open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ronnie Atkins

**Ronnie Atkins** (født Paul Christensen 16. november 1964 i Vejle, Danmark) er en dansk sanger og musiker, best kjent som vokalist og medgrunnlegger av heavy metal-bandet Pretty Maids.

## Biografi
Atkins ble født i den danske byen Vejle i 1964. I 1981 grunnla han bandet Pretty Maids sammen med sin venn Kenneth Hansen. Gruppen startet opprinnelig som et coverband, men begynte etter hvert å skrive eget materiale. I 1984 sikret bandet seg sin første platekontrakt og ga samme år ut debutalbumet *Red, Hot and Heavy*, som oppnådde betydelig popularitet i Europa og særlig i Japan.

Gjennom sin karriere har Pretty Maids gitt ut tretten studioalbum og regnes som et av de mest innflytelsesrike danske bandene innen heavy metal-sjangeren.

Den 10. januar 2013 annonserte Tobias Sammet at Atkins skulle medvirke som gjestevokalist på Avantasias sjette studioalbum, *[[The Mystery of Time]]*. Her fremførte han sammen med Sammet sangen «Invoke the Machine».

Senere samme år ble det bekreftet at Atkins skulle delta på Avantasias verdensturné, *The Mystery of Time World Tour*. Turneen besøkte blant annet Tyskland, Storbritannia, Japan, Sveits, Brasil, Argentina og Costa Rica, og inkluderte opptredener på større festivaler som Wacken Open Air. På grunn av forpliktelser med Pretty Maids kunne han ikke delta på alle konsertene, men fortsatte senere som gjestevokalist på flere av Avantasias utgivelser og turneer.

## Helseproblemer
I oktober 2019 offentliggjorde Atkins at han var blitt diagnostisert med lungekreft. Han gjennomgikk deretter en operasjon samt flere behandlingsforløp.

I februar 2020 kunngjorde han at sykdommen viste tegn til tilbakegang etter medisinske undersøkelser.

I oktober 2020 opplyste Atkins at kreften hadde kommet tilbake og at sykdommen hadde nådd stadium fire.

## Diskografi
### Med Pretty Maids
* 1984: *Red, Hot and Heavy*
* 1987: *Future World*
* 1990: *Jump the Gun / Lethal Heroes*
* 1992: *Sin-Decade*
* 1993: *Stripped*
* 1994: *Scream*
* 1997: *Spooked*
* 1999: *Anything Worth Doing Is Worth Overdoing*
* 2000: *Carpe Diem*
* 2002: *Planet Panic*
* 2006: *Wake Up to the Real World*
* 2010: *Pandemonium*
* 2013: *Motherland*
* 2014: *Louder Than Ever*
* 2016: *Kingmaker*

### Med Avantasia
* 2013: *The Mystery of Time*
* 2015: *Ghostlights*
* 2019: *Moonglow*
* 2022: *A Paranormal Evening with the Moonflower Society*

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Kong Christian X Land

**Kong Christian X Land** er et geografisk område på det nordøstlige Grønland. Hele området ligger innenfor Grønlands nasjonalpark.

## Historie

Området er oppkalt etter kong Christian X av Danmark. Under den såkalte treårs-ekspedisjonen til Øst-Grønland (1931–1934), en dansk vitenskapelig kartleggings- og forsknings­ekspedisjon ledet av polarforskeren Lauge Koch, skal Koch i 1932 ha uttalt at man like gjerne kunne gi hele området navnet Kong Christian X Land.

Navnet ble første gang brukt på et kart i målestokk 1:1 million utgitt av Geodætisk Institut i 1932. På dette tidspunktet var området okkupert av Norge og ble kalt Eirik Raudes Land. I 1933 avgjorde Den faste domstol for mellomfolkelig rettspleie saken i Danmarks favør, og Norge oppga sine krav.

Myggbukta var en norsk radio- og værstasjon som var i periodisk drift langs kysten gjennom deler av 1900-tallet.

## Geografi
Kong Christian X Land ligger nord for polarsirkelen mellom Scoresbysund (70° N) og Bessel fjorden (76° N). Området grenser i sør mot Kong Christian IX Land, i nord mot Kong Frederik VIII Land, og i vest mot Innlandsisen på Grønland.

Området omfatter blant annet Stauning Alper, Scoresby Land og store bre- og fjordområder i det nordøstlige Grønland, mellom innlandsisen vest for Kaiser Franz Joseph Fjord og Wollaston Foreland ved kysten av Grønlandshavet.

Kong Christian X Land er ubebodd, med unntak av Daneborg, forskningsstasjonen Zackenberg ved fjellet Zackenberg og den militære utposten Mestersvig.

## Galleri

## Referanser
Kong Christian IX Land

**Kong Christian IX Land** er et kystområde på det sørøstlige Grønland, i Sermersooq kommune, mot Danmarkstredet. Området strekker seg gjennom polarsirkelen fra omtrent 65° N til 70° N.

## Historie
Området ble navngitt i september 1884 av den danske polarforskeren Gustav Frederik Holm, som gjorde krav på området for Danmark og oppkalte det etter den daværende danske kongen Christian IX.

## Geografi
Kong Christian IX Land grenser i sør til Kong Frederik VI kysten, i nord til Kong Christian X Land og Scoresby Sund, og i vest til Grønlandsisen. Grønlands høyeste fjellkjede, Watkinsfjellene, samt det nesten like høye Schweizerland, ligger i dette området.

Kystområdet omfatter Blossevillekysten i øst. Det finnes mange fjorder, hvorav de største er Sermilik, Kangerlussuaq og Kangertittivatsiaq. I tillegg finnes en rekke kystøyer, blant annet Ammassalikøya, hvor Øst-Grønlands mest folkerike by, Tasiilaq, ligger.

Langs kysten finnes noen mindre bosetninger, som Sermiligaaq, men områdene lengre inne i landet er ubebodde.

## Galleri

## Referanser


## Eksterne lenker

* Caledonsk magmatisk aktivitet i sørøstlige Grønland
Tigliole

**Tigliole** er en by og en kommune i provinsen Asti i regionen Piemonte i det nordlige Italia. Byen har  innbyggere (2023). Tigliole grenser til kommunene Asti, Cantarana, San Damiano d’Asti, Villafranca d’Asti, Baldichieri d’Asti.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Stora Bör

**Stora Bör** er en innsjø like nord for europavei 18 rundt to mil øst for Årjäng i Sverige. Sjøen ligger 157,9 meter over havet i Årjäng og Säffle kommuner, og dekker 14,1 km².

