Ratifiseringen av Finlands NATO-medlemskap

**Ratifiseringen av Finlands NATO-medlemskap** handler om ratifiseringen av Finlands medlemskap i den nordatlantiske traktats organisasjon (NATO). Ratifiseringen begynte den 5. juli 1922 og var avsluttet 1. april 2023. Finland ble NATO-medlem den 4. april 2023, på 74-årsdagen for NATOs tilblivelse, etter den raskeste ratifiseringsprosessen i NATOs historie (se artikkelen Finland og NATO).

## En ny sikkerhetspolitisk situasjon

Sverige og Finland ble medlemmer av EU den 1. januar 1995. I 2022 var de to av seks EU-medlemmer som ikke også var NATO-land (de fire øvrige er Irland, Østerrike, Malta og Kypros).

Russland hadde lenge vært bekymret for et finsk NATO-medlemskap. Grensen mellom Finland og Russland er  kilometer lang, og går hovedsakelig gjennom ubebodde skoger, ødemarker og grisgrendte områder. Et finsk NATO-medlemskap ville presse grensen for NATO østover, og gjøre NATOs grense mot Russland dobbelt så lang. I juni 2014 mottok Finland en negativ tilbakemelding fra Russland på å melde seg inn i NATO. En studie fra 2009 antydet at dette ville ha konsekvenser for Russlands forhold til EU og NATO som helhet.

Etter krigen i Sør-Ossetia i august 2008 gjentok statsminister Matti Vanhanen (f. 1955) at Finland ikke hadde planer om å tilslutte seg NATO. Han sa at krigen hadde vist at det var behov for nærmere tilknytninger til Russland.

I et intervju i juni 2014 i den finske avisen *[[Hufvudstadsbladet]]*, anklaget Vladimir Putins personlige utsending Sergej Alexandrovitsj Markov (f. 1958) Finland for å ha en ekstrem «russofobi» og antydet at et finsk NATO-medlemskap kunne utløse tredje verdenskrig.

I juli 2016 uttalte Putin på et besøk i Finland at Russland ville øke antallet tropper langs den finske grensen hvis Finland meldte seg inn i NATO. Han advarte også om at NATO ville «kjempe mot Russland til den siste finne».

Russlands invasjon av Ukraina den 24. februar 2022 utløste en ny debatt om NATO-medlemskap både i Sverige og Finland. Invasjonen førte til et radikalt skifte i Finlands holdninger overfor NATO-medlemskap. Russland reagerte med trusler overfor Finland. Marija Zakharova (f. 1975), talskvinnen for det russiske utenriksdepartementet i Moskva, og tidligere president Dmitrij Medvedev (f. 1965), advarte mot at et NATO-medlemskap ville få konsekvenser for Finland, deriblant utplassering av russiske kjernefysiske våpen rettet mot Finland. Den russiske avisen *[[Izvestija]]* meldte at den finske leieavtalen for Saima kanal kunne bli opphevet.

Russland sluttet å levere naturgass til Finland etter at de nordiske landene nektet å betale i russisk rubel til den russiske naturgassleverandøren *[[Gazprom]].* Russlands ledende eksportør av elektrisitet til det nordiske markedet, *RAO Nordic*, kunngjorde at den ville kutte strømforsyningen til Finland på grunn av restanse.

### Meningsmålinger
Meningsmålinger som ble foretatt 5. mars 2022 viste for første gang et flertall for et medlemskap i både Sverige og Finland.

En meningsmåling i 2017 viste at 19 % av finnene ønsket medlemskap i NATO; den 9. mai 2022 var 76 % tilhengere av NATO-medlemskap. Reservistforbundet, som er Finlands største frivillige forsvarsorganisasjon, fikk 8&nbsp;000 nye medlemmer etter invasjonen.

Nedenfor vises finske meningsmålinger om NATO.

