Dama (slekt)

**Dåhjort** er det norske navnet på hjortearter i slekten ***Dama*** av underfamilien Cervinae. Det er to levende arter, den europeiske dåhjorten (*Dama dama*), hjemmehørende i Europa og Anatolia, og den persiske dåhjorten (*Dama mesapotamica*), hjemmehørende i Midtøsten. Den europeiske arten har blitt introdusert mange andre steder.

## Navn
Navnet er lånt fra gammelengelsk dā som er blitt doe på engelsk. Opprinnelsen til dā er usikker, men kan være keltisk og beslektet med for eksempel irsk dam «okse». Det latinske ordet  eller , brukt for rådyr, gaseller og antiloper, ligger ved roten av det moderne vitenskapelige navnet samt det tyske , fransk , nederlandsk **', og [[italiensk]] **'. På serbokroatisk er navnet på dåhjorten *jelen lopatar* ("spadehjort") etter formen på geviret. 

## Beskrivelse
Den persiske dåhjorten er den største av de to levende artene, med en gjennomsnittlig kroppsmasse på rundt 100-150 kg og en skulderhøyde på 90-140 cm, mens den europeiske dåhjorten har en gjennomsnittlig kroppsmasse på rundt 40-65 kg for treårig hind og 80-120 kg for femårig bukk, begge med skulderhøyde på 75-105 cm og kroppslengde på 130-175 cm. De levende dåhjortartene har gevir med flate ender (engelsk "palmate"), noe smalere hos persisk dåhjort. I sommermånedene har europeisk dåhjort et rødlig skinn med hvite flekker langs ryggen og sidene (flanken), mens de om vinteren har noe mørkere pels, oftest uten de karakteristiske lyse flekkene.

## Økologi
Den europeiske dåhjorten er svært tilpasningsdyktig i matveien til lokale forhold, med et robust fordøyelsessystem som tillater nyttiggjørelse av mer fiberrik kost enn for eksempel hjort. Dåhjorten har derimot klare preferanser for ulike gressarter, med tydelig forkjærlighet for typiske engarter som rødsvingel, raigress og engrapp mens den fullstendig unngår blåtopp, sølvbunke, starr og de fleste typer siv.

## Taksonomi og evolusjon
Noen taksonomer klassifiserer den persiske dåhjorten som en underart (*D. d. mesopotamica*), mens andre, deriblant IUCN, behandler den som en egen art (*D. mesopotamica*). Basert på genetisk bevis anses *Dama* for å være nærmeste levende slektning av den utdødde slekten *[[Megaloceros]]*.

De tidligste dåhjortartene dukket opp rundt pliocen-pleistocen-grensen for omtrent 2,6 millioner år siden eller rundt begynnelsen av mellompleistocen for omtrent 0,8 millioner år siden, avhengig av artene som inngår i slekten. Forholdene mellom dåhjortartene til hverandre og til andre utdødde hjorter er omstridt, med unntak av det nære forholdet mellom den italienske *D. clactoniana* og de to levende dåhjortartene.

Utdødde arter, etter van der Made et al. 2023:

* *[[Dama nestii]],* kjent fra tidlig pleistocen i Europa, også tildelt slekten *Pseudodama*.
* *[[Dama vallonnetensis]],* kjent fra tidlig pleistocen i Europa, også tildelt *Pseudodama*.
* *[[Dama farnetensis]],* kjent fra tidlig pleistocen i Europa, også tildelt *Pseudodama*.
* *[[Dama pelleponesica]],* kjent fra tidlig mellompleistocen i Hellas, med lignende levninger referert til som *Dama aff.* *pelleponesica,* kjent fra sen mellompleistocen av Azykh-hulen i Aserbajdsjan. Arten er ikke universelt anerkjent som gyldig.
* *Dama roberti,* kjent fra tidlig mellompleistocen i Europa.
* *Dama celiae,* kjent fra mellompleistocen i Spania 
* *Dama cactoniana,* kjent fra slutten av mellompleistocen i Europa, antatt å være stamfar til de to levende artene.

## Inndeling

* Artiodactyla, klovdyr
** Artiofabula (klade, ikke navngitt)
*** Cetruminantia (klade, ikke navngitt)
**** Ruminantiamorpha (underorden, ikke navngitt)
***** Ruminantia, drøvtyggere
****** Pecora (infraorden, ikke navngitt)
******* Cervidae, hjortefamilien
******** Cervinae, ekte hjortedyr
********* Muntiacini, muntjaker og duskhjorter
********* Cervini, (rødhjorter)
********** *[[Dama (slekt)|Dama]]*, dåhjorter
********** *[[svinehjorter|Axis]]*, svinehjorter
********** *[[Rucervus]]*
********** *[[davidshjort|Elaphurus]]*, davidshjort (monotypisk)
********** *[[Rusa]]*
********** *[[ekte hjorter|Cervus]]*, ekte hjorter
******** Hydropotinae, vannrådyr (vannhjort)
******** Capreolinae, andre hjortedyr

## Referanser