Stora Bör får tilsig gjennom Bärhusälven fra Lilla Bör i vest, samt flere mindre bekker. Utløpet er i sør gjennom Lillälven til Svan-sjøene og Byälven.

Sjøen huser ørret, abbor, gjedde, sik, lagesild, lake, bekkerøye, ål, mort og laue. Det er rapportert om gjedde på 17 kilo, ørret på 4–5 kilo og abbor på to kilo.

## Referanser
Kode rød (norsk realityserie)

***Kode rød***, og kjent som ***Kode rød: Fyret***, er et norsk realityprogram, hvor man følger ti kjendiser som skal bo på en øy med knappe ressurser, uten strøm og kommunikasjon med omverdenen. Underveis må deltakerne løse utfordringer, mysterier og dilemmaer, og hver kveld må én deltaker forlate øyen. Programmet har premiere på NRK TV 21. februar 2026.

## Format

I *Kode rød* skal ti kjendiser bo på en øy med knappe ressurser, uten strøm og kommunikasjon med omverdenen. Underveis i oppholdet skal deltakerne konkurrere mot hverandre i konkurranser, løse utfordringer, dilemmaer og mysterier. Hver kveld skal deltakerne stemme ut én deltaker, til det til slutt står igjen en vinner.

Programmet ble spilt inn på Ryvingen fyr i Lindesnes kommune sommeren 2025.

## Deltakere innsendt episode 1

## Deltakere innsendt episode 5

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Henriette Sjursen-Eriksen

**Henriette Sjursen-Eriksen** (født 2005) er en norsk politiker som siden landsmøtet i 2025 har vært leder i Grønn Ungdom. Hun holder også på med en bachelor i statsvitenskap ved Universitetet i Oslo.  Hun fikk en brå start på karrieren som ungdomspartileder, da hun måtte delta i krisemøte i sentralstyret til Miljøpartiet De Grønne om statsbudsjettsforhandlingene, 10 minutter etter hun var valgt.

## Politiske karriere
Sjursjen-Eriksen har vært medlem av Grønn Ungdom siden 2020. Hun har tidligere vært politisk leder i Oslo Grønn Ungdom. 10. desember 2025 ble Sjursen-Eriksen valgt som ungdomskandidat for Oslo GU før lokalvalget 2027. Hun er også styremedlem i Nordre Aker MDG.

## Politiske synspunkt
Hjertesakene til Sjursen-Eriksen er internasjonal solidaritet, likestilling og at Norge skal gjøre mer for å stanse klimakrisen.

Hun mener også at Norge burde melde seg inn i Den europeiske union, at Norge må ta imot flere flyktninger og at vi må ha en utfasing av norsk olje og gass.. 

## Referanser
Stora Skäppträsket

**Stora Skäppträsket** er en innsjø like nordøst for Malå sentralt i Malå kommune, Västerbottens län i Sverige. Sjøen gjennomstrømmes av Skäppträskån, som munnet ut i Malån og etter hvert Skellefteälven.

Sjøen ligger 308,2 meter over havet, og dekker 11,4 km².

Det er to naturreservater ved innsjøen: Näsudden naturreservat ved sørsiden av sjøen, og Storselet naturreservat ved utløpet i sørøstenden.

## Referanser
Stor-Burvattnet

**Stor-Burvattnet** er en innsjø i øvre del av Indalsälvens nedbørfelt helt nordvest i Krokom kommune og nord i Åre kommune i Jämtland. Sjøen ligger 566 meter over havet nær riksgrensen til Norge på sørsiden av Lierne i Trøndelag. Sjøens areal er 11,3 km².

Sjøen flyter sammen med Lill-Burvattnet til ett regulert magasin for kraftproduksjon, med en reguleringshøyde på sju meter. Sjøen inkluderes derfor ikke i, men er omgitt av, Svenskådalens naturreservat.

## Referanser
Stora Rängen

**Stora Rängen** er en innsjø 10–20 kilometer sør for Linköping i Östergötlands län. Sjøen inngår i Kinda kanal med forbindelse til Göta kanal i Roxen, og via Lilla Rängen sørover til Åsunden. 

Sjøen ligger 84,6 meter over havet, og dekker 10,9 km².

## Referanser
Steinar Vedå

**Steinar Vedå** (1980–2025) var en norsk parautøver i håndball og basketball. Han var kaptein for begge disse lagene.

Han var selvutnevnt kaptein på det norske para-basketballaget i lang tid. Samtidig var han en drivkraft i Kirkevoll Basket i flere rekker.

Vedå var med og tok VM-/EM-bronse i debutmesterskapet i 2022, hvor han spilte en sentral rolle for håndballaget.

## Referanser
Stor-Degersjön

**Stor-Degersjön** er en innsjø i nordre hjørnet av Kramfors kommune, og en del i Örnsköldsvik kommune. Sjøen får tilsig fra Rysjön gjennom Rysjöån fra sør, i tillegg til flere mindre bekker. Utløpet er i nord, der Degersjöån renner ned til Stor-Åbodsjön og Hinnsjön. Sjøen ligger 242,6 meter over havet., og arealet er 12,6 km².

Ved den søndre breden av sjøen ligger Svartnäsuddens naturreservat.

I sjøen finnes abbor og gjedde, mens i utløpselva er det også ørret.

## Referanser
Andreas Aukland

**Andreas Aukland** (født 2003) er en norsk politiker (MDG) fra Tysvær i Rogaland. Han ble valgt til politisk nestleder i Grønn Ungdom på landsmøtet i 2025.

## Politisk karriere
Aukland var i flere år aktiv i Tysvær Ungdomsråd. Han meldte seg senere inn i Miljøpartiet De Grønne og Grønn Ungdom. Han har vært fylkesleder i Grønn Ungdom Rogaland og medlem av sentralstyret i Grønn Ungdom i perioden 2023–2024. I november 2025 ble han valgt til politisk nestleder. Som nestleder har han hatt ansvar for arbeidet med partiprogrammet.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Christian Friis til Borreby

**Christian Friis til Borreby** (1556–1616) var en dansk-norsk adelsmann som hadde flere sentrale verv i Norge. 

Han var sønn av Henrik Friis og Margrethe Nielsdatter Bild, og nevø av rikskansler Johan Friis. 

