open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
John Francis Norton

**John Francis Norton** (født 30. januar 1891 i Lucan ved Dublin i Irland; død 20. juni 1963) var katolsk geistlig og biskop av Bathurst i Australia.
## Liv og virke
### Prest
John F. Norton ble utdannet til misjonsprest i Limerick (jesuittenes Mungret College og Dublin (All Hallows College) og ble presteviet av erkebiskop John Mary Harty av Cashel den 20. juni 1915. Ikke lenge etter begynte han sitt prestelige virke i det australske bispedømmet Bathurst.

### Koadjutorbiskop, så ordinarie biskop, av Bathurst
Den 8. mars 1926 ble han utnevnt til koadjutorbiskop av Bathurst og titulærbiskop av *Lunda*. Han ble bispeviet den 18. april samme år av kuriekardinal Wilhelmus Marinus van Rossum; medtkonsekratorer var kuriererkebiskop Francesco Marchetti Selvaggiani og biskopen av Bathurst, Michael O'Farrell.

Den 3. april 1928 overtok biskop Norton som etterfølger etter Michael O’Farrell som biskop av Bathurst. Han innehadde embedet til sin død den 20. juni 1963.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba  (1504-1577)
* Kardinal Giulio Antonio Santori  (1532-1602)
* Kardinal Girolamo Bernerio, O.P.  (1540-1611)
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale  (1566-1622)
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632)
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642)
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679)
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (16235-1698)
* Pave Benedikt XIII (1649-1730)
* Pave Benedikt XIV (1675-1758)
* Pave Klemens XIII (1693-1769)
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793)
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil, B. (1718-1802)
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830)
* Kardinal Carlo Odescalchi, S.J (1785-1841)
* Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876)
* Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903)
* Pave Pius X (1835-1914)
* Pave Benedikt XV (1854-1922)
* Kardinal Willem Marinus van Rossum, C.SS.R. (1854-1932)
* Biskop *John Francis Norton* (1891-1963) *1926

## Referanser
Berrias

**Berrias** er en geologisk alder i perioden kritt og æraen mesozoikum, og omfatter tiden fra ca. 145,0 til 139,8 millioner år siden. Valangin kommer etter tithon, en alder i perioden jura, og etterfølges av valangin.

## Referanser
Khvitsja Kvaratskhelia

**Khvitsja Kvaratskhelia** (georgisk: ხვიჩა კვარაცხელია) (født 2001) er en georgisk fotballspiller som spiller for den franske klubben .   

I champions league finalen i 2025 skorte han et mål i en 5-0 seier over Inter Milan. 

## Landslaget
Han ble tatt ut i s EM-tropp til EM i fotball 2024.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
John Mary Harty

**John Mary Harty** (født 11. august 1867 i Knocknagurteeny i Murroe i County Limerick i Irland, død 11. september 1946 i Thurles) var katolsk erkebiskop av Cashel fra 1913 til sin død i 1946. Han var *Patron* for *[[Gaelic Athletic Association]]* fra 1928. *Dr. Harty Cup* er oppkalt etter ham.
## Liv og virke
### Bakgrunn
John Mary Harty ble forberedt for prestekallet av jesuittene ved *Crescent College* i Limerick, deretter ved *St. Patrick's College* i  Thurles, og så ved *[[Maynooth College]]*.

### Prest
Han blw presteviet av Dr. Walsh i *Clonliffe College*. 

Etter ordinasjonen tok han videreførende studier ved Maynooth som en * Dunboyne*student. I 1906 grunnla han sammen med professor Walter Mc Donald tidsskriftet *[[Irish Theological Quarterly]]*, og var dets redaktør i mange år. Dr. Harty var også redaktør for *[[Irish Ecclesiastical Record]]*. Han underviste i dogmatikk ved *Maynooth*, og ble *Senior Professor* i moralteologi. Fra 1914 var Harty  president for *Catholic Truth Society of Ireland*. Han var bidragsyter til *[[Catholic Encyclopedia]]*.  Han var formann for komitéen for Den eukaristiske kongress i Dublin i 1932.

Erkebiskop Harty døde i Thurles den 11. september 1946.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba  (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santorio  (1532-1602) *bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale  (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Erkebiskop Enrico Enríquez (1701-1756) *1743
* Erkebiskop Manuel Quintano Bonifaz (1698-1774) *1749
* Kardinal Buenaventura Córdoba Espinosa de la Cerda (1724-1777) *1761
* Kardinal Giuseppe Maria Doria Pamphilj (1751-1816) *1785
* Pave Pius VIII (1761-1830) *1816
* Pave Pius IX (1792-1878) *1829
* Kardinal Alessandro Franchi (1819-1878) *1873
* Kardinal Giovanni Simeoni (1816-1892) *1875
* Biskop Thomas (Alphonse) O'Callaghan, O.P. (1839-1916) *1884
* Erkebiskop Thomas Fennelly (1845-1927) *1901
* Erkebiskop *John Mary Harty* (1884-1957) *1930

## Referanser
Gamle Riksvei

**Gamle Riksvei** er en del av den gamle hovedfartsåren mellom Drammen og Kongsberg. Veien het opprinnelig «Riksveg 10» og var en del av Norges første riksvei mellom Kongsberg og Drammen. Den gamle veitraséen ble senere stykket i flere kortere strekninger med forskjellige navn og veinummer. Veistrekningen som nå heter Gamle Riksvei starter på Vinnes og fortsetter videre gjennom Solbergelva, over Solbergmoen fram til det gamle handelsområdet i Krokstadelva, Gatetråkka/Tråkka som ligger like ved Krokstad skole. Der møter den Sandsgata, A J Horgens vei, Lysakerveien og Bedehusgata. I 1968 ble veien en del av Europavei 76, men navnet «Riksvei 10» ble også beholdt. Planene om en ny riksvei gjennom Nedre Eiker var blitt fastlagt på 1960-tallet. Den ville gå over jordene på Vinnes før den skrånet ned mot Drammenselva og dermed gå utenfor bebyggelsen i Krokstadelva og Solbergelva.