## Forhåndsratifisert av Canada, Danmark, Island og Norge

Canada var først ute med å godkjenne NATO-utvidelsen. Saken ble debattert i underhuset den 1. juni 2022, og ble vedtatt enstemmig neste dag (323 for, 0 mot, 0 blank). Regjeringen i Canada, ledet av statsminister Justin Trudeau (f. 1971) fra Canadas liberale parti, godkjente utvidelsen 5. juli 2022.

Deretter fulgte Danmark og Island. Den 1. juni 2022 ba Mette Frederiksens regjering fra Socialdemokratiet det danske Folketinget om å godkjenne NATO-utvidelsen før invitasjonsprotokollen var underskrevet. Forslaget ble vedtatt 2. juni (første behandling) og 7. juni 2022 (andre behandling). Vedtaket var enstemmig, og ble vedtatt med 95 stemmer uten blanke stemmer.

Også regjeringen til Katrín Jakobsdóttir (f. 1976) på Island sørget for en forhåndsratifisering. Den 7. juni 2022 sa Alltinget ja til finsk og svensk NATO-medlemskap med overveldende flertall. 44 representanter stemte ja, mens 5 representanter avstod fra å stemme. Islands president Guðni Th. Jóhannesson (f. 1968) godtok vedtaket den 5. juli 2022.

Deretter fulgte Norge samme eksempel. Den 23. mai 2022 ba Jonas Gahr Støres regjering det norske Stortinget om samtykke til å godkjenne svensk og finsk NATO-medlemskap. En proposisjon ble lagt frem 24. mai 2022, og en innstilling ble lagt frem 10. juni 2022. Innstillingen ble behandlet av Stortinget (sak 8) den 16. juni 2022, og ble vedtatt med 98 mot 4 stemmer; kun partiet Rødt stemte mot. Samme dag ble innstillingen vedtatt av Stortinget (vedtak 811). En kongelig resolusjon om undertegning av Finlands og Sveriges tiltredelsesprotokoller ble vedtatt i statsråd fredag 22. juni 2022.

## Klarsignal fra Tyrkia og Ungarn

Den 13. mai 2022 skapte Tyrkia problemer i prosessen, på grunn av uenigheter om PKK, Gülen-bevegelsen, og Sveriges våpenembargo mot Türkiyes i forbindelse med landets krigføring mot kurdere i Syria.

Om kvelden den 28. juni 2022 signerte Sverige og Finland en trilateral avtale som tar opp Tyrkias bekymringer, mot at Tyrkia åpner for svensk og finsk NATO-medlemskap. Avtalen kom til etter et fire timer langt møte mellom Tyrkias president Recep Tayyip Erdoğan (f. 1954), Sveriges statsminister Magdalena Andersson, Finlands president Sauli Niinistö og NATOs generalsekretær Jens Stoltenberg.

Den 17. mars 2023 holdt Tyrkias og Finlands presidenter Recep Tayyip Erdoğan og Sauli Niinistö en felles pressekonferanse i Tyrkias hovedstad Ankara. Der ble det kunngjort at Tyrkia ville ratifisere Finlands NATO-søknad før det tyrkiske valget 14. mai 2023. Sverige måtte imidlertid foreløpig vente.

Utenriksrådet i Tyrkia godkjente den finske NATO-søknaden 23. mars, og sendte saken videre til det tyrkiske parlamentet i plenum. Tyrkias store nasjonalforsamling sa ja til finsk NATO-medlemskap den 30. mars 2023 med 276 mot 0 stemmer. Den 31. mars signerte president Erdogan sin lovgivende godkjennelse, og den 1. april 2023 signerte han sin utøvende godkjennelse av parlamentets vedtak. Den 4. april 2023 deponerte Tyrkia sin godkjennelse av den finske søknaden.

Ungarns statsminister Viktor Orbán (f. 1963) kunngjorde 17. mars 2023, samme dag som pressekonferansen i Ankara, at Ungarns parlament ville ratifisere Finlands NATO-søknad den 27. mars 2023, mens Sverige måtte vente. Både Ungarn og Tyrkia hadde inntil da blokkert begge NATO-søknadene.