## Lensmann
Christian Friis var lensmann over Trondhjems len fra 1583 til 1589 med ansvar også for Jemtland og Herjedalen. I denne periode spilte ham en viktig rolle i norsk kirkeadministrasjon og medvirket til den såkalte Trondhjemske reformats av 1589, som styrket prestetjenesten i Nord-Norge. Han deltok også i grenseforhandlinger mellom Norge og Russland og var senere involvert i norske herredager, blant annet i Bergen, Stavanger, Skien og Oslo. 

I Danmark blev Christian Friis opptatt i riksrådet og fikk senere tittelen av kansler. Han døde på et skip i Oslo i 1616, og blev bisatt i Vor Frue i København. 

## Ekteskap
Christian Friis var gift med Mette Hardenberg, som hadde betydelig innflytelse og var høyt verdsatt av kong Christian IV. Ekteskapet var barnløst, og hun døde året etter ham i 1617. 

## Referanser
Kong Oscar Fjord

**Kong Oscar Fjord** er en fjord på Øst-Grønland, og markerer den nordlige grensen for Scoresby Land halvøya.

Fjorden ble navngitt av den svenske polarforskeren A. G. Nathorst under hans ekspedisjon i 1899, under navnet *Konung Oscars Fjord*, etter kong Oscar II.

## Geografi
Kong Oscar Fjord er et omfattende fjordsystem i det nordøstlige Grønland på rundt 200 km. Hovedfjorden er mellom 10 og 20&nbsp;km bred, og avgrenses i øst av Trailløya og Geographical Society Island. I den indre og nordlige delen av fjorden ligger Ellaøya. Davy Sound i den sørøstlige enden forbinder fjorden med Grønlandshavet etter å ha strukket seg omtrent 20&nbsp;km i nordvest–sørøstlig retning.

Lyell Land danner den vestlige grensen, mens Scoresby Land med Stauningalpene ligger i sørvest.

Antarctic Sund skiller Suess Land halvøya fra Ymerøya og står i forbindelse med Kaiser Franz Joseph Fjord systemet i nord.

## Galleri

## Se også
* Liste over fjorder på Grønland

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* On the Map of King Oscar Fjord and Kaiser Franz Josef Fjord in North-Eastern Greenland
Scoresby Land

**Scoresby Land** er et område på Øst-Grønland som ligger delvis i Sermersooq kommune og delvis innenfor Grønlands nasjonalpark. Området er ubebodd, med unntak av flystasjonen Mestersvig.

Moskusfe forekommer i Scoresby Land, og tidligere fantes det også reinsdyr.

## Etymologi
Området er oppkalt etter den britiske hvalfangstkapteinen og polarforskeren William Scoresby.

## Geografi
Scoresby Land er i hovedsak et fjellrikt område. Den nordlige delen består av bratt og vanskelig terreng, mens den sørlige delen mot Sydkap er jevnere og lettere tilgjengelig.

Scoresby Land avgrenses i nord av Kong Oscar Fjord og dens sidefjord Segelsällskapet Fjord, i sør av Scoresby Sund, Hall Bredning og Nordvestfjord, og i vest av Borgbjergbreen, Princessbreen, deler av Furesø og Alpefjord. Vest for dette ligger Nathorst Land.

Innsjøene Holger Danskes Briller ligger i området.

Selv om det tidligere kun var Stauningalpene og den nordlige delen av Jameson Land som ble regnet som en del av Scoresby Land, har området siden 1961 offisielt også omfattet Stauningalpene i nordvest, Liverpool Land i sørøst samt hele Jameson Land.

Bukten Antarctic Haven ligger på sørkysten av Davy Sound, i den nordlige delen av Scoresby Land.

## Galleri

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*https://www.researchgate.net/publication/275340292_The_structural_evolution_of_Jameson_Land_and_Scoresby_Land_Implications_for_the_structural_evolution_of_East_Greenland The structural evolution of Jameson Land and Scoresby Land]
*Lamprofyrittganger i Revdal, Scoresby Land
* Sefströmsbreen i Scoresby Land
* Bacteria and Protozoa of Some Soil Samples From Scoresby Land, East Greenland
* Gåseobservasjoner fra Scoresby Land
Arkitekturåret 1888

## Bygninger
## Priser
* Royal Gold Medal – Baron Theophil von Hansen, Østerrike.
* Grand Prix de Rome, arkitektur: Albert Tournaire.

## Fødsler

## Dødsfall
 

## Referanser
Norr-Älgen

**Norr-Älgen** er en innsjø 5–10 kilometer nordøst for Hällefors i Hällefors kommune, Örebro län i Sverige. Sjøen får tilsig i hovedsak fra nord, mens utløpet er i sør gjennom Sikforsån til Sör-Älgen. 

Sjøen ligger 242,6 meter over havet., og arealet er 12,6 km².

Berggrunnen i området er for det meste metavukanitter, men nord for Skålviken i øst er et område med yngre granitt og pegmatitt. I sørøst er det også et mindre område med rester av en tidligere sulfidgruve. Her er vegetasjonen i sjøen helt borte, og det er vurdert som stor fare for spredning av kobber-forurensing.

Kvikksølvinnholdet i sjøens gjedder er undersøkt, og funnet "mycket höga". For øvrig finnes det abbor, mort, sik, lagesild, lake, krøkle, ørret og ål. Og det er registrert 20 fuglearter med tilknytning til sjøen, herunder smålom og fiskeørn.

Ved sørenden ligger et mindre naturreservat på Bergsvikskullen.

