Togulykken på Storebæltsbroen 2019

**Togulykken på Storebæltsbroen** fant sted 2. januar 2019 kort etter klokken 07.30 på Storebæltsforbindelsens vestbro mellom Sprogø og Fyn. Åtte passasjerer ble drept, og 18 ble skadet, da den forreste delen av et lyntog på vei mot København med 134 personer om bord ble rammet av en løsrevet transporttrailer fra et motgående godstog. Togulykken var den mest alvorlige i Danmark på 30 år.

Den aktuelle morgenen blåste det med vindstøt av stormstyrke fra nord, og broen var lukket for biltrafikk, men eksperter vurderte i etterkant at vindforholdene ikke i seg selv kunne ha forårsaket ulykken. Ifølge Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbanes foreløpige undersøkelser i dagene etter ulykken, var det konstatert en potensiell sikkerhetsbrist ved den typen godsvogner som anvendtes i det aktuelle godstoget, men det var ifølge Havarikommissionen for tidlig å konkludere om dette hadde forårsaket ulykken. Som følge av den potensielle sikkerhetsbristen forbød Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen den 8. januar 2019 øyeblikkelig bruk av semitrailere lastet på lommevogner gjeldende for hele jernbanenettet i Danmark. Samtidig ble vilkårene for godstransport over Storebæltsbroen under særlige værmessige forhold skjerpet.

Den 11. januar 2019 meddelte DB Cargo at man med omgående virkning hadde suspendert en av de stasjonsbetjentene som hadde ansvaret for sikkerheten på godstoget som var involvert i ulykken. I oktober ble den nå tidligere medarbeider idømt 20 dagers betinget fengselsstraff for å ha forfalsket beviser i forbindelse med etterforskningen.

Havarikommissionens endelige rapport ble offentliggjort i desember 2019. Ifølge rapporten var det tre årsaker til ulykken. For det første var semitraileren på godstoget ikke låst fast, og derfor kunne den blåse av og ramme IC4-toget. For det annet var det ingen hastighetsrestriksjoner for togtrafikken, selv om det blåste en stormende kuling direkte inn på lavbroen fra nord. Dog valgte lokomotivføreren i IC4-toget å sette hastigheten ned, og toget kjørte på tidspunktet for kollisjonen 121 km/t, hvilket ifølge Havarikommissionen muligvis har redusert antallet av omkomne. Godstoget kjørte med 119 km/t og standset først da det manglet kjørestrøm. For det tredje utløste sammenstøtet en enorm energi. Ifølge rapporten var IC4-togets konstruksjon dog med til å begrense skadene og muligvis også antallet av drepte og skadede i ulykken.

## Ulykken

### Hendelsesforløp
Det første togsettet i InterCityLyn 210, bestående av to IC4-togsett på vei fra Aarhus (avgang klokken 05.19) til Københavns Lufthavn (planlagt ankomst klokken 09.04), ble rammet av en eller flere deler fra et motgående godstog fra DB Cargo Scandinavia, umiddelbart etter lyntogets avgang fra Nyborg, hvilket resulterte i en kraftig oppbremsning av lyntoget.

Om bord på lyntoget var 131 passasjerer og tre ansatte.
Godstoget, G 9223, bestod av åtte lommevogner lastet med gardintrailere hhv. veksellad med tomme ølkasser, der skulle transporteres mellom kombiterminalen i Høje Taastrup til Carlsbergs bryggeri i Fredericia.

I timene etter ulykken var Storebæltsbroen sperret for all trafikk. Togtrafikken mellom Fyn og Sjælland ble innstilt til kl. 10.00 det etterfølgende døgnet. Passasjerer på lyntoget, som ikke var drept eller skadet, ble transportert i buss til et opprettet krisesenter i Nyborg, hvor de ble tilbudt krisehjelp.

I et intervju publisert i Berlingskes netavis dagen etter ulykken gjenfortalte lokomotivførerens bisitter, advokat Torben Koch, hvordan lokomotivføreren hadde opplevd ulykken. Ifølge advokaten var lokomotivføreren allerede før kollisjonen urolig for kjøreforholdene på Storebæltsforbindelsen.

*"Han mærkede straks blæsten, den er voldsom, også mere voldsom end han brød sig om. Toget rystede. Han kunne se køreledningerne blafre, sådan opfattede han det. Han blev urolig og sænkede farten til måske – det er hans vurdering – 100-120 kilometer i timen på en strækning, hvor hastigheden normalt er 180 kilometer i timen"*.