## Kilder

* Lokalhistoriewiki
* Eikerarkiv
* 

## Referanser
Vestregate (Hamar)

**Vestregate** (1–75) er en gate i bydelen Vestbyen på Hamar. Den begynner i nærheta av Storhamargata ved Hamar bryggeri, og munner ut i Bryggerigata. 

## Referanser
Avaldsnes prestegjeld

**Avaldsnes prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Karmøy prosti. Det omfattet sogn i Karmøy kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Avaldsnes kirke.

Avaldsnes' kirkesogn er nå en del av Karmøy kirkelige fellesråd, og underlagt Karmøy prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Qgvaldsness sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Avaldsnes prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Avaldsnes. Prestegjeldet er i 1620 omtalt i Graagaas som *Aulsznes Præstegjeld* under Carmsunds Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Avaldsnes prestegjeld dannet grunnlaget for Avaldsnæs med Kopervik formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 21. november 1855 ble strandstedet Kopervik opprettet som eget sogn i Avaldsnes prestegjeld, og ved kgl.res. av 26. november 1887 ble Kopervik prestegjeld ble opprettet som eget sognekall, med virkning fra 1. januar 1888. Det ble dannet av Kopervik hovedsogn og Åkra annekssogn fra Skudenes prestegjeld.

Ved kgl.res. av 12. desember 1892 ble Førdesfjorden sogn opprettet i Avaldsnes prestegjeld, med virkning fra 1. januar 1893. Ved kgl.res. av 22. februar 1963 ble Førdesfjorden overført fra Avaldsnes til Tysvær prestegjeld, med virkning fra 1. januar 1969.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Ved kgl.res. av 24. september 1982 ble Norheim sogn og prestegjeld opprettet, med virkning fra 1. januar 1983. Det omfattet områdene av Torvastad og Avaldsnes prestegjeld beliggende øst for Karmsundet i Karmøy kommune.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Avaldsnes

## Referanser
Eigersund prestegjeld

**E(i)gersund prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Dalane prosti. Det omfattet sogn i Eigersund kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Egersund kirke.

Eigersunds kirkesogn er nå en del av Eigersund kirkelige fellesråd, som er underlagt Dalane prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Eikundarsund sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Egersund prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Egersund med Ogna annekssogn. Prestegjeldet er i 1620 oppført i Graagaas som *Eiggerszund Præstegjeld* under Dalernes Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Egersund prestegjeld dannet grunnlaget for Egersund formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

I 1988 besluttet Kirkedepartementet en omfattende revisjon av kirkesogn og prestegjeld i Dalane prosti, med det formål å få samsvar mellom prestegjeld og kommuner. Således ble Ogna sogn overført fra Eigersund til Hå prestegjeld. Helleland prestegjeld ble avviklet og dets hovedsogn Helleland overført til Eigersund mens annekssognet Bjerkreim ble eget sognekall.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Eigersund
* Helleland
* Eigerøy

## Referanser
Hetland prestegjeld

**Hetland prestegjeld**, inntil 1936 **Frue prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Stavanger domprosti. Det omfattet sogn i Stavanger kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Frue kirke.

Hetlands kirkesogn er nå en del av Stavanger kirkelige fellesråd, og underlagt Stavanger domprosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Frue sogn* var opprinnelig i middelalderen knyttet til Mariakirken, men ble innlemmet i Domirkens prestegjeld innen reformasjonen.

I forbindelse med byutvidelsen i 1849 ble ved kgl.res. av 19. august 1848 Stavanger prestegjeld delt. Randaberg sogn og *landsognet*, dvs. den delen av Frue sogn som ikke var innlemmet i Stavanger by, ble opprettet som eget *Hetland prestegjeld*, med virkning fra 1. januar 1849. Det ble snart tatt skritt til oppføring av egen kirke, og Vår Frue kirke ble innviet 18. oktober 1854.

### Prestegjeldet

Ved kgl.res. av 29. august 1877 ble Riskekverven utskilt fra Frue sogn og opprettet som eget kirkesogn. Hetland prestegjeld bestod således av Frue og Riskekverven sogn.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

I 1936 kom det navneendringer, fra *Riskekverven* til *Riska sogn*, ved kgl.res. av 17. januar, og fra *Frue* til *Hetland sogn*, ved kgl.res. av 7. februar, og det er rimelig å anta at sognekirken samtidig fikk navnet *Hetland kirke*. Randaberg prestegjeld ble opprettet i 1. januar 1966 ved at Randaberg sogn ble utskilt fra Hetland og fikk tilført Kvitsøy sogn fra Rennesøy. Ved kgl.res. av 31. mars 1967 ble det bestemt at Riska sogn skulle overføres fra Hetland til Høyland prestegjeld.

Ved kgl.res. av 26. november 1965 ble Hetland prestegjeld delt i følgende menigheter:
* Tasta-området
* Tjensvoll- og Stokka-området
* Hundvåg og de øvrige by-øyene
* Hinna-området med Hillevåg

Ved kgl.res. av 26. november 1975 ble Hetland prestegjeld og sogn delt i to selvstendige menigheter, Hundvåg og Tasta, gjeldende fra 1. januar 1974.

## Referanser
Høgsfjord prestegjeld

**Høgsfjord prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Søre Ryfylke prosti inntil det ble nedlagt 1. mars 1988. Det omfattet sogn i Sandnes kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Høle kirke.

Høgsfjords sogn er nå en del av Sandnes kirkelige fellesråd, og underlagt Sandnes prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hylju sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Høle antas å være lagt under Strand i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl. res. 5. november 1852 ble Fossan utskilt fra Høle sogn som eget kirkesogn.

