Thea Falck-Ytter

**Thea Falck-Ytter** eller ved fullt navn **Marie Dorthea Gudrid Falck-Ytter** (født i Christiania 9. august 1862, død i Oslo 8. oktober 1953) var en norsk xylograf og teknisk tegner. Hun var blant ytterst få kvinnelige xylografer i Norge, og den første kvinne her i landet som utøvde en profesjon som teknisk tegner.

## Familiebakgrunn og oppvekst

Hun vokste opp i Kirkegaten 3 i Christiania, som datter av Gleny Louise Anziøn (10/2 1838–17/1 1925) og kongelig fullmektig Oluf Vilhelm Falck-Ytter (6/3 1832–24/10 1914). Faren var landskjent som forfatter av flere barnebøker for gutter, bl.a. *[[Håkon Håkonsen|En norsk Robinson Crusoe eller Haakon Haakonson]]* (1873) og *Sjørøveren og hans Hule* (1896). Men han markerte seg også som redaktør av ukeblader, først av *[[Norsk Folkeblad]]*, som han overtok etter Bjørnstjerne Bjørnson, og av *For Ungdommen*. Men av utdannelse var han jurist og fungerte fra 1884 som byfogd i Sarpsborg.

## Læreår
Thea Falck-Ytter var i årene 1879–1884 elev av Norges første xylograf, Haakon Adelsten Lunde, og bodde under utdannelsen sammen med foreldrene i Kongens gate 11. Allerede mens hun var i lære bidro hun i årene 1881–1883 med tresnitt i *For Ungdommen*. I 1883 søkte hun utenlandsstipend fra Statskassen til «Kunstneres reiser», og mottok 500 kroner til videreutdanning i diverse tyske atelierer.

I 1884 søkte hun om stipend fra Enkedronning Josephines Legat.. Litt senere på året mottok hun også økonomiske midler fra Schäffers legat, Dermed kunne hun reise til København for å bli elev ved Hans Peter Hansens xylografiske atelier. Oppholdet i København varte fra 1884 til 1886.

## Senere leveår – xylograf og teknisk tegner
Bortsett fra at hun trolig både tegnet og lagde tresnittene (signert «TFY») i sin fars bok, *Lek ude og inde* (1893), er det uklart hvordan det gikk med Thea Falck-Ytters profesjonelle liv som xylograf. Mer mekanisk fremstilte rasterbilder; autotypier og sinketsinger, var nå i ferd med å utkonkurrere xylografien som metode for reproduksjon av bilder i bøker, ukeblader og aviser. Dermed var hun fra 1900 registrert som tekniske tegner på ingeniørkontoret ved Elektrisk Bureau. Hun var også den første kvinne i Norge som utøvde en slik profesjon.

## Farens minnebyste i Sarpsborg
I 1939 skjenket Thea og søsteren, Hermana Ida Golette Falck-Ytter (17/12 1868–1/10 1944), en byste av deres far til plassering i Sarpsborgs rettslokaler. Ved samme anledning ga Thea også bort «7 bilder» med motiver fra Sarpsborg, som hun selv hadde tegnet og malt. Disse ble hengt opp i Åslandstua.

## Etterlatenskaper ved Norsk Folkemuseum

Thea Falck-Ytter ga i 1943 bort sin «Prøvebog» fra læreårene, xylografiverktøy og fem graverte buksbomstokker (NFL.10474ae) i gave til Norsk Folkemuseum.

## Senere leveår
På sine eldre dager var Thea Falck-Ytter bosatt på «Kong Oscars Minde» i Drammensveien 18. Bygningen ble i 1861–1862 reist på initiativ fra «Selskabet til Omsorg for ældre, ugifte Damer», et sted folkevittigheten døpte «Frøkenklosteret». Startkapitalen var 2000 kroner, en sum Oscar I ved sin død skjenket kommunen til veldedige formål. Bygningen ble revet i 1957 for å gi plass for Den amerikanske ambassade.

## Galleri – Thea Falck-Ytters tresnitt

File:I Mark og Skog Thea Falck-Ytter Lek ude og inde 1893 p2.jpg| «I Mark og Skog». Trolig Svangstrandveien med Tyrifjorden i bakgrunnen. (Oluf Wilhelm Falck-Ytter: *Lek ude og inde*. Christiania 1893, s. 2.)
File:Naturlig Pyramide Thea Falck-Ytter Lek ude og inde 1893 p88.jpg| «Naturlog Pyramide». (Oluf Wilhelm Falck-Ytter: *Lek ude og inde*. Christiania 1893, s. 88.)
File:Elv og Fjord Thea Falck-Ytter Lek ude og inde 1893 p89.jpg| «Elv og Fjord». (Oluf Wilhelm Falck-Ytter: *Lek ude og inde*. Christiania 1893, s. 89.)


## Referanser


## Eksterne lenker

## Litteratur
* Edvardsen, Erik Henning 1992: *Xylografer virksomme i norske bøker, tidsskrifter og blader*. (Stensil). Nasjonalmuseet for kunst, Nasjonalbiblioteket i Oslo, Norsk Folkemuseum.