## Referanser
Arkitekturåret 1916

## Bygninger

### Norge

#### Jernbane- og T-banestasjoner

* Borgestad stasjon, Telemark (mellom Porsgrunn og Skien)

* Buer stoppested, Halden

* Eikonrød stasjon, Skien

* Frognerseteren stasjon, Oslo

* Holmenkollen stasjon, Oslo
* Håmålvoll stoppested, Os i Østerdalen

* Kjellstad stoppested, Lier

* Lillevann stasjon, Oslo

* Skogen stasjon, Oslo

* Voksenkollen stasjon, Oslo
* Voksenlia stasjon, Oslo

#### Kirkebygg
* Fjågesund kirke
* Herøy kirke (1916)

* Indre Herøy kirke

* Kviteseid kirke
* Mefjordvær kapell

* Nesbygda kirke

* Randabygd kirke
* Randsfjord kirke

* Sjona kirke
* Susendal kirke
* Sørfjorden kirke

#### Skoler

* Fagerborg videregående skole, Oslo
* Hegdehaugen videregående skole, Oslo
* Ila skole (Oslo)

#### Bolighus

* kontreadmiral Jacob Børresens villa, fra 1954 til 2014 i bruk som Oslo sjømannskirke
* Kristinelundveien 22, Oslo
* Munkebakken (Bærum), Bærum

#### Annet

* Fugløykalven fyr
* Kalsholmen fyr

## Utenfor Norge

### Jernbane- og T-banestasjoner

* Kensal Green stasjon, London
* Marcadet Poissonniers (Paris Metro), Paris
* Marx Dormoy (Paris Metro), Paris
* Messe Nord/ZOB stasjon, Berlin

* Porte de la Chapelle (Paris Metro), Paris
* Pyramides (Paris Metro), Paris

## Priser

## Dødsfall

## Referanser
Fondation Hartung-Bergman

**Fondation Hartung-Bergman** er en fransk stiftelse som forvalter kunsten og kunstnerrettighetene etter kunstnerparet Hans Hartung og Anna-Eva Bergman, med vekt på deres felles kunstnerbolig i Antibes som driftes som kunstmuseum.

Den norske kunsthistorikeren Karin Hellandsjø var i flere år styremedlem i Fondation Hartung-Bergman i Frankrike.

## Referanser
Mørkalven

***Mørkalven*** er en norsk, mangainspirert fantasy-tegneserie skapt av Helen Kaldheim, som først kom ut i februar 2022. Den utgis av Egmont som del av deres «nordic manga»-samling.

Serien starter med å vise fram protagonisten Caim og hans vanskelige oppvekst som den eneste og adopterte «mørkalven» blant «hvitalver», inkludert vennen hans, Kasp.

Øyvind Holen ved *[[Dagens Næringsliv|Dagens Næringslivs]]-*bilaget *D2* omtalte serien som «Norges første manga», men trekker fram tidligere antologier som eksempler på forsøk, inkludert *Manga Mania* (2004) og Outland forlags *Rakkan* (2020–). I motsetning til at manga tradisjonelt er svart-hvitt, har *Mørkalven* bevisst farger på grunn av at Kaldheim og forlaget «tror det norske folk vil like det bedre».

## Utgivelser
*Mørkalven* utgis som pocketbøker av Egmont. Serien er også oversatt til dansk (*Mørkalfen*).

# *Alene* (2022; ISBN 9788242973382)
# *Trofeet* (2023; ISBN 9788242975560)
# *Kontroll* (2024; ISBN 9788242978516)
# *Drømmen* (2025; ISBN 9788234722301)

## Referanser
Sophie Mousel

**Sophie Mousel** (født 1991) er en luxembourgsk skuespiller.

Hennes morsmål er luxembourgsk, og i tillegg snakker hun flytende tysk, engelsk og fransk. Mousel bor i Paris og Luxembourg. Hun spiller piano og gitar.

## Utdanning
Mousel studerte fra 2011 til 2015 ved Cours Florent, en privat teaterskole i Paris.

## Gjennombrudd
Den luxembourgske TV-serien *[[Capitani (tv-serie)|Capitani]]*, som ble spilt inn i 2019, ble gjort tilgjengelig på strømmetjenesten Netflix tidlig i 2021. Serien bidro til at Mousel ble kjent for et internasjonalt publikum.

## Filmografi
* 2015: *Je suis un peu pas trop sûr sûr de moi* (kortfilm)
* 2016: *Le Correspondant*
* 2017: *Rock'n Roll*
* 2017: *La Deuxième Étoile*
* 2018: *Ma Fille*
* 2018: *De Superjhemp retörns*
* 2018: *City Hunter*
* 2019: *Blood Craft*
* 2019: *Skin Walker*
* 2019: *De Buttek*
* 2019: *Capitani*
* 2021: *Super-GAU – Die letzten Tage Luxemburgs* (*An zéro – Comment le Luxembourg a disparu*)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vatnestrøm

**Vatnestrøm**, er en tettbebyggelse i Iveland kommune, i Agder fylke, ved Fylkesvei 405 ca. 37 km nord for Kristiansand.

## Se også
* Atle Håland
* Knut Vatnestrøm
* Vatnestrøm samvirkelag
* Vatnestrøm stoppested

## Referanser
San Damiano Macra

**San Damiano Macra** er en kommune i provinsen Cuneo i regionen Piemonte i det nordlige Italia. Byen har  innbyggere (2023). San Damiano Macra grenser til kommunene Cartignano, Castelmagno, Celle di Macra, Dronero, Frassino, Melle, Sampeyre, Macra, Roccabruna.