### Prestegjeldet

Høgsfjord prestegjeld ble opprettet ved kgl. res. av 14. mars 1864 da de to sognene ble skilt ut fra Strand prestegjeld og dannet et eget sognekall.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Med virkning fra 1. mars 1988 besluttet Kirkedepartementet en omfattende revisjon av kirkesogn og prestegjeld i Søre Ryfylke prosti, med det formål å få samsvar mellom prestegjeld og kommuner. Høgsfjord ble nedlagt og delt ved at Forsand igjen ble lagt til Strand prestegjeld. Samtidig ble Riska sogn utskilt fra Hetland prestegjeld som eget Riska sognekall, og fikk tilført Høle sogn fra Høgsfjord.

## Referanser
Haugesund prestegjeld

**Haugesund prestegjeld**, fra 1962 benevnt **Vår Frelsers menighet**, var et prestegjeld tilhørende Haugesund prosti. Det omfattet sogn i Haugesund kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Vår Frelsers kirke.

Haugesunds kirkesogn er nå en del av Haugesund kirkelige fellesråd, og underlagt Haugaland prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk
Kirkelyden i Haugesund sognet fra gammelt av til Skåre kirke under Torvastad prestegjeld. Ved kgl.res. av 14. oktober 1879 ble Torvastad delt, ved at sognene Haugesund og Skaare ble utskilt og opprettet som eget *Haugesund sognekall*. Vår Frelsers kirke ble vigslet 6. mars 1901.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Haugesund ble ved kronprinsreg. res. av 2. november 1962 delt i *Vår Frelsers*, Skåre og Rossabø menighet.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Vår Frelsers menighet

## Referanser
Sola prestegjeld

**Sola prestegjeld**, inntil 1968 **Håland prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Jæren prosti. Det omfattet sogn i Sola kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Sola kirke.

Solas kirkesogn er nå en del av Sola kirkelige fellesråd, som er underlagt Jæren prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hálands sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Håland prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, besto fra denne tiden av hovedsognet Haaland kircke (nedlagt 1840), med Sola og Tjora annekssogn. Prestegjeldet er i 1620 oppført i Graagaas som *Haaland Præstegjeld* under Jedernnis Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Ved kgl.res. av 27. november 1739 ble Madla sogn overført til Haaland prestegjeld fra Latinskolen i Stavanger, med virkning fra 1741.

Haaland prestegjeld dannet grunnlaget for Haaland formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 19. oktober 1840 ble Håland, Sola og Tjora sogn slått sammen til Sola sogn.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Ved kgl.res. av 2. desember 1966 ble Madla sogn skilt ut som eget sognekall, med virkning fra 1. mai 1967. Fra 1. januar 1968 fikk Håland prestegjeld navnet *Sola prestegjeld*.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Sola
* Sørnes
* Tananger
* Ræge

## Referanser
Jelsa prestegjeld

**Jelsa prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Ryfylke prosti. Det omfattet sogn i tidligere Jelsa, nå Suldal kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Jelsa kirke.

Jelsas kirkesogn er nå en del av Suldal kirkelige fellesråd, og underlagt Ryfylke prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Jalsa sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Jelsa prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Jelsa med Erfjord annekssogn.

Prestegjeldet er i 1620 omtalt i Graagaas som *Jellsze Præstegjeld* under Ryefølckes Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Jelsøe prestegjeld dannet grunnlaget for Jelsøe formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 24. april 1858 ble Sand sogn utskilt fra Jelsa og Sauda sogn fra Suldal prestegjeld opprettet som Sand prestegjeld med virkning fra 1. oktober 1858. Ved kgl.res. av 19. oktober 1877 ble Erfjord opprettet som eget sogn i Jelsa prestegjeld.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

I 2003 ble Jelsa prestegjeld avviklet og dets sogn Jelsa og Ervik ble overført til Suldal prestegjeld.

## Referanser
Nedstrand prestegjeld

**Nedstrand prestegjeld**, inntil 1881 benevnt **Hinderaa prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Ryfylke prosti. Det omfattet sogn i Tysvær kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Nedstrand kirke.

Nedstrands hovedsogn er nå en del av Tysvær kirkelige fellesråd, og underlagt Haugaland prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Hindarár sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Nedstrand prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Hinderaa med Sjærnerø annekssogn og Skjoldastraumen kapelldistrikt. Prestegjeldet er i 1620 omtalt i Graagaas som *Neerstrands Præstegjeld* under Ryefølckes Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Hinderaa prestegjeld dannet grunnlaget for Nædstrand formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 10. august 1881 ble det en navneendring på soknekallet fra Hinderaa til Nedstrand.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

I 1988 besluttet Kirkedepartementet en omfattende revisjon av kirkesogn og prestegjeld i Ryfylke prosti, med det formål å få samsvar mellom prestegjeld og kommuner. Ved kgl.res. av 22. januar 1988 ble Nedstrand sognekall nedlagt og delt, ved at Nedstrand sogn ble overført til Tysvær prestegjeld og  og Sjernarøy lagt til Finnøy prestegjeld.

## Referanser
Sand prestegjeld

**Sand prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Ryfylke prosti. Det omfattet sogn i tidligere Sand, nå Suldal kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Sand kirke.

Sands kirkesogn er nå en del av Suldal kirkelige fellesråd, og underlagt Ryfylke prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Sandar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Sand antas å være lagt under Jelsa i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ved kgl.res. av 24. april 1858 ble *Sand prestegjeld* opprettet med Sand hovedsogn, utskilt fra Jelsa prestegjeld, og Sauda annekssogn, utskilt fra Suldal prestegjeld.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Ved kgl.res. av 9. juli 1948 ble Sauda sogn utskilt fra Sand og opprettet som eget sognekall, gjeldende fra 1. mai 1949. Ved kgl.res. av 29. mars 1968 ble Sand prestegjeld nedlagt og Sand sogn overført til Suldal prestegjeld, gjeldende fra 1. juli 1968.

