Idébanken

***Idébanken*** var en serie norske opplysningsprogrammer som ble vist på NRK Fjernsyn fra 1967 til 1968. Programmet skulle vise eksempler på idéutvikling og distriktsutbygging rundt om i Norge. Programlederen Erik Bye reiste landet rundt og intervjuet folk, fra skogsarbeidere til gardskvinner og ordførere. Intensjonen med programserien var å finne frem til personer med gode ideer og koble dem sammen med andre personer eller instanser som kunne hjelpe til med å realisere ideene til beste for samfunnet.

## Programkonsept
I programseriens første episode introduserte Bye og hans medprogramleder Thorvald Tande et tomt bankhvelv som symboliserte den såkalte «idébanken» som skulle fylles med gode ideer i løpet av serien. Seerne ble også presentert for et «styre» bestående av Klare Schee, som ble introdusert som en bondekone fra et fraflyttingsstrøk, og som var grunnleggeren av Biri Tapet; Magne Akervold fra Hallingdal, som var representant for Selskabet for Norges Vel og engasjert i landbruksspørsmål; Hallstein Rasmussen, som var generalsekretær i Norges Fiskarlag (det ble presisert at han ikke var med i programmet i kraft av sin stilling, men som privatperson med stor interesse for fiskerispørsmål); Jørgen Jentoft fra Lofoten og Johan E. Hareide, som tidligere hadde vært sjef for «det indisk-norske fiskeriprosjektet i India» (siden kjent som Fiskeriprosjektet i Kerala), og deretter hadde vært utsendt av norske bistandsmyndigheter til Ghana for å evaluere et ghanesisk fiskeriprosjekt.

Erik Bye fikk status som «banksjef» i *Idébanken*. I tillegg til eget styre etter modell av foretak og forvaltningsorganer, disponerte *Idébanken* et eget hus på Marienlyst.

Helgeland Arbeiderblad presenterte det nye programmet for sine lesere under overskriften *TV aktiv i D-utbygginga* («D» stod for «distrikt»), med undertittelen *Chartrer fiskebåter som leies ut*. Avisens Oslo-korrespondent kunne videre fortelle:Norsk Rikskringkasting skal ta aktivt del i distriktsutbyggingen i Norge. Det innledes for åpent kamera i et av fjernsynets studioer 8. januar. På fortekstene står det da «Idébanken», det særegne finansieringsinstitutt som skal gjøre hele Norge til et I-land i 1967». Med prikken i en sirkel blir vignett for alt denne banken foretar seg. Bokstaven står for mange konstruktive begreper ved siden av idé – like fra initiativ og innsats, til individ, investering, interesse, innsikt, interkommunal integrering, intelligens og innspurt til innenskjært og innenbygds – distriktsutbygging over en lav sko.Som det fremgikk av Helgeland Arbeiderblads artikkel, hadde NRK leid flere nybygde fiskebåter som de fremleide for en symbolsk leiesum på én krone til fiskere som ville ta del i Idébankens virksomhet.

Programserien hadde ved oppstarten også en egen «aksjekapital» på 50&nbsp;000&nbsp;kroner, som var gitt av Den norske Bankforening og Sparebankforeningen i Norge. Formelt og juridisk var programserien likevel en del av NRK, og ikke et aksjeselskap eller på annen måte en selvstendig virksomhet.

## Kontroverser om NRKs påvirkningskraft
Programmet fikk stor oppmerksomhet. Sammenblandingen mellom NRKs virksomhet som allmennkringkaster og programseriens aktive påvirkning på norsk samfunnsutvikling forårsaket at både Kringkastingsrådet og Stortinget tok programserien opp til debatt. Dagbladet skrev på lederplass at «Idébanken er glimrende, men ingen kan vel se bort fra det faktum at den går utenom rammen for NRK's målsetting.» VG skrev på ledeplass at «(en) har hatt et forstemmende inntrykk av at Kringkastingens ledelse tidligere nærmest har oppfattet Stortingets vurdering av programvirksomheten som akademiske taleøvinger, som en bare behøvde ta hensyn til om en så ville. Det lar seg ikke gjøre denne gangen, aller minst når det gjelder Idébanken, der de alvorligste prinsippspørsmål melder seg.»

Det endte med at virksomheten ble skilt ut som et eget foretak under navnet «Den norske Idébank», underlagt Distriktenes utbyggingsfond.

## Episoder

* 8. januar 1967: introduksjon av programkonseptet (59 min.)
* 5. februar 1967 (28 min.):
*# Fiskeri som næringsvei – forsøksbåten «Glunt» og 19 andre forsøksbåter som skulle bedre arbeidsvilkår og lønnsomheten for yrkesfiskere
*# Næringsutvikling i Otta i Sel kommune
* 5. mars 1967: om behovet for utlån i en innlandsbygd med sysselsettings- og avfolkingsproblemer
* 16. april 1967
* 21. mai 1967
* 18. juni 1967
* 10. september 1967
* 7. oktober 1967
* 4. november 1967
* 22. desember 1967

## Oppfølger
Alf Tande-Petersens program *[[Opp med Norge!]]* (1994) representerte en slags revitalisering av programmet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*