til generel representasjon av biologisk mangfold, blant annet utvide indeksen på meningsfulle måter ved å vurdere endringer utnyttelsesgrad eller invaderende arter.

## Se også
* Tusenårsmålene
* Bærekraftig utvikling
* Bærekraftige utviklingsmål
* ** på Wikispecies

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* LPI på GitHub