Ungarns parlament godkjente den finske søknaden 27. mars 2023. 186 representanter stemte ja, 6 stemte mot. Ungarns president Katalin Novák (f. 1977) signerte ratifikasjonen 28. mars 2023. Den 31. mars 2023 deponerte Ungarn sin godkjennelse av den finske NATO-søknaden.

## Ratifiseringen
Etter tiltredelsesprotokollens signering begynte ratifiseringen i hvert enkelt NATO-land. Her var prosedyrene forskjellig fra land til land. Noen har et parlament (liksom Norge), andre har et tokammersystem. Statsoverhodet (presidenten eller kongen) godkjente også vedtaket i ett- og/eller tokammersystemet.

Endelig måtte hvert enkelt NATO-land deponere sin godkjennelse i Washington (artikkel II i NATO). Tiltredelsesprotokollen trådte i kraft 4. april 2023, da det siste landet hadde deponert sin godkjennelse.

Den 4. april 2023 ble Finland invitert av NATOs generalsekretær til å undertegne Atlanterhavspakten. Samme dag ble dokumentet gitt til USAs utenriksminister i Brüssel, og Finland var dermed medlem.

### Tidslinje

* Utenriksminister Mélanie Joly (f. 1979) deponerte tiltredelsesprotokollen på vegne av Canada den 5. juli 2022.
* Den 5. juli 2022 undertegnet utenriksminister Anniken Huitfeldt (f. 1969) en diplomatisk note som bekrefter den norske ratifikasjonen. Den norske ratifikasjonen ble 7. juli deponert i Washington sammen med resten av de formelle dokumentene. Danmark og Canada var først ute blant de allierte til å deponere tiltredelsesprotokollen den 5. juli. Island deponerte sin godkjennelse av protokollen den 6. juli 2022.
* Nasjonalforsamlingen i Estland (Riigikogu) ble samlet i et ekstraordinært møte den 6. juli 2022, for å ratifisere tiltredelsesprotokollen. Ratifiseringen fikk 79 stemmer; ingen stemte mot og 3 representanter stemte blankt. Vedtaket fikk presidentens godkjennelse senere på dagen. Estland deponerte protokollen den 22. juli 2022.
* Den britiske regjeringen, under ledelse av statsminister Boris Johnson (f. 1964), ratifiserte protokollen 6. juli 2022. Senere på dagen signerte utenriksminister Liz Truss tiltredelsesprotokollen. Den ble deponert 8. juli 2022.
* Underhuset i Polen (Sejm) ratifiserte protokollen den 7. juli 2022. 442 representanter stemte for, mens 18 representanter ikke deltok i avstemningen. Den 20. juli 2022 vedtok Senatet protokollen med 96 stemmer. Ingen stemte mot. Polens president godkjente vedtaket den 22. juli 2022.
* Parlamentet i Albania ratifiserte også protokollen den 7. juli 2022. 140 representanter stemte for, ingen stemte mot og ingen stemte blankt. Albanias president Ilir Meta godkjente ratifiseringen 10. juli 2022. Albania deponerte sin godkjennelse 21. august 2022.
* Underhuset (Tweede Kamer) i Nederland voterte over saken den 7. juli 2022. 142 representanter stemte for tiltredelsesprotokollen, 8 stemte mot og ingen stemte blankt. Den 12. juli voterte Senatet (Eerste Kamer) over saken. 71 representanter stemte for tiltredelsesprotokkelen, 1 stemte mot og 3 stemte blankt. Protokollen fikk kongelig godkjenning den 13. juli 2022. Nederland deponerte ratifikasjonen den 20. juli 2022.
* Den tyske Forbundsdagen godkjente tiltredelsesprotokollen den 8. juli 2022. Beslutningen fikk støtte fra partiene i regjeringskoalisjonen (SPD og Bündnis 90/Die Grünen), så vel som fra opposisjonspartiene CDU/CSU, FDP og AfD. Bare medlemmene fra Die Linke, og to fra AfD, stemte mot. Samme dag godkjente Forbundsrådet tiltredelsesprotokollen enstemmig med 69 mot 0 stemmer. Tysklands president Frank-Walter Steinmeier (f. 1956) godkjente vedtaket den 11. juli 2022. Statssekretær Tobias Lindner deponerte Tysklands ratifikasjon av tiltredelsesprotokollen den 20. juli 2022.

