Toll i Donald Trumps andre presidentperiode

**Toll i Donald Trumps andre presidentperiode** er toll på utenlandske varer som var en ønsket del av en proteksjonistisk handelspolitikk ført av USAs president Donald Trump. 2. april 2025 offentliggjorde regjeringen i USA toll på alle utenlandske varer som gav en økning fra ca. 2 % til ca. 24 %, den høyeste tollsatsen i USA på over hundre år. Trump og hans regjering ønsket økt toll for slik å redusere handelsunderskuddet USA hadde med en rekke land. Både tollen, måten den var beregnet på og måten den ble innført på skapte sjokkbølger i internasjonale børsmarkeder, og børsene i hele verden falt kraftig.

Når USA fastsetter en tollsats på import, er det importøren som deretter må betale tollavgift, ofte bare kalt toll, til den amerikanske staten. Trump har gjentatte ganger feilaktig hevdet at det er opphavslandet som betaler tollen.

Den 20. februar 2026 fastslo USAs høyesterett at innføringen av tollen var ulovlig. Like etter innførte Trump en global toll på 10% i 150 dager basert på en handelslov fra 1974.  Dagen etter sa Trump tollen skulle bli 15%, men med en rekke unntak som reelt gav USA en effektiv tollsats på rundt 12 %.

Den gjennomsnittlige tollsatsen steg fra 2,6 % til 13 % løpet av 2025. I 2025 importerte USA samlet mer enn noen gang, mens importen fra Kina falt (Kinas andel av importen sank fra 13 % i 2024 til 9 % i 2025). USAs handelsunderskudd var i alt på over 900 milliarder dollar i 2025. Handelsunderskuddet mot blant annet Mexico og Vietnam økte. Forskning ved Federal Reserve Bank of New York og Columbia University viser at 90 % av utgiften ved økt toll belastes forbruker og bedrifter i USA i form av økte priser.

## Innføring av tollen
Toll er normalt noe Representantenes hus fastsetter, så Trump-administrasjonen innførte 2. april en nasjonal unntakstilstand, basert på «International Emergency Economic Powers Act of 1977» kalt IEEPA, for å «øke konkurransekraften, beskytte suvereniteten og styrke vår nasjonale og økonomiske sikkerhet». Argumentene var at amerikansk industrikapasitet var uthulet, og at forsvarsindustrien var avhengig av utenlandske motstandere. Land som USA kjøper mer fra enn de selger til, fikk de høyeste tollsatsene. Fra 5. april 2025 fikk varer fra alle land 10 % toll, og 9. april ble de individuelle tollsatsene innført. Varer fra landene Belarus,Cuba, Nord-Korea og Russland ble unntatt. Tollen skal gjelde til president Trump vurderer trusselen som imøtekommet, løst eller begrenset.

Trump kalte tollen en «gjengjeldelsestoll» (*«reciprocal tariff»*). En gjengjeldelsestoll er normalt en toll som et land A innfører på varer fra et land B fordi land B har toll på innførsel av varer fra land A. Tollen som Trump innførte, svarte i liten grad til denne definisjonen, siden det var lite samsvar mellom tollen som USA la på varer fra andre land og hvilke tollsatser de andre landene hadde på varer fra USA.

Tollen gav noen svært uventede utslag. Import på varer fra Kina fikk i utgangspunktet 34 % toll, import fra EU 20 % og import fra Storbritannia fikk 10 %. Den høyeste tollen, på 50 % kom på varer fra Lesotho som eksporterer diamanter, men importerer lite. Varer fra Kambodsja, Laos, Madagaskar og Vietnam fikk mellom 49 % og 46 % toll. Varer fra Norge fikk 16 %, men det ble senere justert til 15 % i et oppdatert dokument fra Det hvite hus.

Den 9. april, timer etter at tollen var innført, skrev Trump på Truth Social at han ønsket en 90 dagers utsettelse på tollen til alle land utenom Kina. Den generelle, globale tollen på 10 % ble beholdt og Trump økte samtidig tollen på varer fra Kina til 125 %. Utsettelsen fikk børsene til å hente inn mye av det som var tapt dagene før. Dagen etter, 10. april ble det klart at en 20 % toll innført 2. april for å begrense smuglingen av syntetiske opioider ikke var inkludert, så tollen mot Kina var reelt 145 %, som igjen skapte uro på børsene.

Tollen som først ble innført 9. april 2025 var høyere enn Herbert Hoovers «Smoot-Hawley Act» fra 1930, som var ment å få USA ut av Den store depresjonen men som i stedet økte problemene.

### Lovlighet av tollen
Den 14. april 2025 saksøkte den ideelle organisasjonen «Liberty Justice Center and I» regjeringen på vegne av små importbedrifter. Deres argument var at toll ikke kvalifiserer som et «nødtiltak» mot en «uvanlig og ekstraordinær trussel» som kreves av loven for at IEEPA kan tas i bruk.

Den 16. april 2025 saksøkte staten California ved guvernør Gavin Newsom den amerikanske regjeringen for å misbruke IEEPA til å ulovlig innføre toll. California hevdet at IEEPA ikke inneholder ordet toll, at kongressen bestemmer tollgrensene, og at kongressen må gi presidenten et klart mandat før han kan endre tollen. Saksøker henviste til en dom i *Biden v. Nebraska*, der Biden-administrasjonen ikke fikk ettergi studielån fordi det gikk ut over mandatet gitt av kongressen.

USAs domstol for internasjonal handel vedtok 28. mai 2025 at presidenten ikke kan innføre toll med hjemmel i IEEPA. Regjeringen fikk 10 dager på seg til å fjerne all toll. Regjeringen anket dommen som ble pauset frem til anken ble avgjort. Trump kalte dommen «forferdelig» og «truende» og mente motivasjonen var hat mot ham selv.

Den 20. februar 2026 fastslo høyesterett i USA med 6 mot 3 stemmer at tollen var ulovlig. Da var 131 milliarder dollar betalt av 301 tusen importører.

Regjeringen innførte etter domen i høyesterett en ny toll på 10% basert på seksjon 122 i en lov fra 1974 for å beskytte mot "store og seriøse" handelsunderskudd, men som kun kan brukes i 150 dager. Presidentens ordre bad handelsministeren om å undersøke diskriminerende handlinger, politiske vedtak og handelspraksis i henhold til seksjon 301 i loven.

### Beregning av tollen i april 2025
Tollen ble beregnet fra formelen:
:

I formelen er *∆τ* endringen i tollen, *x* eksport til USA, *m* er import, *ε* er elastisiteten av import i forhold til importpris og *φ* er hvordan pris og valutakurs endrer seg som følge av tollen. Variabelen *i* indikerer at hvert land får forskjellig toll.

Formelen viser at tollen er bestemt basert på handelsbalansen mellom USA og landet, ikke tollsatsene slik en gjengjeldelsestoll legger til grunn. Verdien for *ε* var satt til 4 og for *φ* til 0,25, så tollsatsene ble satt til halve prosentsatsen av handelsunderskuddet USA hadde mot en nasjon, med et minimum på 10 %.

Formelen, som bruker greske bokstaver og kan se vitenskapelig ut, fikk flere til å spekulere i om den kom fra en kunstig intelligens, eller var et forsøk på å forkle forslaget som mer vitenskapelig enn det var. I formelen ble stjerne (*) og ikke vanlig gangetegn brukt, og i forklaringen stod det at *ε*

## Eksterne lenker
*