## Referanser
Skjold prestegjeld (Rogaland)

**Skjold prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Haugesund prosti. Det omfattet sogn i Tysvær og tidligere Skjold, nå Vindafjord kommuner i Rogaland fylke, og hovedkirken var Skjold kirke.

Skjolds hovedsogn er nå en del av Vindafjord kirkelige fellesråd, og underlagt Haugaland prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Skjǫldr* eller *Smiðsvíkr sókn*, (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Skjold prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Skjold, med Vats og Tysvær annekssogn. Prestegjeldet er i 1620 omtalt i Graagaas som *Schiolds Præstegjeld* under Ryefølckes Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Skjold prestegjeld dannet grunnlaget for Skjold formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 31. mai 1848 ble Tysvær sogn utskilt og sammen med Bukken annekssogn fra Skudenes prestegjeld opprettet som eget Tysvær prestegjeld.

Skjold prestegjeld ble ved kgl.res. av 3. august 1859 overført fra Ryfylke til Karmsund prosti.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925. Prestegjeldet ble fra 1. mars 1988 overført til Nordre Ryfylke prosti.

Ved opprettelsen av Haugaland prosti 1. januar 2006 inngikk kirkesognene i Skjold i det nye prostiet.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Skjold
* Vats

## Referanser
Strand prestegjeld

**Strand prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Søre Ryfylke prosti. Det omfattet sogn i Strand kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Strand kirke.

Strands kirkesogn er nå en del av Strand kirkelige fellesråd, som er underlagt Ryfylke prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Strandar sókn*  (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Strand prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Strand med Høle annekssogn. Prestegjeldet er i 1620 omtalt i Graagaas som *Strand Præstegjeldd* under Stauangers eller Fiordenes Proustij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Strand prestegjeld dannet grunnlaget for Strand formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 5. november 1852 ble Fossan utskilt fra Høle sogn som eget kirkesogn. Ved kgl.res. av 14. mars 1864 ble soknene Høle og Forsand skilt ut fra Strand og opprettet som eget Høgsfjord prestegjeld.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Med virkning fra 1. mars 1988 besluttet Kirkedepartementet en omfattende revisjon av kirkesogn og prestegjeld i Søre Ryfylke prosti, med det formål å få samsvar mellom prestegjeld og kommuner. Høgsfjord prestegjeld ble nedlagt og delt ved at Forsand igjen ble lagt til Strand.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Strand
* Jørpeland
* Forsand

## Referanser
Skudenes prestegjeld

**Skudenes prestegjeld**, også benevnt **Falnes prestegjeld**, var et prestegjeld tilhørende Karmøy prosti. Det omfattet sogn i Karmøy kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Falnes kirke.

Skudenes' kirkesogn er nå en del av Karmøy kirkelige fellesråd, og underlagt Karmøy prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Skútunes sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Skudenes prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Falnes med Åkra og Bokn annekssogn. Ferkingstad er nevnt som eget prestegjeld i 1563 og ble trolig anneks til Skudenes sist på 1500-tallet. Prestegjeldet er i 1620 omtalt i Graagaas som *Schudenes Præstegjeld* under Carmsunds Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Skudenes prestegjeld dannet grunnlaget for Skudesnæs formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 31. mai 1848 ble Bukken sogn skilt ut fra Skudenes og sammen med Tysvær sogn fra Skjold prestegjeld opprettet som et eget Tysvær prestegjeld. Ved kgl.res. av 26. november 1887 ble Aakre sogn skilt ut fra Skudenes og sammen med Kopervik sogn i Avaldsnes prestegjeld opprettet som et eget Kopervik prestegjeld.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Falnes
* Ferkingstad

## Referanser
Torvastad prestegjeld

**Torvastad prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Karmøy prosti. Det omfattet sogn i Karmøy og Utsira kommuner i Rogaland fylke, og hovedkirken var Torvastad kirke.

Torvastads hovedsogn er nå en del av Karmøy kirkelige fellesråd, og underlagt Karmøy prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Torfastaðir sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Torvastad prestegjeld går tilbake til førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden, og besto fra denne tiden av hovedsognet Torvastad, med Skåre og Utsira annekssogn. Prestegjeldet ble 1563 kalt *Hofflands prestegjeld*, og er 1620 omtalt i Graagaas som *Thorffuestad Præstegjeld* under Carmsunds Prouistij, tilhørende Stavanger stift. Ved kgl.res. av 6. mai 1682 ble prestegjeldet overført til det nye Christianssands stift.

Torvestad prestegjeld dannet grunnlaget for Torvestad formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Ved kgl.res. av 21. juli 1879 ble kjøpstaden Haugesund sammen med Skåre sogn utskilt fra Torvastad og opprettet eget Haugesund prestegjeld, med virkning fra 14. oktober 1879.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Ved kgl.res. av 24. september 1982 ble Norheim sogn og prestegjeld opprettet, med virkning fra 1. januar 1983. Det omfattet områdene av Torvastad og Avaldsnes prestegjeld beliggende øst for Karmsundet i Karmøy kommune.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Torvastad
* Utsira

Ved avviklingen bestod Torvastad prestegjeld av menighetene i Torvastad og Utsira.

## Referanser
Tysvær prestegjeld

**Tysvær prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Haugesund prosti. Det omfattet sogn i Tysvær kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Tysvær kirke.