Det gikk ikke lang tid etter før lokføreren så det motgående toget. Deretter så han gnistene.

*"Gnister fra køreledningerne er ikke usædvanligt. Men de her gnister var længere nede. Gnisterne kom fra skinnerne, og lokomotivføreren vidste derfor, at der var noget galt. Fra førerhuset så han nu, hvordan noget stort hang ud fra godstogets anden vogn på vej i modsatte retning. Og et splitsekund efter hørte han braget"*.

Ifølge Torben Koch var det lokomotivførerens opplevelse at det var trykketsom oppstod, da IC4-toget møtte godstogetsom fikk traileren til å rive seg løs.

### Materiell
Lyntoget bestod av IC4-togsæt nr. 61 forrest og togsett 82 bakerst. Togsett 61 var levert til DSB den 11. august 2011 og satt i drift i januar 2013. Fremste vognsom ble hardest rammet ved ulykkenvar MG 5861, som var indredet med førerrom, to kupéer med stillesone med henholdsvis 16 og 8 sitteplasser, toalett, vestibyle med tre klappseter og en kupe med 32 sitteplasser i såvel flyoppstilling som vis-à-vis.

Godstoget bestod av et ellokomotiv av typen Bombardier BR 185 levert til DB Cargo Scandinavia i en serie på 21 i perioden fra 2007 til 2009 og åtte godsvogner til transport av lastebiltrailere og veksellad.

### Aktører
Fyns Politi håndterte krise- og oppklaringsarbejdet, mens Sund & Bælt og Banedanmark var ansvarlige for adgangen til broen på tidspunktet for ulykken. Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane var ansvarlig for at finne årsaken til ulykken. De døde og skadde blev bragt til Odense Universitetshospital. I løpet av formiddagen på ulykkesdagen ble det meddelt på DR1 at National Operativ Stab (NOST) var trådt sammen. Såvel infrastrukturforvalteren som de to involverte jernbaneoperatørene bidro til oppklaringsarbeidet liksom den  tyske eier av godsvogna involvert i ulykken, VTG, og det tyske verkstedet SEMA, som hadde vognen til revisjon i 2013.

## Konsekvenser
I første omgang, under en halv time etter ulykken i, meldte DSB til DR Nyheder, at åtte personer var kommet lettere til skade av den harde oppbremsningen. Senere på dagen kom det frem at seks personer var hadde mistet livet som i ulykken. Dette tallet ble oppjustert dagen etter, den 3. januar, på en ny pressekonferanse, hvor det endelige antallet omkomne ble oppgitt til åtte. . De fleste omkomne befant sig til venstre i togets forreste del, som blev hardest rammet. På grund av at noen av de avdøde hadde voldsomme skader anvendte rettsmedisinerne DNA og tannkort for å foreta en endelig identifikasjon.

Politiet utstedte senere på dagen for ulykken bøter til 40 bilister som tok bilder av ulykkesstedet, da de passerte på broen, etter den var gjenåpnet. På Twitter meldte Fyns Politi at det var "ulovlig for bilføreren og ellers uetisk å filme det forulykkede toget".

DB Cargo som frem til ulykken 30 ganger i uka transporterte de over 550 tonn tunge godstogene med ølkasser over Storebæltsbroen, besluttet å innstille denne type transporttog i Danmark, mens årsaken til ulykken ble undersøkt. Den 11. januar 2019 meddelte DB Cargo ifølge Berlingske, at man med umiddelbar virkning hadde suspendert en av de ansatte  som hadde ansvaret for sikkerheten på godstoget, der var involvert i ulykken. Ifølge godsvirksomheden hadde han i strid med reglene strøket noen avgørende opplysninger på godstogets vognliste. I oktober 2019 blev den nå tidligere medarbeideren idømt 20 dages betinget fengsel for at forfalske beviser i forbindelse med etterforskningen av ulykken. Medarbeideren, som var tillitsmann for stationsbetjentene på terminalen i Høje Taastrup, valgte at slette et navn og en dato fra et dokument, som ledelsen hadde bedt om at få utleveret umiddelbart efter ulykken.

### Omkomne
De åtte omkomne var fem kvinner og tre menn, alle voksne. Alle var danske statsborgere, og ingen var i familie med hverandre. Av de 16 skadde blev 14 lett såret og to moderat såret. Ingen ansatte kom til skade.