## Se også
* Luigi Allemandi
* Giulio Einaudi

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Neopriotelus

***Neopriotelus*** er en slekt av kjukebiller. 

## Utseende
Nokså store, ovale, gulaktige kjukebiller, gjerne med svarte tegninger.

## Levevis
De aller fleste er soppetere, men det finnes noen få arter som lever på planter og muligens spiser pollen. Mesteparten av artene er knyttet til sopper som vokser på død ved, og denne gruppen kan derfor være truet av skogbruk som reduserer mengden av død ved i skogen. Både voksne og larver kan finnes på fruktlegemer av ulike slags sopper, under barken på døde, soppbefengte trær og i råtten ved. En del av artene er ikke flygedyktige, og har derfor svært dårlig spredningsevne. Dette gjør dem sårbare for lokale endringer.
I alle fall noen av artene har yngelpleie, der en av foreldrene passer på larvene.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[kjukebiller]]**, Erotylidae Latreille, 1802
****** Underfamilien Erotylinae Latreille, 1802
******* Stammen Erotylini Latreille, 1802
******** Slekten ***Neopriotelus*** Alvarenga, 1965
********* *[[Neopriotelus apiatus]]* (Chevrolat, 1835)
********* *[[Neopriotelus bimaculatus]]* (Mader, 1942)
********* *[[Neopriotelus calceatus]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Neopriotelus debilis]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus dejeani]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Neopriotelus detrahens]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus elegans]]* (Mader, 1942)
********* *[[Neopriotelus equestris]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Neopriotelus habrodactyloides]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus horioni]]*
********* *[[Neopriotelus irroratus]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Neopriotelus lividus]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Neopriotelus minor]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus nitidior]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus obsoletus]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus octomaculatus]]* (Olivier, 1792)
********* *[[Neopriotelus orphanus]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus ovatus]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus peruvianus]]* (Mader, 1942)
********* *[[Neopriotelus quadrimaculatus]]* (Guérin, 1956)
********* *[[Neopriotelus rugithorax]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus sexmaculatus]]* (Crotch, 1876)
********* *[[Neopriotelus stellio]]* (Erichson, 1847)
********* *[[Neopriotelus tigripennis]]*
********* *[[Neopriotelus transversofasciatus]]*
********* *[[Neopriotelus tricolor]]* (Fabricius, 1801)
********* *[[Neopriotelus truncatus]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Neopriotelus zebra]]* (Kuhnt, 1910)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Jameson Land

**Jameson Land** er en halvøy på det østlige Grønland.

## Geografi
Jameson Land avgrenses i sørvest av Scoresbysundet (verdens lengste fjord), i nordvest av Stauningalpene, i nord av Scoresby Land, i nordøst av Flemingfjorden og Nathorstfjorden mot Grønlandshavet, og i øst av Carlsbergfjorden, der den mindre halvøya Liverpool Land forgrener seg, samt Hurry Inlet. Det nordøstlige ytterpunktet er Kapp Biot.

Den militære flystasjonen Mestersvig ligger i den nordlige delen av halvøya.

### Klima
Jameson Land har et tundraklima, med korte, kjølige sommere og lange, svært kalde vintere.

## Fauna
Jameson Land har et arktisk dyreliv tilpasset tundraforhold. Området huser den største og tetteste bestanden av moskusfe i Øst-Grønland, særlig knyttet til åpne lavlandsområder med tundravegetasjon dominert av lav og gress. I tillegg er området viktig leve- og rasteområde for flere fuglearter, blant annet kortnebbgås og hvitkinngås, og deler av Jameson Land er vernet som Ramsar-områder på grunn av sin internasjonale betydning for våtmarksfugl.

## Geologi
Jameson Land består hovedsakelig av en svakt hellende peneplan av jurassisk sandstein, med de høyeste områdene i øst. I den nordlige delen finnes også bergarter fra trias.

To geologiske formasjoner dominerer området: Den triasiske Fleming Fjord formasjonen og den jurassiske Kap Stewart formasjonen.

Fossiler fra Fleming Fjord formasjonen i Jameson Land omfatter blant annet lungefisken Ceratodus, bein og spor etter ulike dinosaurer, samt fossiler av andre forhistoriske virveldyr og haier.


File:Operational Navigation Chart C-13, 3rd edition.jpg|Kartutsnitt av Grønland
File:Jameson Land dinosaur.jpg|Halevirvler og tibia fra en fire meter lang prosauropod dinosaur funnet i Jameson Land (Geologisk museum, København)


## Referanser
Alexandre Texier

**Alexandre Texier** (født 13. september 1999) er en fransk profesjonell ishockeyspiller som for tiden spiller for Montréal Canadiens i National Hockey League (NHL). Han har tidligere spilt for Brûleurs de Loups i franske Ligue Magnus, KalPa i finske Liiga, ZSC Lions i sveitsiske National League (NL), og for Columbus Blue Jackets og St. Louis Blues i NHL. Han ble valgt av Columbus som nummer 45 i andre runde av NHL-draften i 2017.

Internasjonalt har han representert Frankrike herrelandslag og deltatt i fem VM-turneringer og én OL-turnering (2026).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
John Carney

**John Carney** (født 1972) er en irsk filmregissør og manusforfatter. Han er kjent for å ha regissert filmene *[[Sing Street]]*, *Once*, *Flora and Son* og *Begin Again*.

## Filmografi

### '''Film'''

* 1996: *November Afteroon* 
* 1999: *Park* 
* 2001: *On The Edge* 
* 2003: *Zonad* (2006) 
* 2006: *Once* 
* 2009: *Zonad* (2009) 
* 2012: *The Rafters* 
* 2013: *Begin Again* 
* 2016: *[[Sing Street]]* 
* 2023: *Flora and Son* 
* 2026: *Power Ballad* (Kommer ut 5. jul.)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
San Damiano d’Asti

**Tigliole** er en by og en kommune i provinsen Asti i regionen Piemonte i det nordlige Italia. Byen har  innbyggere (2023). Tigliole grenser til kommunene Antignano, Asti, Celle Enomondo, Ferrere, Priocca, San Martino Alfieri, Cisterna d’Asti, Govone, Tigliole, Cantarana, Canale.

## Se også
* Giuseppe Gamba
* Giovanni Sacco

## Referanser


## Eksterne lenker
*
San Damiano

**San Damiano** kan vise til:

* San Damiano d’Asti, en by og kommune i provinsen Asti i regionen Piemonte i det nordlige Italia
* San Damiano Macra, en by og kommune i provinsen Cuneo i regionen Piemonte i det nordlige Italia

## Se også

* San Martin
Xalpirta

***Xalpirta*** er en slekt av kjukebiller. Disse billene er ofte nokså fargerike og kalles derfor "pleasing fungus beetles" på engelsk. De aller fleste artene lever av sopp som vokser på død ved, særlig fruktlegemene til kjuker (Polyporaceae).

## Utseende
Små (2,7-6 millimeter), avlangt-ovale, blanke, svarte kjukebiller, pronotum mer eller mindre rødlig.

## Levevis
De aller fleste er soppetere, men det finnes noen få arter som lever på planter og muligens spiser pollen. Mesteparten av artene er knyttet til sopper som vokser på død ved, og denne gruppen kan derfor være truet av skogbruk som reduserer mengden av død ved i skogen. Både voksne og larver kan finnes på fruktlegemer av ulike slags sopper, under barken på døde, soppbefengte trær og i råtten ved. En del av artene er ikke flygedyktige, og har derfor svært dårlig spredningsevne. Dette gjør dem sårbare for lokale endringer.
I alle fall noen av artene har yngelpleie, der en av foreldrene passer på larvene.

