Valerjan Polisjtsjuk

**Valerjan Lvovytsj Polisjtsjuk** (ukrainsk: Валер’ян Львович Поліщук; 1897–1937) var en sovjetisk forfatter, poet, kritiker, teoretiker av litteratur og publisist.

Polisjtsjuk var en fremtredende skikkelse innen den ukrainske litterære bevegelsen kjent som «Den henrettede renessansen».

## Bakgrunn
Polisjtsjuk ble født i landsbyen Biltsje, Rivne oblast. Mellom 1911 og 1913 gikk han på skole i Lutsk, og fra 1914 til 1917 på gymnas i Jekaterinoslav (nå Dnipro). Deretter studerte han ved Sankt Petersburgs institutt for bygningsingeniører, men byttet snart til den historisk-filologiske fakulteten ved det ukrainske universitetet i Kamjanets-Podilskyj.

## Virke
Han begynte å skrive poesi i 1914, og i 1919 publiserte han sitt første dikt, "Den gamle fortellingen om hvordan Olga brente Korosten". Allerede i 1920 hadde han gitt ut tre diktsamlinger. I 1921 flyttet Polisjtsjuk til Kharkiv, hvor han engasjerte seg aktivt i ulike litterære aktiviteter. I 1923 ble han medlem av litteraturforeningen HART (an association of proletarian writers), som også inkluderte ukrainske forfattere som Mykola Khvylovyj, Valerjan Pidmohylnyj og Pavlo Tytsjyna Andre litterære formasjoner på den tiden er Pluh (1922–) og VAPLITE (1925– forkortelse for *Fritt akademi for proletarlitteratur*)

Forfatterens kone var Olena-Rakhil Konukhes. Valerjan Polisjtsjuk var kjent for sin kreativitet og søken etter det unike, noe som også kom til uttrykk da han ga navn til barna sine. Sønnen fikk navnet Mark-Reon, og datteren ble kalt Lutsyna-Elektra.

## Huset Slovo
Den samme perioden er sterkt skildret i filmen *Huset Slovo. Uferdig roman*, som ble vist på Cinemateket under ukrainske filmdager. Filmen gir et innblikk i miljøet rundt litterære formasjoner som Pluh (1922–), Hart (1923–) og VAPLITE (1925–), og viser hvordan den kulturelle oppblomstringen i Kharkiv ble slått ned av Sovjet-regimets undertrykkelse.

## Reise til Oslo og Bergen
I 1928 gjennomførte Valerjan Polisjtsjuk en reise til Skandinavia (fra Khvarkiv til Lviv, Warszawa, Berlin, Oslo, Bergen, Stockholm). Reisen fikk stor betydning både for ham personlig og for hans litterære virke. Fire år senere skrev han boken *Reid til Skandinavia* . I tekstene sine beskrev han blant annet antallet biblioteker og skoler, bokproduksjon og tilgjengelighet, samt industriell utvikling og moderne havneanlegg. Han var tydelig imponert over den sosiale infrastrukturen, som han mente vitnet om både teknologisk framskritt og et høyt utdanningsnivå. Han skrev også at han var én av tretten ukrainere i Norge i 1928. Under oppholdet i Oslo besøkte han Nasjonalgalleriet samt Nationaltheatret hvor han så premieren på Knut Hamsuns skuespill ''Livet i vold'' i oktober 1928. Sammen med Aleksandra Kollontaj (som da var diplomat i Norge) besøkte han også Nobelinstituttet for å høre Johan Ludwig Mowinckel tale. Han ønsket å møte Knut Hamsun, men fikk beskjed om at det ville være enklere å arrangere et møte med kongen.

Bare noen år etter den inspirerende reisen til Nord-Europa, ble han skutt i Sandarmokh under Stalins terror. 

Hans skildringer fra Skandinavia ble gjenutgitt på ukrainsk i 2021 av forlaget Tempora.

## Verker

* 1930: *Menneskets zenit* (ukrainsk: Зеніт людини Zenit lyudyny), Kharkiv
* 1930: *Prometevs og menneskehetens skjebne*. (utdrag) *En fornyet legende*. (ukrainsk: Прометей і людство. Оновлена легенда Prometej i ljudstvo.  Onovlena legenda ), Kharkiv
* 1930: *Rodin og Rosa* (ukrainsk: Роден і Роза. Roden i Rosa), Kharkiv
* 1930: *Den vise elefanten* (ukrainsk: Мудрий слон. Mudryj slon), Kharkiv
* 1931: *Reid til Skandinavia* (ukrainsk: Рейд у Скандинавію. Reid u Skandinavia), Kharkiv
* 1931: *Fortelling om metall og kull. En bok om Donbas* (ukrainsk: Повість металу й вугілля. Книжка про Донбас. Povist metalu j vuhillja. Knyžka pro Donbas), Kharkiv
* 1931: *Eventyret. En fortelling for barn* (ukrainsk: Пригода. Поема для дітей. Pryhoda. Poema dlja ditej), Odesa
* 1933: *Den grønne skadedyret* (ukrainsk: Зелений шкідник. Zelenyj škidnyk.), Kharkiv
* 1933: *Stæregutten* (ukrainsk: Шпаченя. Špačenja.), Kharkiv
* 1933: *Hva som reddet dem. En bok for barn*.  (ukrainsk: Що їх врятувало. Книга для дітей. Ščo jich vrjatuvalo. Knyha dlja ditej.); Kharkiv

## Referanser