Den 4. januar om morgenento døgn etter ulykkenopplyste politiet at alle ofre var identifisert, og at de pårørende var informert. Myndighederne havde ikke frigitt navn på de omkomne, men flere av navnene ble kjent via private facebook-innlegg og mere. Det dreide seg om:
* En 30-årig mann fra Aarhus
* En 60-årig kvinne fra Odense
* En 27-årig kvinne fra det centrale Fyn
* 28-årige *Line Grønnemose Henriksen* fra det østlige Fyn
* 59-årige *Liss Rasmussen* fra Storkøbenhavn
* 30-årige *Kasper Brix Bærndt* fra Nordjylland bosatt i Grønland
* 51-årige *Bo Schjørmann Wadsager* fra det nordlige Fyn
* 45-årige *Linda Jørgensen* fra Odense

### Lovgivning
Den 8. januar 2019 forbød Trafik- Bygge og Boligstyrelsen ferdsel på det danske jernbanenettet med settevogner lastet på lommevogner, dvs. den type godsvogn som var involvert i ulykken. Forbudet gjaldt til de virksomheter som fraktet gods hadde oppfylt en rekke betingelser.

Forbudet møtte dog kritikk idet transport av denne typen står for omkring 40% av den danske godstransporten, og alt dette i stedet skal transporteres av lastbiler på veiene, hvilket kan skape økt belastning på miljøet og veiniettet. Ifølge sjefsrådgiveren Michael Henriques fra ingeniørvirksomheten MOE-Tetraplan kan det "*være en stein i skoen for EU*" idet transportmetoden er "*økonomisk lukrativ, og fordi den har noen andre kvalitetersærligt over lange strekningerog så er den fullstendig på linje med den politikken man fører i EU, hvor man gjerne ser at man flytter godstransport vekk fra vei og over til på bane og sjø.*"

Forbudet blev innført efter at styrelsen overværte en test, der viste risiko for, at settevognen ikke låses sikkert fast, når den lastes på en lommevogn. Testen fandt sted 7. januar 2019 og blev udført af Havarikommissionen.

Samtidig endree Trafikstyrelsen retningslinjene for når og hvor hurtig godstog kan kjøre over Storebælt, når det er uvær. Ved stiv kuling og sidevind skal godstransport med vindfølsomme kjøretøy sette ned farten til 80 kilometer i timen. Ved stormende kuling og sidevind forbydes godstransport med vindfølsomme kjøretøy*.* Ved storm forbys all godstransport.

## Reaktioner
Ulykken var gjenstand for en massiv mediedekning af såvel nationale som internationale medier. Flere højystående personer uttrykte deres medfølelse med ulykkens ofre og deres etterladte, blant andre den danske statsministeren Lars Løkke Rasmussen, den svenske statsministeren Stefan Löfven og H.M. Dronning Margrethe, som på Kongehusets hjemmeside skrev:

Lars Løkke Rasmussen skrev i en pressemeddelelse:

Også DSB's administrerende direktør Flemming Jensen og bestyrelsesformand Peter Schütze var berørte af ulykken, og kl. 14 dagen efter ulykken holdt DSB 1 minuts stilhed for de dræbte og øvrige tilskadekomne, der var om bord på toget. DSB flagede endvidere på halv.

; Internationale reaktioner
Ulykken blev omtalt i verdenspressen av blant andre *[[VG]]*, *[[Aftenposten]]*, *[[Aftonbladet]]*, *[[Expressen]]*, *[[BBC]]*, *[[The Guardian]]*, *[[Le Monde]]*, *[[Le Monde]]*, *[[Bild]]*, *[[ABC News]]*. og *[[The New York Times]]*,

*  Sveriges statsminister Stefan Löfven skrev på sin offisielle Twitter-profil: "*Forfærdelig togulykke på Storebæltsbroen i Danmark som følge af stormen Alfrida. Vores tanker er hos de sårede og hos de dødes familier og slægtninge.*"
*  Norges statsminister Erna Solberg skrev på sin offisielle Twitter-profil: "*Min dypeste medfølelse til de etterlatte og alle som er rammet afvden tragiske ulykken på Storebæltsbroen.*"

*  Formannen for EU-Kommissionen Jean-Claude Juncker skrev på sin officielle Twitter-profil: *På vegne afv Europa Kommissionen vil jeg gjerne uttrykke min dybeste kondolanse til familie og venner til de omkomne*

## Årsaken

Allerede omkring middag på dagen for ulykken uttalte nestlederen for Havarikommissionen, Bo Haaning, at IC4-toget ramte en lastebiltrailer somvar falt av godstoget. Om den tomme traileren direkte forårsaket ulykken, eller bare var en del av ulykken, og hvorfor den rev seg løs, var fortsatt uklart. Ifølge Bo Haaning ville man undersøke alle deler herunder den kongetappen,som skal sikre at traileren er låst fast til godsvognen. Lastebiltraileren er en stålkonstruksjon med presenninger og kan ta en last på over 30 tonn.