## Utbredelse
Slekten er kjent fra Chile.

## Systematisk inndeling
Navnet er *[[Triplax]]* stavet baklengs, med en ekstra a.

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[kjukebiller]]**, Erotylidae Latreille, 1802
****** Underfamilien Erotylinae Latreille, 1802
******* Stammen praktkjukebiller, Tritomini Curtis, 1834
******** Slekten ***Xalpirta*** Skelley & Čekalović, 2001 
********* *[[Xalpirta arnetti]]* Skelley & Čekalović, 2001
********* *[[Xalpirta azureipennis]]* (Guérin, 1952)
********* *[[Xalpirta elsa]]* Skelley & Čekalović, 2001
********* *[[Xalpirta guerini]]* Skelley & Čekalović, 2001
********* *[[Xalpirta maderi]]* (Delkeskamp, 1957)
********* *[[Xalpirta mauryi]]* Pecci-Maddalena, Lopes-Andrade & Skelley, 2019
********* *[[Xalpirta peckorum]]* Skelley & Čekalović, 2001
********* *[[Xalpirta stellaris]]* Skelley & Čekalović, 2001
********* *[[Xalpirta valdiviana]]* (Philippi & Philippi, 1864)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Antillengis

***Antillengis*** er en slekt av kjukebiller. Disse billene er ofte nokså fargerike og kalles derfor "pleasing fungus beetles" på engelsk. De aller fleste artene lever av sopp som vokser på død ved, særlig fruktlegemene til kjuker (Polyporaceae).

## Utseende
Middelsstore (7,5-10 millimeter), avlange, blanke, mørkt brunrøde til svarte kjukebiller. Oversiden har spredte, grove punktgroper.

## Levevis
Artene ser ut til å være knyttet til kjuker.

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Cuba og Hispaniola.

## Systematisk inndeling
Slekten blir noen ganger plassert som en underslekt av *[[Episcaphula]]*. Navnet er et anagram av *[[Erotylus]]*.

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[kjukebiller]]**, Erotylidae Latreille, 1802
****** Underfamilien Erotylinae Latreille, 1802
******* Stammen Megalodacnini Sen Gupta, 1970- noen ganger slått sammen med Dacnini
******** Slekten *Antillengis* Skelley, 2009
********* *[[Antillengis brunnipes]]* (Kuhnt, 1910)
********* *[[Antillengis epochthidius]]* Skelley, 2009

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Altisessor

***Altisessor*** er en slekt av kjukebiller. Disse billene er ofte nokså fargerike og kalles derfor "pleasing fungus beetles" på engelsk. De aller fleste artene lever av sopp som vokser på død ved, særlig fruktlegemene til kjuker (Polyporaceae).

## Utseende
Små (3-5 millimeter), avlange, halvblanke, mørke kjukebiller, gjerne med litt bronseaktig eller grønnlig metallglans. 

## Levevis
Artene har blitt funnet i tåkeskog. Det ser ut til at de er nattaktive.

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Cuba, Puerto Rico og Hispaniola.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[kjukebiller]]**, Erotylidae Latreille, 1802
****** Underfamilien Erotylinae Latreille, 1802
******* Stammen Tritomini 
******** Slekten *Altisessor* Skelley, 2009
********* *[[Altisessor ater]]* Skelley, 2009
********* *[[Altisessor centralis]]* Skelley, 2009
********* *[[Altisessor gundlachi]]* (Zayas, 1988)
********* *[[Altisessor hottensis]]* Skelley, 2009
********* *[[Altisessor oriens]]* Skelley, 2009
********* *[[Altisessor viridis]]* Skelley, 2009
## Referanser




## Eksterne lenker
*
Inge Særheim

**Inge Særheim** (født 1949) er en norsk språkforsker, navnegransker og professor emeritus i nordisk språkvitenskap ved Universitetet i Stavanger. Han har gitt ut en rekke bøker og publikasjoner om tolking av stedsnavn.

## Oppvekst og utdannelse
Særheim vokste opp på Kleppe på Jæren. Han tok artium i 1969 på latinlinjen på Bryne gymnas. 

Særheim studerte filologi ved Universitet i Bergen og skrev hovedoppgave om stedsnavn langs jærstrendene. Han forsvarte 23. juni 2000 graden dr.philos., med avhandlingen *Namn og gard. Studium av busetnadsnamn på -land*.

## Akademisk virke
Etter studietiden i Bergen fikk han sin første lærerstilling, som norsklektor på Stord lærerhøyskole. I 1980 ble han ansatt som amanuensis ved Rogaland distriktshøgskole i Stavanger. Fra 2000 var han professor i nordisk språkvitenskap ved Høgskolen i Stavanger (HiS), forløperen til Universitetet i Stavanger.

I 1980-årene ledet Særheim et stort innsamlingsarbeid av stedsnavn i Rogaland. Dette var et samarbeid mellom fylket, kommunene og lokale lag. Prosjektet samlet inn over  navn fra fylket.

Særheim har publisert en lang rekke vitenskapelige arbeid, og han er registrert med over seks hundre publikasjoner i Nasjonalt vitenarkiv. Han har vært en aktiv kunnskapsformidler i mange fora og har ofte vært benyttet av aviser i forbindelse med navnesaker og andre språkrelaterte emner. I en periode var Særheim medarbeider og deltaker i NRKs radioprogram Språkteigen.

## Verv
Som professor ved høyskolen/universitetet i Stavanger har Særheim vært både dekan for humanistiske fag og prorektor for hele institusjonen.  

Særheim satt i styret til Misjonshøgskolen i åtte år.

## Priser og utmerkelser
I 2000 mottok Særheim en forskningspris fra Kungliga Gustav Adolf Akademien i Uppsala, i fra Jöran Sahlgrens fond. Prisen fikk han for verdifulle bidrag til norsk og nordisk stedsnavnforskning, særlig gjennom doktorgradsavhandlingen.

I januar 2026 mottok Særheim Klepp kommunes kulturpris.