Tysværs kirkesogn er nå en del av Tysvær kirkelige fellesråd, og underlagt Haugaland prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Teitsfjarðar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Tysvær antas å være lagt under Skjold i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Tysvær prestegjeld med sognene Tysvær og Bokn ble opprettet ved kgl.res. av 31. mai 1848. Tysvær sogn var utskilt fra Skjold prestegjeld og Bukken sogn utskilt fra Skudenes prestegjeld og lagt til Karmsund prosti:

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Ved kgl.res. av 22. februar 1963 ble Førdesfjorden sogn overført fra Avaldsnes prestegjeld til Tysvær prestegjeld, med virkning fra 1. januar 1969. Ved kgl.res. av 22. januar 1988 ble Nedstrand prestegjeld nedlagt, og Nedstrand sogn overført til Tysvær prestegjeld.

Prestegjeldet ble fra 1. mars 1988 overført til Nordre Ryfylke prosti. Ved opprettelsen av Haugaland prosti 1. januar 2006 inngikk kirkesognene i Tysvær i det nye prostiet.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Tysvær
* Nedstrand
* Førdesfjorden
* Bokn

## Referanser
Ann-Christine Nyström

**Ann-Christine Alice Nyström-Silén** (født Nyström, 1944–2022) også kjent under artistavnet **Ann-Christine**, var en finsk sanger som deltok i Eurovision Song Contest 1966 med sangen «Playboy».

Hun avsluttet sin musikalske karriere i 1973 etter 11 år i bransjen. I 1976 flyttet hun til Stockholm hvor hun bodde fram til sin død.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Tour de Hongrie 2023

**Tour de Hongrie 2023** var et sykkelritt i Ungarn med oppstart 10. mai 2023 og målgang 14. mai 2023. Rittet var for mannlige, profesjonelle syklister, og var en del av UCI ProSeries 2023.

Rittet ble vunnet av Marc Hirschi.
## Lag

## Etapper

### Trøyene dag for dag

### 1. etappe

### 2. etappe

### 3. etappe

### 4. etappe

### 5. etappe
Avlyst

## Resultater

## Startliste

## Referanser


## Eksterne lenker
*
*
Sandnes prestegjeld

**Sandnes prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Sandnes prosti. Det omfattet sogn i Sandnes kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Sandnes kirke.

Sandnes' kirkesogn er nå en del av Sandnes kirkelige fellesråd, som er underlagt Sandnes prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

Ved kgl.res. 14. april 1860 fikk Sandnes ladestedsrettigheter og ble formelt skilt ut som egen kommune etter at grenseoppgangen mot Høyland ble approbert av Kongen 6. april 1861. Byen forble imidlertid i Høyland prestegjeld, ettersom den ikke hadde egen kirke. Arbeidet med egen kirke i Sandnes tok fart i 1879 og i 1882 stod Sandnes kirke ferdig.

Ved kgl.res. 23. november 1880 ble Sandnes skilt ut som eget sokn i Høyland prestegjeld, og ved kgl.res. 10. desember 1913 ble Sandnes sogn utskilt fra Høyland prestegjeld og opprettet som eget sognekall fra 1. januar 1914.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Sandnes prestegjeld tilhørte Jæren prosti inntil 1. mai 1997, da det sammen med øvrige sognekall og kirkesogn i Sandnes kommune ble overført til det nye Sandnes prosti.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Sandnes
* Lura

## Referanser
Gjesdal prestegjeld

**Gjesdal prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Jæren prosti. Det omfattet sogn i Gjesdal kommune i Rogaland fylke, og hovedkirken var Gjesdal kirke.

Gjesdals kirkesogn er nå en del av Gjesdal kirkelige fellesråd, og underlagt Jæren prosti i Stavanger bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Gestala sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Gjesdal antas å være lagt under Time i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Ettersom det var eget tinglag, dannet Gjesdal sogn grunnlaget for Gjesdal formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Prestegjeldet inngikk i det nye Stavanger bispedømme fra 1. januar 1925.

Ved kgl.res. 22. oktober 1926, med virkning fra 1. januar 1927, ble Lye prestegjeld delt i hhv. Time og Gjesdal prestegjeld. Time bestod av Time sogn og Gjesdal av Gjesdal sogn.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Kirkesogn

Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende sogn og kirker:
* Gjesdal
* Ålgård

## Referanser
Trypodendron

***Trypondendron*** er en slekt av biller som tilhører gruppen barkbiller (Scolytinae) i den artsrike familien snutebiller (Curculionidae).

## Utseende
Små, sylindriske, halvblanke, vanligvis mer eller mindre brunlige barkbiller. Hodet er vanligvis skjult under pronotum, som er stort og hvelvet. Antennene er korte med en stor, en-leddet klubbe ytterst, gjerne rødlige. Dekkvingene er jevnbrede uten tenner eller påfallende groper, med fine punktrader.

## Levevis
Larvene til denne gruppen borer innover i veden på døde trær, ikke bare rett under barken.

## Utbredelse
Gruppen har en holarktisk utbredelse.

## Systematisk inndeling

* Vingede insekter 
** Orden **[[biller]]** (Coleoptera Linnaeus, 1758)
*** Underorden **[[Polyphaga]]** Emery, 1886
*** Gruppe Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilie **[[snute- og barkbiller]]** (Curculionoidea Latreille, 1802)
***** Familien **[[snutebiller]]** (Curculionidae Latreille, 1802)
****** Underfamilie **[[barkbiller]]** (Scolytinae Latreille, 1804)
******* delgruppe **[[Xyloterini]]** Lindemann, 1876
******** slekten ***Trypodendron*** Stephens, 1830 (= *Xyloterus* Erichson, 1836 - 35 arter
### Liste over artene