Ulykken medførte to undersøkelser. Den ene undersøkelsen var den sikkerhetsmessige undersøkelsen, som Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane forestod. Den anden undersøkelse stod politiet for. Først når Havarikommissionens arbeide var avsluttet, ville Fyns Politi ta stilling til, om det hadde vært snakk om en hendelse som skulle forfølges strafferettslig.

Politiet hadde dykkere i vannet under Storebæltsbroen for at lede efter vrakdeler.

Den 7. januar 2019 utsendte Trafikstyrelsen en advarsel mod at bruke lommevogner ved transport av lastbiltrailere på bakgrunn av en orientering fra Havarikommissionen samme dag. Senere samme dag utdypte Havarikomissionen at man i de foreløpige undersøkelser hadde konstatert en potentiel sikkerhetsbrist på godsvognene, der transporterer lastbiltrailere.

Ifølge Bo Haaning var det dog for tidlig å konkludere, om den potensielle sikkerhetsbrist har hatt noe å gjøre med ulykken på Storebælt.

I mars 2019 kom en foreløpig rapport fra Havarikommissionen. Den pekte på en kombinasjon afvkraftig vind og utilstrekkelig låsing med kongetappen som årsak til ulykken. For tre av togets lommevogner virket låsemekanismen ikke tilstrekkelig.

Den endelige rapport kom i desember 2019. Ifølge rapporten var der tre årsaker til ulykken. For det første var settevognstraileren på godstoget ikke låst fast, og derfor kunne den blåse av og ramme IC4-toget. For det andre var det ingen hastighetsrestriksjoner for togtrafikken, selv om der blåste en stormende kuling direkte inn på lavbroen fra nord. Dog valgte lokomotivføreren i IC4-toget at sette hastigheten ned, og toget kjørte på tidspunktet for kollisjonen 121 km/t, hvilket ifølge Havarikommissionen muligvis har redusert antall omkomne. Godstoget kørte med 119 km/t og standset først da det manglet kjørestrøm. For det tredje utløste sammenstøtet en enorm energi. Ifølge rapporten var IC4-togets konstruksjon dog med til at begrense skadene og muligvis også antallet drepte og skadde i ulykken.

## Lignende ulykker

Der har vært flere ulykker hvor last har faldet av jernbanevogner.
Den 16. juli 1993 blåste en varevogn med tilhenger av biltoget på Hindenburgemnngen ved Sylt.
Den 3. september 2009 skjedde igjen en ulykke på strekningen, hvor en lastevogn lastet med lett isoleringsmateriale blåste av, og sjåføren døde.
For disse to ulykkene var det dog ikke tale om en lommevogn.
I 2014 ble en bropilar ved Hamburg truffet av en forskjøvet semitrailer på et godstog.
En 25-fotscontainer blåste av en godsvogn ved Finneid bro i Norge under uværet *Ylva* i november 2017.
Tidligere den 21. juni 2006 hadde Norge også hatt et tilfelle med to settevogner som forskjøv seg på et godstog ved Ingedal stasjon. Det ble materielle skader. Årsaken var at kongetappen ikke var låst korrekt i lommevognens skammel.

Storebæltsforbindelsen har også tidligere hatt togulykker. Den 5. juni 2006 utbrøt det brann i et arbeidskjøretøy da det befant seg i tunnelen. Tre menn om bord flyktet via tverrtunneler. Kjøretøyet ble totalt utbrent.

Ulykken på Storebælt skjedde i 100-året for togulykken i Vigerslev, som er den verste jernbaneulykken i dansk historie.

## Referanser


## Eksterne lenker
* DSB's 1. pressemeddelse: Ulykke på Storebæltsforbindelsen
* DSB's 2. pressemeddelelse: Opdatering om ulykke
* Billedserie fra Jyske Vestkysten med grafik om hændelsesforløbet (5. januar 2019)
* Forbud mod sættevogne og nye vilkår for godstog på Storebæltsbroen – Trafikstyrelsen