## Bibliografi (utvalg)

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

*

## Referanser
Isak Noor

**Isak Noor** (født 1993) er en norsk-somalisk skuespiller, TV-profil og komiker.

## Bakgrunn
Isak Noor vokste opp i drabantbyen Gulset ved Skien. Han studerte i Trondheim og startet karrieren sin som fotballagent i en alder av 21 år som på det tidspunktet gjorde han til Norges yngste fotballagent.

Barndomsvennen Jonis Josef oppfordret Isak til å flytte inn sammen med han i Oslo for å satse på film og TV noe Isak ble med på. Han landet ganske raskt etter det en rolle i NRK-serien *[[17 (TV-serie)|17]]*, der han spilte storebroren til Abdi, som videre førte til flere roller innenfor TV.

Han er også opptatt av mote, spesielt vintage klær.

## Filmografi
* 2025: *[[Farmen kjendis (sesong 10)|Farmen Kjendis]]*
* 2025: *Snorreee*
* 2023: *Lykkejeger*
* 2023: *Trueklein*
* 2023: *[[Kosmos (TV-serie)|Kosmos]]*
* 2023: *[[Camp Kulinaris]]*
* 2023: *[[Sofa (TV-serie)|Sofa]]*
* 2022: *[[Kasko (TV-serie)|Kasko]]*
* 2021: *[[Bislett bnb]]*
* 2019: *[[Heimebane]]*
* 2018: *[[17 (TV-serie)|17]]*

## Referanser
Notaepytus

***Notaepytus*** er en slekt av kjukebiller. Disse billene er ofte nokså fargerike og kalles derfor "pleasing fungus beetles" på engelsk. De aller fleste artene lever av sopp som vokser på død ved, særlig fruktlegemene til kjuker (Polyporaceae).

## Utseende
Middelsstore (5-11,5 millimeter), avlange, halvblanke, svarte kjukebiller, ofte med gulaktige eller oransje tegninger. Antennene har en tre-leddet klubbe som er blekere enn resten av antennen.

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt på Cuba, Hispaniola, Jamaica og Bahamas.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera
** Underordenen Polyphaga
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia
**** Overfamilien glans- og flatbiller, Cucujoidea
***** Familien **[[kjukebiller]]**, Erotylidae Latreille, 1802
****** Underfamilien Erotylinae Latreille, 1802
******* Stammen Tritomini 
******** Slekten *Notaepytus* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus baorucoensis]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus cubanacan]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus cyanoros]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus cyclosignatus]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus decoregens]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus elateroides]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus elongatus]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus flavitarsis]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Notaepytus fulvitarsis]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Notaepytus haitensis]]* (Curran, 1944)
********* *[[Notaepytus ignotensis]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus inversus]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus laevagaensis]]* Skelley, 2009
********* *[[Notaepytus modestus]]* (Olivier, 1807)
********* *[[Notaepytus neibaensis]]* Skelley, 2009
********* †*[[Notaepytus quisqueya]]* Keller & Skelley, 2019
********* *[[Notaepytus tarsalis]]* (Lacordaire, 1842)
********* *[[Notaepytus tarsatus]]* (Lacordaire, 1842)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Stor-Flaten

**Stor-Flaten** er en innsjø helt vest i Leksand kommune i Sverige, vel to mil sørvest for innsjøen Siljan. Sjøen er trekantet med en åpen flate i midten og øyer og grunner i vikene. Det finnes ørret, gjedde, abbor, sik, lake, mort og vederbuk i sjøen.

Sjøen får tilsig fra Sävån i nord via Mellan-Flaten, samt flere mindre bekker. Utløpet er i sør til Flatälven, og etter hvert Dalälven. 

Sjøen ligger 291,9 meter over havet, og arealet er 11,36 km².

Den økologiske statusen for sjøen er vurdert som moderat (svensk: *måttlig*), og det er et mål å oppnå *god* økologisk status innen 2027.

## Referanser
Ferdia Walsh-Peelo

**Ferdia Walsh-Peelo** (født 1999) er en irsk skuespiller og musiker kjent for *[[Sing Street]]* (2016), *CODA* (2021) og *Love Gets a Room* (2021).

## Tidlig liv
Walsh-Peelo ble født i Ashford i Wicklow i Irland. Han begynte å synge i ung alder hos moren sin, som er en profesjonell operasanger.

## Filmografi
### Film
* 2006: *[[Sing Street]]*, Conor «Cosmo» Lawlor
* 2020: *Troubled Times* (kortfilm), Eoghan
* 2020: *Here Are the Young Men* (kortfilm), Rez
* 2020: *Topping Out* (kortfilm), Toby
* 2021: *CODA*, Miles
* 2021: *Love Gets a Room*, Edmund
* 2025: *Juliet & Romeo*, Tybalt

### TV
* –: *[[Vikings (TV-serie)|Vikings]]*, Kong Alfred
* : *Dave Allen at Peace*, Dave som 18 år gammel
* : *Pistol* (miniserie), Nick Kent

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
* 
*
Stor-Laxsjön

**Stor-Laxsjön** er en innsjø helt nord i Timrå kommune, Västernorrlands län i Sverige. Sjøen ble oppdemmet på 1700-tallet, og er siden 1915 magasin for Rundbackens kraftverk.

Sjøen gjennomstrømmes av Laxsjöån, som etter hvert munner ut i Ljustorpsån og Indalsälven.

Det finnes ørret, gjedde, abbor, sik, lake, mort, hork og hvitfinnet steinulke i sjøen.

Sjøen ligger 267,7 meter over havet, og arealet er 11,4 km².

Den økologiske statusen for sjøen er vurdert som moderat (svensk: *måttlig*), og det er et mål å oppnå *god* økologisk status innen 2027.

## Referanser
Mona-Elisabeth Rootwelt-Revheim

**Mona-Elisabeth Rootwelt-Revheim** (født 1969) er en norsk lege og professor som jobber innen nukleærmedisin, bruk av radioaktivitet for diagnostikk og terapi, også kjent som teranostikk.

Hun er utdannet lege (cand.med.) og har  siden 2005 jobbet med bildediagnostikk via positronemisjonstomografi (PET).  I 2013 tok hun en doktorgrad (ph.d.) ved Universitetet i Oslo på avhandlingen «Studies in GIST with emphasis on treatment evaluation with FDG PET», veiledet av Therese Seierstad, Avdeling for Radiologi og Nukleærmedisin. Avhandlingen  viste hvordan PET hjelper til med å gi en mer skreddersydd behandling av kreft i mage og tarmkanal (GIST). 