* *[[Trypodendron apicalis]]* Endrödi, 1957a
* *[[Trypodendron ashuensis]]* Wood & Bright, 1992
* *[[Trypodendron betulae]]* Swaine, 1911
* *[[Trypodendron borealis]]* Swaine, J.M., 1917
* *[[Trypodendron dispar]]* Stephens, 1830
* Lauvvedborer, *[[Trypodendron domesticum]]* (Linnaeus, 1758) - i Norge
* *[[Trypodendron dorjitenzingi]]* Schmutzenhofer, 1988
* *[[Trypodendron gaimaensis]]* Wood & Bright, 1992
* *[[Trypodendron granulatum]]* Eggers, 1933
* *[[Trypodendron laeve]]* Eggers, 1939
* Stripet vedborer, *[[Trypodendron lineatum]]* (Olivier, 1795) - i Norge
* *[[Trypodendron lineellus]]* Endrödi, 1957
* *[[Trypodendron majus]]* Eggers, 1926
* *[[Trypodendron melanocephalus]]* auctt.,
* *[[Trypodendron mericionale]]* Endrödi, 1957
* *[[Trypodendron meridionale]]* Eggers, 1940
* *[[Trypodendron nigrum]]* Sokanovskii, B.V., 1954
* *[[Trypodendron niponicum]]* Blandford, 1894
* *[[Trypodendron obtusum]]* Eggers, 1939
* *[[Trypodendron pauper]]* Endrödi, 1957
* *[[Trypodendron piceum]]* Strand, A., 1946
* *[[Trypodendron ponderosae]]* Swaine, J.M., 1917
* *[[Trypodendron proximum]]* (Niijima, 1909) - i Norge
* *[[Trypodendron pubipennis]]* Blandford, 1894
* *[[Trypodendron pulchellum]]* Wood & Bright, 1992
* *[[Trypodendron retusum]]* Wood & Bright, 1992
* *[[Trypodendron rufitarsis]]* Swaine, J.M., 1917
* *[[Trypodendron scabricollis]]* Wood & Bright, 1992
* *[[Trypodendron signatum]]* (Fabricius, 1792) - i Norge
* *[[Trypodendron sinensis]]* Eggers, 1941
* *[[Trypodendron sordidus]]* Blandford, 1894
* *[[Trypodendron suturale]]* Eggers, 1933
* *[[Trypodendron toracalis]]* Endrödi, 1957
* *[[Trypodendron tropicus]]* Browne, 1950
* *[[Trypodendron vittiger]]* Eichhoff, 1881

## Referanser




## Kilder

## Eksterne lenker
*
Ernest Victor Tweedy

**Ernest Victor Tweedy** (født 6. desember 1901 i Newcastle i Australia, død 27. september 1965 i Melbourne) var en australsk katolsk geistlig og erkebiskop av Hobart.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Tweedy ble utdannet ved *Saint Columbas seminar* i Springwood og ved Collegio de Propaganda Fide i Roma.
### Prest
Wilhelmus Marinus van Rossum, kardinalprest i *Santa Croce in Gerusalemme* (Roma), ordinerte ham 20. desember 1925 i Roma til prest for bispedømmet Maitland. 
### Erkebiskop av Hobart
Pave Pius XII utnevnte ham til erkebiskop av Hobart den 17. desember 1942. Giovanni Panico, apostolisk delegat til Australia, New Zealand og Oceania, bispeviet ham til  biskop den 7. mars 1943. Medkonsekratorer var Edmund John Aloysius Gleeson, biskop av Maitland, og Thomas Absolem McCabe, biskop av Port Augusta. 

Den 20. september 1955 innvilget pave Pius XII. hans avgang som biskop og utnevnte ham til titulærerkebiskop *[[ pro hac vice]]* av *Assuras*. Samtidig etterfulgte Guilford Clyde Young ham som erkebiskop.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
* Kardinal Serafino Vannutelli (1834-1915) *1869
* Kardinal Domenico Serafini (1852-1918) *1900
* Kardinal Pietro Fumasoni Biondi (1872-1960) *1916
* Erkebiskop Giovanni Panico (1895-1962) *1935
* Erkebiskop *Ernest Victor Tweedy* (1901-1965) *1943

## Referanser
Torgeir Stordal

**Torgeir Stordal** (født 1962) er en norsk cand. scient som fra 14. april 2023 er direktør i Sokkeldirektoratet. Stordal startet i Oljedirektoratet i 2017 og har vært konstituert som oljedirektør siden juni 2022. Stordahl har hovedfag i anvendt geofysikk fra Universitetet i Bergen.

Stordal ble ansatt i direktoratet som direktør for leting, et område han hadde omfattende erfaring med fra Shell, der han begynte i 1989. Siden 2020 har han vært direktør for teknologi, analyser og sameksistens i Sokkeldirektoratet, og har vært oljedirektørens stedfortreder.

## Referanser
Åssiden Elvepark

**Åssiden elvepark** er en kommunal park og friluftsted som ligger på nordsiden av Drammenselva, sør for Buskerudveien nær Åssiden skole. Parken sto ferdig 17. juni 1991 da den ble offisielt innviet av daværende Drammens ordfører Turid Wickstrand Iversen. Parken ble anlagt under ledelse av Drammen kommunes landskapsarkitekt Bjørn Krogh Johansen. Her finnes det en brygge, små øyer med bruforbindelse, ballslette, lekeplass med en listen strand eller lagune. Dette området trives svaner, kanadagjess og stokkender veldig godt. Parken går i ett med turstien som går nesten uabrutt fra Drammen sentrum frem til Buskerud papirfabrikk. Deler av parken ble bygget på gamle fyllingsområder ved elva.

## Vannkvalitet
Innenfor badesesongen blir vannkvalitet og temperatur målt, resultater av disse blir lagdt ut på  [Https://www.drammen.kommune.no/tjenester/helse-omsorg/miljorettet-helsevern/badevann/ Drammen kommunes nettsider]

## Referanser
Trollafjæra

**Trollafjæra** er en vei ved tettstedet Trolla vest for Trondheim sentrum som går nordvestover fra Bynesveien mot Trolla Brug. Like øst for bruket går det en arm videre sørøstover langs fjorden som ender ved det tidligere kaianlegget og tankanlegget for Hydro Texaco i Bynesveien 90 vest for Munkaunet. 