* Den 12. juli 2022 vedtok deputertkammeret i Luxembourg tiltredelsesprotokollen med 58 stemmer. 2 stemte blankt. Storhertugen Henri av Luxembourg (f. 1955) godkjente vedtaket 22. juli 2022. Landet deponerte sin ratifikasjon den 9. august 2022. 
* I Bulgaria voterte parlamentet over saken den 13. juli 2022. Tiltredelsesprotokollen ble godkjent med 195 mot 11 stemmer. Bulgarias president godkjente ratifiseringen 18. juli 2022. Bulgaria deponerte sin godkjennelse 9. august 2022.
* Den 14. juli 2022 ratifiserte nasjonalforsamlingen i Slovenia tiltredelsesprotokollen med 77 mot 5 stemmer. Slovenias president godkjente ratifiseringen 22. juli 2022. Slovenia deponerte sin godkjennelse 24. august 2022.
* Den 14. juli 2022 ratifiserte Latvias parlament (Saeima) tiltredelsesprotokollen med 78 mot 0 stemmer. Latvias president Egils Levits (f. 1955) godkjente ratifiseringen 15. juli 2022. Latvia deponerte protokollen 22. juli 2022.
* Den 15. juli 2022 ratifiserte Kroatias parlament tiltredelsesprotokollen med 125 mot 3 stemmer. Kroatias president signerte ratifikasjonen den 19. juli 2022. Kroatia deponerte sin godkjennelse 25. august 2022.
* Den 20. juli 2022 ratifiserte parlamentet i Litauen (Seimas) protokollen med 112 mot 1 stemmer. Litauens president godkjente ratifiseringen samme dag. Den 4. august 2022 deponerte Litauen sin godkjennelse av tiltredelsesprotokollen.
* Den 20. juli 2022 ratifiserte Romanias deputertkammer tiltredelsesprotokollen med stemmer 227 stemmer. 3 representanter stemte blankt. Samme dag ratifiserte Romanias senat protokollen med 96 mot 0 stemmer. Den 22. juli 2022 ble ratifiseringen godkjent av Romanias president Klaus Iohannis (f. 1959). Romania deponerte sin godkjennelse 22. august 2022.
* Den 20. juli 2022 godkjente Belgias representantkammer tiltredelsesprotokollen med 121 mot 11 stemmer. Ratifikasjonen ble godkjent av kongen av Belgia, Philippe av Belgia (f. 1960), den 31. juli 2022 og den 11. august 2022 deponerte Belgia sin godkjennelse.

