Xestobium

***Xestobium*** er en slekt av små, vedborende borebiller. Mange borebillearter kan leve av tørt trevirke og kan gjøre stor skade på bygningstømmer, møbler og andre tregjenstander. De er kjent under navn som «dødningeur», «mit» og «tremark». 

«Veggesmeder» er et gammelt navn på biller av familien tyvbiller og borebiller. Navnet har de fått fordi billene, som lever inne i ganger i treverket, kommuniserer ved å dunke hodet og forbrystet mot veggene i gangene. Dette gir en hørbar tikking og man kan faktisk høre at billene holder på med noe inne i veggen. Tikkingen tyder på alvorlige billeangrep og dette bør undersøkes straks.

## Utseende

Små til middelsstore (5–9&nbsp;mm) biller, som oftest brunlige på farge. De artene som borer i ved er gjerne sylindriske, og brystskjoldet (pronotum) er høyt hvelvet og dekker hodet som en hette – dette er et trekk man finner hos mange treborende biller, for eksempel hettebiller (Bostrichidae) og barkbiller (Scolytinae). Denne gruppen har gjerne forholdsvis tynt hudpanser, og antennene er lange og trådformede.
**Hodet** er vanligvis lite og noe nedoverbøyd, fasettøynene runde eller ovale, ikke oppdelt. **Brystskjoldet** (pronotum) er vanligvis høyt hvelvet, ofte med tydelige knøler eller furer. Hos de fleste er det omtrent så bredt som dekkvingene, men av og til bare halvparten så bredt. **Dekkvingene** er oftest parallellsidige. **Beina** er forholdsvis lange og slanke, og kan foldes tett inntil kroppen.

**Larvene** er korte og trinne, gjerne mer eller mindre hårete.

## Levevis
De fleste av borebillene lever utendørs og borer i død ved, mest av løvtrær. De har mikroorganismer som hjelper dem å fordøye veden. En del arter har tilpasset seg å angripe bygningstømmer og møbler, og "markhull" i treverk stammer oftest fra disse billene. De er i stand til å angripe ganske tørt og hardt treverk. Disse artene liker gjerne å ha det varmt og man finner ofte at skadene er konsentrert til varme steder, for eksempel langs varmtvannsrør. Hos noen arter kommuniserer billene ved å dunke hodet og forbrystet mot veggene i gangene de lever i. Dette gir en hørbar tikking og har gitt opphav til navn som dødningeur og veggesmeder. Angrepene blir gjerne ikke synlig før de nyklekkede billene borer seg ut og etterlater flygehull, de kan da ha pågått i mange år og ført til store skader på bygningstømmer. Larveutviklingen kan ta opptil 12 år.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Infraordenen Bostrichiformia
**** Overfamilien bore- og hettebiller, Bostrichoidea
***** Familien tyvbiller og borebiller, Ptinidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **[[mykborebiller]]**, Ernobiinae Pic, 1912
******* Slekten ***Xestobium*** Motschulsky, 1845 
******** *[[Xestobium abietis]]* Fisher, 1947
******** *[[Xestobium affine]]* LeConte, 1874
******** *[[Xestobium africanum]]* Español, 1964
******** *[[Xestobium austriacum]]* Reitter, 1890
******** *[[Xestobium caucasicum]]* Logvinovskiy, 1977
******** *[[Xestobium declive]]* (Dufour, 1843)
******** *[[Xestobium filicorne]]* Israelson, 1974
******** *[[Xestobium gaspensis]]* White, 1975
******** *[[Xestobium impressum]]* (Wollaston, 1865)
******** *[[Xestobium marginicolle]]* (LeConte, 1859)
******** *[[Xestobium parvum]]* White, 1976
******** *[[Xestobium plumbeum]]* (Illiger, 1801)
******** dødningeur, *[[Xestobium rufovillosum]]* (Degeer, 1774) - finnes i Norge
******** *[[Xestobium subincanum]]* Reitter, 1878
## Referanser




## Kilder
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae* (Liste over Nordens biller). Helsinki.

## Eksterne lenker
* UK Beetles - *Xestobium rufovillosum* https://www.ukbeetles.co.uk/xestobium-rufovillosum 
*