Veien er oppkalt etter fjæra langs fjorden ved Trolla og fungerer som adkomstvei til flere eneboliger i Trollafjæra. Den var tidligere adkomstvei for både Trolla Brug frem til 1988 og tankanlegget til Hydro Texaco frem til midten av 1990-årene.

## Referanser
Xyloctonus

***Xyloctonus*** er en slekt av biller som tilhører gruppen barkbiller (Scolytinae) i den artsrike familien snutebiller (Curculionidae).

## Utseende
Små (gjerne ca. 2 millimeter), litt rundede, fint hårete, vanligvis mer eller mindre brunlige barkbiller. Hodet er vanligvis skjult under pronotum, som er stort og hvelvet. Antennene er korte med en stor, en-leddet klubbe ytterst, gjerne rødlige. Dekkvingene er jevnbrede uten tenner eller påfallende groper, med fine punktrader.

## Levevis
Larvene til denne gruppen borer innover i veden på døde trær, ikke bare rett under barken.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Afrika og Asia.

## Systematisk inndeling

* Vingede insekter 
** Orden **[[biller]]** (Coleoptera Linnaeus, 1758)
*** Underorden **[[Polyphaga]]** Emery, 1886
*** Gruppe Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilie **[[snute- og barkbiller]]** (Curculionoidea Latreille, 1802)
***** Familien **[[snutebiller]]** (Curculionidae Latreille, 1802)
****** Underfamilie **[[barkbiller]]** (Scolytinae Latreille, 1804)
******* delgruppe **[[Xyloctonini]]** Eichhoff, 1878
******** slekten ***Xyloctonus*** Eichhoff, 1872 - 19 arter
********* *[[Xyloctonus aethiops]]* Schedl 1953
********* *[[Xyloctonus andamanensis]]* Schedl
********* *[[Xyloctonus bimarginatus]]* Eggers 1939
********* *[[Xyloctonus biseriatus]]* Schedl 1953
********* *[[Xyloctonus emarginatus]]* Eggers 1939
********* *[[Xyloctonus latus]]* Eggers 1939
********* *[[Xyloctonus maculatus]]* Schedl 1965
********* *[[Xyloctonus mauritianus]]* Menier 1974
********* *[[Xyloctonus mimusopis]]* Schedl
********* *[[Xyloctonus niger]]* Schedl 1938
********* *[[Xyloctonus opacus]]* Schedl 1957
********* *[[Xyloctonus pubifer]]* Schedl 1965
********* *[[Xyloctonus punctipennis]]* Eggers 1939
********* *[[Xyloctonus quadricinctus]]* Schedl 1941
********* *[[Xyloctonus quadridens]]* Schedl 1953
********* *[[Xyloctonus scolytoides]]* Eichhoff 1872
********* *[[Xyloctonus stenographus]]* Schedl 1961
********* *[[Xyloctonus striatus]]* Eggers 1939
********* *[[Xyloctonus subcostatus]]* Eggers 1939

## Referanser




## Kilder

## Eksterne lenker
*
Buskerud Papirfabrikk

**Buskerud Papirfabrik** ble grunnlagt i 1914 under navnet «Phønix Papirfabrik» i Drammen. Fabrikken holdt til nede ved Drammenselva på Åssiden i Buskerudveien 145. Fabrikken ble i 1922 solgt til skipsreder Herlovsen i Oslo, med hans fetter Julius Stephansen som disponent, og navnet ble endret til «Phønix Paper Mill». Drammens Privatbanker overtok etter konkurs i 1925 og solgte videre til papirgrossisten og papirforedleren Emil Moestue i 1927. Navnet ble da endret til Buskerud Papirfabrik. Den nye disponenten ble Einar Gundersen. Hovedkontoret ble lagt til Skippergata 40 i Oslo. Etter at Moestue overtok fabrikken ble den omstilt til å produsere hovedsakelig trefritt skrive- og trykkpapir og beslektede trefrie kvaliteter. I 1935 startet den første produksjonen av sikkerhetspapir, forfalskningsfritt sjekkpapir for Christiania Bank og Kreditkasse. En del av papiret produsert ved Buskerud Papirfabrik ble levert direkte til Moestues trykkerier og omfattende papirforedlingsvirksomhet i Oslo. Papirfabrikken gjennomgikk større ombygginger i årene 1938, 1952 og 1960. Emil Moestue satset etter hvert på videreforedlingsvirksomhet knyttet direkte til papirfabrikken på Åssiden. I begynnelsen av 1950-årene ble det opprettet en avdeling for produksjon av skolemateriell. Ved årskiftet 1962–63 ble første byggetrinn på nordsiden av papirfabrikken innviet, hovedsakelig for produksjon av linjert, ulinjert og rutet skolemateriell. De to neste byggetrinnene ble innviet i 1965 og var en konvoluttfabrikk deretter i 1973 ble et lagerbygg innviet. I alt 10 000 m² fordelt på to etasjer. På den tiden hadde fabrikken 145 ansatte. Sivilingeniør Odd Sverre Langum fra Drammen var fabrikkens bestyrer i perioden 1946-1982. Fabrikken hadde i 1981 120 ansatte. Bedriften ble til slutt nedlagt i februar 1987. Fabrikkbygningen ble oppført i jugendstil og etter at fabrikken ble nedlagt i februar 1987, er fabrikklokalene blitt omgjort til 73 leiligheter. Bygningsmassen ser ganske original ut men den store skorsteinen er blitt revet.