* Den 21. juli 2022 godkjente Frankrikes senat tiltredelsesprotokollen med 323 mot 17 stemmer. 8 stemte blankt. Frankrikes nasjonalforsamling godkjente tiltredelsesprotokollen 2. august 2022 med 209 mot 46 stemmer. 53 stemte blankt. Den franske presidenten Emmanuel Macron godkjente ratifikasjonen den 13. august 2022. Frankrike deponerte sin godkjennelse 26. august 2022.
* Den 11. juli 2022 ga det hvite hus i USA beskjed til senatet om at de burde ratifisere tiltredelsesprotokollen. Senatet voterte over saken den 3. august 2022, og godkjente tiltredelsesprotokollen med 95 mot 1 stemmer. 1 stemte blankt. USAs president Joe Biden signerte ratifiseringen 9. august 2022. USA deponerte sin godkjennelse av protokollen 18. august 2022.
* Den 21. juli 2022 ratifiserte Nord-Makedonia tiltredelsesprotokollen med 103 mot 2 stemmer. Ratifiseringen fikk presidentens godkjennelse den 28. juli 2020. Nord-Makedonia deponerte sin godkjennelse 22. august 2022.
* Den 28. juli 2022 ratifiserte parlamentet i Montenegro tiltredelsesprotokollen med 57 mot 2 stemmer. 11 stemte blant. Den 1. august 2022 signerte landets president tiltredelsesprotokollen. Den 13. september 2022 deponerte Montenegro sin godkjennelse av protokollen.
* Italias deputertkammer ratifiserte tiltredelsesprotokollen den 2. august 2022 med 398 mot 9 stemmer. 20 stemte blankt. Den 3. august 2022 ratifiserte Italias senat tiltredelsesprotokollen med 202 stemmer mot 13. 2 stemte blankt. Italias president godkjente ratifiseringen den 5. august 2022. Italia deponerte sin godkjennelse 17. august 2022.
* Tsjekkias senat voterte over tiltredelsesprotokollen 10. august 2022. 66 stemte for, og 0 stemte mot. Avstemningen i deputertkammeret fant sted 27. august 2022. 135 stemte for, 4 stemte mot og 12 stemte blankt. Presidenten i Tsjekkia, Miloš Zeman (f. 1944), signerte ratifikasjonen den 31. august 2022. Tsjekkia deponerte sin godkjennelse av protokollen den 19. september 2022.

* Spanias deputertkammer voterte over saken 15. september 2022. 290	stemte for, 11 stemte mot, mens 47 stemte blankt. Spanias senat voterte over saken 21. september 2022. 245 representantet stemte for, 1 stemte mot og 17 stemte blankt. Ratifiseringen ble godkjent av kong Felipe VI av Spania (f. 1968) den 27. september 2022. Den 6. oktober 2022 deponerte Spania sin godkjennelse av protokollen
* Parlamentet i Hellas voterte over saken 15. september 2022. 299 representanter (Nytt demokrati (157), SYRIZA (85), Kinima Allagis (57)) stemte for, mens 32 stemte mot (Hellas' kommunistiske parti (15), Elliniki Lisi (10) og MeRA25 (7)). Ratifiseringen ble godkjent av president Katerina Sakellaropoulou (f. 1956) den 15. september 2022. Hellas deponerte sin godkjennelse av protokollen 14. oktober 2022.
* Republikkens forsamling i Portugal voterte over saken 16. september 2022. 219 representanter stemte for, 11 stemte mot og 9 stemte blankt. Presidenten i Portugal, Marcelo Rebelo de Sousa (f. 1948), signerte ratifiseringen den 19. september 2022. Portugal deponerte sin godkjennelse 11. oktober 2022.
* Nasjonalrådet i Slovakia voterte over saken 27. september 2022. 124 representanter stemte for, 15 stemte mot, mens 1 stemte blankt. Slovakias president Zuzana Čaputová (f. 1973) godkjente utvidelsen 28. september 2022. Slovakia deponerte sin godkjennelse av protokollen 4. oktober 2022.
* Ungarns parlament begynte behandlingen av finsk og svensk NATO-medlemskap den 1. mars 2023. Parlamentet godkjente den finske NATO-søknaden 27. mars 2023 med 182 mot 6 stemmer. Ungarns president Katalin Novák (f. 1977) signerte ratifiseringen 28. mars 2023. Den 31. mars 2023 deponerte Ungarn sin godkjennelse av den finske NATO-søknaden.
* 30. mars 2023 godkjente Tyrkias parlament Finlands tiltreden til NATO med 276 mot 0 stemmer. Den 31. mars signerte president Erdogan sin lovgivende godkjennelse, og den 1. april 2023 signerte han sin utøvende godkjennelse av parlamentets vedtak. Den 4. april 2023 deponerte Tyrkia sin godkjennelse av den finske søknaden.

### Oversikt

## Fotnoter



## Referanser