Hafslo stavkirke

**Hafslo stavkirke** sto ved Hafslovatnet i bygda Hafslo i Luster i Sogn og var en liten treskipet stavkirke, reist i middelalderen. Stavkirken ble revet våren 1878, til fordel for en ny kirke på stedet. Nye Hafslo kirke ble reist samme året som stavkirken ble revet og vigslet 4. desember 1878.

## Kirkestedet
Det første vi hører om Hafslo som kirkested i skriftlige kilder skjer i et brev datert 29. april 1271, da presten «Haflidus persona de Hafrslo» nevnes i forbindelse med signeringen av et gavebrev til kannikene ved Bergen domkirke. Det er derfor rimelig å anta at bygda da må ha hatt egen kirke. En direkte omtale finner man i Bergens Kalvskinn, der kirken nevnes som «kirkian j hafslo» i 1360. Den nevnes også indirekte under gården Hillestad i Aslak Bolts jordebok for 1432.

Professor Lorentz Dietrichson (1834–1917) hevdet at kirken ble reist før 1271 og revet i 1875, og at bare reisningen og vestveggen fra den opprinnelige kirken da sto igjen. Årstallet for riving kan imidlertid være feil, for flere andre kilder hevder at den først ble revet på vårparten (mai) i 1878.

Området rundt Hafslovatnet het fra gammelt av *Fylkesbygdi* (også benevnt *Folke* og *Følke* i noen kilder), og rundt år 1600 var Hafslo hovedkirke, med annekser i Fet, Joranger, Solvorn og Urnes. Før cirka år 1340 lå det litt skyld til både mensa og fabrica på prestegården, samt «en god skyldpart» i kirkestedet til mensa. Parten blir likevel ikke omtalt som benefisert gods (prestebol) før rundt år 1600. Det er imidlertid ikke tegn til at prestegården ble konfiskert som krongods.

## Stavkirken
Stavkirken i Hafslo var av typen treskipet langkirke, og opptegnelsene av kirken, som arkitekt Georg Andreas Bull (1829–1917) gjorde høsten 1854, viser at den ble reist med flathugne søyler. Den hadde i alt 18 søyler, syv på hver langside og to mellom hjørnestolpene på vestre smalside. Den hadde også uvanlig mange tverrbjelker over midtskipet. Stavkirken bar ikke spor av å ha vært rikt dekorert.

Kirken gjennomgikk flere om- og påbygginger. Ifølge en besiktigelsesrapporter fra årene 1661–1665 hadde kirken svalganger langt sørveggen, klokketårn og to våpenhus, hvorav ett i tårnfoten og ett på sørsiden. Svalgangen og våpenhuset på sørsiden ble restaurert etter denne besiktigelsen. Det gamle koret ble erstattet av et nytt laftet kor som nevnes i 1686. I 1692 nevnes det 8 nye vinduer, som kan ha blitt satt inn under vedlikeholdet i 1686. Koret ble hvelvet «med snedkerverk vel forsynet» i 1705–1707 og oppmålt til 15 x 12 alen (9 x 8 m) i 1722. Skipet, som hadde både vest- og sørportal, skal også ha fått ny hvelving på den tiden, og det ble siden målt til 22 x 15 alen (14 x 9 m) i 1722. To våpenhus er også omtalt. Da den ble revet i 1878 stod bare skipet og svalgangene igjen av den opprinnelige kirken. 

På en akvarell av stavkirken i Hafslo, gjort av Johannes Flintoe i 1819, kan det synes som om kirken har en oval kirkegård med et forholdsvis lavt steinsatt gjerde rundt seg. Det er imidlertid ikke spor etter gravsteiner på bildet. Den gamle prestegården synes i bakgrunnen.

I 1723 kom Hafslo stavkirke over i privat eie, som så mange andre kirker på den tiden. Da den nye kirkeloven trådte i kraft fra 1851 ble kirken for liten etter de nye kravene, men eieren så seg ikke i stand til å gjøre noe med problemet. I 1875 ble derfor eierskapet til stavkirken overtatt av kirkelyden.

Hans-Emil Lidén (1929–2023), mangeårig medarbeider hos Riksantikvaren og ved Norsk institutt for kulturminneforskning og senere professor II i arkitekturhistorie og bygningsvern ved Universitetet i Bergen, gjorde arkeologiske undersøkinger under gulvet på den nye kirken sommeren 1978. Da ble det funnet en del bygningsrester fra den gamle stavkirken. Disse er nå utstilte ved vestveggen på gallerigangen over våpenhuset i dagens kirke.


HAFSLO STAVKIRKE - an10071204164072.jpg|Grunnplan, langsnitt, tverrsnitt. FFnr 296 Hafslo stavkirke.
Hafslo stavkirke - an10071204164071.jpg|Grunnplan, Hafslo stavkirke.
Hafslo stavkirke - an10071204164069.jpg|Langsnitt, Hafslo stavkirke.
Hafslo stavkyrkje runer.jpg|Runeinnskrift fra gravstein ved Hafslo stavkirke. Innskriften er tydet som «...er er ioron : iarþaþ», på norsk: «Her er Jorunn jordet.»


## Referanser




## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
* 
*