Australstylteløper

**Australstylteløper** (*Himantopus leucocephalus*), lokalt også kalt **poaka**, er en lofugl (Charadrii) som inngår i slekten stylteløpere (*Himantopus*) i avosettfamilien (Recurvirostridae), som består av tre slekter. Arten er monotypisk og utbredt i Australasia.

Australstylteløper regnes per mars 2025 ikke som en selvstendig art av BirdLife International, men listes opp som en underart av stylteløper  og inngår i disse populasjonene. Rødlistestatus for arten er derfor ukjent, men den antas å være tallrik.

## Biologi

Australstylteløper ligner til forveksling stylteløper, men den skiller seg fra denne i fysisk størrelse og forskjeller i fjærdrakten. Den er noe mindre og blir cirka 35 cm lang og hannen veier typisk cirka . Snittvekten er cirka . Hunnen blir noe mindre enn hannen og veier cirka .

De svært lange rødrosa bena er karakteristiske og henger tydelig bakover under flukt; nebbet er tynt og svart; vinger, rygg og baksiden av nakken er svarte, ofte med en grønnlig glans; undersiden er hvit ; stjerten er hvit med variabel grå striping. Rødt øye med svart pupille.

Australstylteløperen kan forveksles med stylteløperen, spesielt i sin grunnleggende fjærdrakt (ikke-hekkende). I hekkedrakt har australstylteløperen en tydelig bred svart stripe på nakken, på baksiden av halsen og kragen bak; disse delene er hos stylteløperen er enten rent hvite, eller den svarte stripen er mindre uttalt. Stylteløperen har også ofte svart «lue». Utbredelsen for disse to artene overlapper kun i den nordlige delen av Indonesia.

Også beltestylteløper (*Cladorhynchus leucocephalus*) kan forveksles med australstylteløperen, men førstnevnte skiller seg lett ut med sitt brede kastanjebrune brystbånd og svarte buk. Hos individer av beltestylteløper som mangler brystbånd eller kun har et blekt ett, kan den skilles ved fraværet av den tykke svarte stripen på nakken som er karakteristisk for australstylteløperen, samt ved sin hvite rygg.

Arten er utbredt på New Zealand og i Australia, samt i det sørlig Sørøst-Asia. I de senere tiårene har imidlertid arten utvidet vinterområdene til også å omfatte Papua Ny-Guinea, Indonesia, Malaysia og Filippinene. Enkelte individer har dessuten blitt registrert så langt nord som i Kambodsja, Myanmar og India.

Australstylteløpere er svært sosiale og har en tendens til å holde seg i grupper gjennom hele året. De søker mat sammen og hviler sammen i det som kan bli store og støyende flokker. De assosieres ofte med andre vadere, og de spiser, hviler og flyr sammen med fugler som tjeld og lappspove.

Hovedføden består av virvelløse dyr, som terrestriske insekter og meitemark når de spiser på land, og akvatiske insekter og larver når de spiser i dammer, sump og estuarier. I tidevannsområder søker fuglene mat ved lavvann, uavhengig av tidspunkt. Australstylteløpere fanger maten sin hovedsakelig ved hjelp av synet, men når de vader, kan de også bruke neebbet til å stikke eller føle etter mat, spesielt når lysforholdene er dårlige. På land kan de fange flyvende insekter i luften.

Hekkehabitatene omfatter hovedsakelig ferskvannsområder, inkludert myrer og sump, innsjøkanter, elveleier, kloakkdammer og oversvømte marker, saltvannsdammer og kystsaltmyrer; samt flettede elveleier på New Zealand. Etter hekkesesongen samles australstylteløpere seg hovedsakelig i estuariske kysthabitater og ved store innenlands vannområder.

Noen ganger kan et enkeltpar hekke alene, men som regel hekker de i kolonier på rundt 15 par. Store kolonier kan bestå av opptil 100 par. Begge foreldrene bygger reiret, som plasseres på bakken nær vann, ofte på et fuktig sted og vanligvis omgitt av eller ved siden av en innsjø. Reiret kan være opp til noen få centimeter høyt og konstrueres av gjørme, vegetasjon og rester fra nærområdet. Begge foreldrene ruger på de 3-4 eggene, som klekkes etter omtrent 25 dager. Ungene forlater reiret så fort de blir tørre, og kan fly når de er 28–32 dager gamle. Kyllingene er olivenbrune til brune og dekket av dun, med mørke flekker på ryggen og hvit underside. Når de klekkes, blir de holdt varme av foreldrene, men finner maten sin selv. Foreldrene fortsetter å ta vare på ungene, som blir hos dem selv under sesongens migrasjon.

## Taksonomi
Forholdet mellom stylteløperne i slekten *Himantopus* har vært omdiskutert, med mellom én og åtte arter til tider anerkjent. Det er imidlertid mer vanlig at mellom to og fem arter anerkjennes. Alle ser ut til å være nært beslektet. Birds of the World følger Clementslista (v2024) og anerkjenner fire arter, mens IOC World Bird List (v15.1) anerkjenner fem.

### Inndeling
Inndelingen følger Birds of the World. Norske navn på artene følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017, 2020).

* Charadriiformes, vade-, måse- og alkefugler
** Charadrii, lofugler
*** Recurvirostridae, avosettfamilien
**** *[[Himantopus]]*, stylteløspere
***** *[[stylteløper|H. himantopus]]*, stylteløper (monotypisk)
***** *[[australstylteløper|H. leucocephalus]]*, australstylteløper (monotypisk)
***** *[[svartstylteløper|H. novaezelandiae]]*, svartstylteløper (monotypisk)
***** *[[svartkronestylteløper|H. mexicanus]]*, svartkronestylteløper (3 taxa)
**** *[[Cladorhynchus]]* (monotypisk)
**** *[[Recurvirostra]]*, avosetter

## Litteratur
* del Hoyo, Josep and Collar, Nigel J. (eds.). *Illustrated Checklist of the Birds of the World, vol 1: Non-passerines*, p.&nbsp;904. Lynx Edicions and BirdLife International, July 2014. ISBN 978-84-96553-94-1

## Referanser




## Eksterne lenker
*