## Bildegalleri

Fil:URN NBN no-nb digifoto 20160509 00099 NB WF NEK 071793 edit.jpg|Flybilde av Åssiden, 1954. Bildet viser Buskerud Papirfabrikk(nærmeste) og Jarlsberg Paper Mills. Bildet er tatt i retning Pukerud.
Fil:URN NBN no-nb digifoto 20160509 00094 NB WF NEK 071788 Buskerud papirfabrikk.jpg|Flybilde av Åssiden, 1954. Bildet viser Buskerud Papirfabrikk og Drammen Travbane.
Fil:URN NBN no-nb digifoto 20160509 00203 NB WF NEK 135032 Buskerud pap.jpg|Flybilde fra Åssiden i 1959, med Buskerud Papirfabrikk og Drammen Travbane.
Fil:URN NBN no-nb digifoto 20160509 00202 NB WF NEK 135031 edit.jpg|Flybilde av Åssiden, 6. august 1959. Bildet viser Buskerud Papirfabrikk og Drammen Travbane. Bildet er tatt i retning Solbergelva.


## Referanser
Nomadister

***Nomadister*** er en slekt av stumpbiller. 

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, **Coleoptera**
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien stumpbiller (Histeroidea)
**** Familien **[[stumpbiller]]**, **[[Histeridae]]** Gyllenhal, 1808
***** Underfamilien maurstumpbiller, **[[Haeteriinae]]** Marseul, 1857 – ikke i Norge, bør trolig regnes til storstumpbillene. 111 alekter.
****** Slekten ***Nomadister*** Borgmeier, 1948
******* *[[Nomadister papillatus]]* Borgmeier, 1948

## Referanser


## Kilder
* Caterino, M.S. 2002. Histeridae, Clown Beetles på Tree of life

## Eksterne lenker

*
Euryspeonomus

***Euryspeonomus*** er en slekt av hulelevende mycelbiller.

## Utseende
Små, langbeinte, nærmest dråpeformede, blinde, halvblanke, rødbrunlige mycelbiller. Antennene er tynne og nesten så lange som kroppen. Hodet er forholdsvis lite, uten fasettøyne, nesten helt dekket av pronotum sett ovenfra. Pronotum er stort og bredt rundet, bredere enn dekkvingene som er rundede uten påfallende punktstriper.

## Levevis
Artene lever i huler.

## Utbredelse
Artene er utbredt i huleområder i Spania.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, **Coleoptera**
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
**** Familien **[[mycelbiller]], [[Leiodidae]]** Fleming, 1821
***** Underfamilien kadaverbiller, **[[Cholevinae]]**
****** Stammen **[[Leptodirini]]** Lacordaire, 1854 - ca. 185 slekter, maurlignende
******* Understammen Pholeuina
******** Slekten ***Euryspeonomus*** Jeannel, 1919
********* Underslekten *Euryspeonomus* (i snever forstand)
********** *[[Euryspeonomus beruetei]]* Dupré, 1991
********** *[[Euryspeonomus breuili]]* (Jeannel, 1919)
********* Underslekten *Urbasolus* Español, 1948
********** *[[Euryspeonomus ciaurrizi]]* (Bolívar, 1921)
********** *[[Euryspeonomus eloseguii]]* (Español, 1948)

## Referanser




## Kilder
Leiodidae i Tree of life

## Eksterne lenker
*
Bøndernes Bank

**Bøndernes Bank** var en forretningsbank i Norge med utspring fra landbrukssamvirket. 

Bøndernes Bank ble etablert i Oslo i 1918 på initiativ fra Norsk Landmandsforbund (senere Norges Bondelag) og Felleskjøpet. Felleskjøpets innskuddsavdeling, etablert i 1908, ble brukt som basis, og sparebanker, samvirker og enkeltpersoner sluttet snart opp om banken.

Bøndernes Bank hadde mange kunder i jord- og skogbruk, men opererte som en vanlig forretningsbank.

I 1987, etter flere år med økende driftsutgifter, fusjonerte Bøndernes Bank med Forretningsbanken i Trondheim, Vestlandsbanken i Bergen og Buskerudbanken i Drammen og dannet Fokus Bank.

Bøndernes Banks symbol var en Olavsrose.

## Referanser
Iteticus

***Iteticus*** er en slekt av små, rødlige eller brunlige køllebiller.

## Utseende
Små, avlange, blanke, brunrøde køllebiller. Hode, pronotum og dekkvinger er rundede, bakkroppen forholdsvis lang.

## Levevis
De voksne billene finnes gjerne i råtnende plantemateriale, som kompost, løvstrø, under bark eller lignende. De fleste lever sannsynligvis av midd og andre små leddyr.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den neotropiske økosonen.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, **Coleoptera**
** Underordenen Polyphaga
*** Overfamilien åtsel- og rovbiller, **Staphylinoidea**
**** Familien kortvinger (Staphylinidae)
***** Underfamilien **[[køllebiller]], [[Pselaphinae]]**
****** Overstammen Batrisitae
******* Gruppen **[[Batrisini]]** Reitter, 1882
******** Understammen Batrisina Reitter, 1882
********* Slekten ***Iteticus*** Raffray, 1904
********** *[[Iteticus biarmatus]]* (Raffray, 1898)
********** *[[Iteticus cylindricus]]* (Motschulsky, 1855)
********** *[[Iteticus germari]]* (Aubé, 1844)
********** *[[Iteticus imperialis]]* (Raffray, 1898)
********** *[[Iteticus laeviceps]]* (Raffray, 1898)
********** *[[Iteticus longispina]]* (Raffray, 1898)
********** *[[Iteticus princeps]]* (Reitter, 1883)
********** *[[Iteticus punctaticollis]]* Jeannel, 1962
********** *[[Iteticus regius]]* (Raffray, 1897)
********** *[[Iteticus semipunctatus]]* Raffray, 1909

## Referanser




## Eksterne lenker
*