Hun er også  master i helseadministrasjon fra 2017.  I 2017 ble hun tilsatt som førsteamanuensis i nukleærmedisin samme sted og ledet faggruppen for «Funksjonell og molekylær avbildning og terapi».

Hun ble i 2023 professor og ansatt som leder ved intervensjonssenteret ved Oslo Universitetssykehus. Hun er også professor II ved Institutt for klinisk medisin (UiO). 

Hun er også i styret ved inven2 og har hatt forskningsopphold i 2019 ved University of Pennsylvania.  

## Referanser
Bjørklund (gullsmedkjede)

**Bjørklund** er en norsk gullsmedkjede og detaljhandelsvirksomhet innen smykker, klokker og bunadsølv. Selskapet driver salg gjennom fysiske butikker i Norge samt nettbutikk.

Bjørklund var omtalt som Norges største klokke- og smykkekjede i 2020 og hadde 87 butikker i 2022.

## Historie
Bjørklund ble grunnlagt i Norge i 1992 av Helge Bjørklund som en gullsmed- og urmakerkjede. Den første Bjørklund butikken åpnet på Gunerius i Oslo.  

## Eierskap
Bjørklund drives av Bjørklund Norge AS med hovedkontor i Oslo.

Bjørklund Norge AS er heleid av Ariel Holding AS og inngår i et konsern med flere tilknyttede selskaper

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Año Nuevo

**Año Nuevo** er en amerikansk øy som ligger mellom San Francisco og byen Santa Cruz ved Stillehavskysten. Øya er beskyttet som en del av Año Nuevo State Park. Den er et viktig ynglested for nordlig sjøelefant og den truede Stellersjøløven, samt flere arter av sjøfugl, inkludert neshornlunde, blåhakeskarv og kaliforniasvartbak. På grunn av antallet seler og sjøløver blir hvithaier ofte sett i farvannene rundt øya.

## Referanser
Caroline Stokke

**Caroline Stokke** er en norsk medisinsk forsker, spesialist på nukleærmedisin og leder for avdeling for nukleærmedisinfysikk ved Oslo Universitetssykehus.

Hun tok en doktorgrad (ph.d.) ved Farmasøytisk institutt (UiO) i 2013 på avhandlingen «Determination of cell cycle parameters based on computer simulations, and organization of newly replicated DNA in Escherichia coli and Vibrio cholerae» veiledet av     Kirsten Skarstad    og Solveig Fossum-Raunehaug.   Hun laget et Excel-ark som simulerte bakterievekst.

Siden 2013 har hun ledet forskergruppen for klinisk nukleærmedisin ved Oslo Universitetssykehus. De jobber med bruk av radioaktive stoffer for å stille diagnoser og behandling. I 2026 har forskergruppen navnet *Theragnostic Imaging*.

Hun er siden 2024 leder for dosimeter-komit&eacute;en i European Association of Nuclear Medicine og i styret for European Alliance Medical Radiation Protection Research. Videre er hun i styret for *Radionuclide Internal Dosimetry* i European Federation of Organisations For Medical Physics, samt co-redaktør for fagjournalen European Journal of Nuclear Medicine and Molecular Imaging.

## Referanser
Craig

**Craig** er et mannsnavn.

## Etymologi

## Utbredelse
*Craig* har vært et populært navn i USA fra 1940- til 1990-årene og hadde en popularitetstopp med 0,5% i 1960.

|}

## Kjente personer med navnet
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

## Annen bruk av navnet

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Fotballklubben Bodø/Glimt i 2026

**** starter 2026-sesongen med de to siste kampene i ligaspillet til Champions League 2025/26. Glimt sto med 3 fattige poeng etter de seks første kampene i ligaspillet, spilt i 2025, og måtte slå  hjemme og  borte for å ha mulighet til å avansere fra ligaspillet. På sensasjonelt vis klarte Glimt dette, og gikk dermed videre til utslagsrundene i Champions League 2025/26. Glimt skal denne sesongen spille kvalifisering til Champions League 2026/27, etter å ha kommet på 2. plass i Eliteserien 2025. 

## Tropp

 
 
 
 
 
  
 

 
 
 
 
  

 

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

 
 
 

1Forlot Glimt i løpet av sesongen. 
2Kom til Glimt i løpet av sesongen.  

### Utlånte spillere

 

### Trenerapparat

* Håvard Sakariassen Administrativ sportslig leder
* Kjetil Knutsen Hovedtrener
* Aasmund Bjørkan Trener
* Gaute Helstrup Trener
* Eirik Kolstad Trener
* Martin Reier Trener
* Jonas Kolstad Keepertrener
* Ørjan Nygård Fysisk trener

## Overganger
### Vinter

**Inn:**

 

**Ut:** 

 
 
 
 
 

### Sommer

**Inn:**

**Ut:** 

## Treningskamper

## Kampkalender (alle kamper)

## Eliteserien

### Terminliste

## Norgesmesterskapet 2025/26
Glimt slo  i cupens 3. runde i 2025.

## Europa

### Champions League 2025/26
De seks første rundene av Champions League 2025/26 ble spilt i 2025. Der hadde Glimt tatt 3 poeng.

#### Ligaspill

#### Play-off sluttspill

#### Åttendedelsfinale

## Individuell statistikk
### Kamper og mål
Oppdatert etter kamp 22. mars 2026.  

1Forlot Glimt i løpet av sesongen.  
2Kom til Glimt i løpet av sesongen.   
3Utlånt deler av sesongen.

### Målscorere
Oppdatert etter kamp 22. mars 2026.  

1Forlot Glimt i løpet av sesongen.  
2Kom til Glimt i løpet av sesongen.   

### Kort
Oppdatert etter kamp 22. mars 2026. 

1Forlot Glimt i løpet av sesongen.   
2Kom til Glimt i løpet av sesongen.    

## Bodø/Glimt 2
Bodø/Glimt 2 spiller i 2026 i 4. divisjon.

### Terminliste

## Referanser
Hvitfinnet steinulke

**Hvitfinnet steinulke** (*Cottus gobio*) er en ferskvannsfisk som er vidt utbredt i Europa, hovedsakelig i elver. Den tilhører familien Cottidae, ulkefamilien.

Hvitfinnet steinulke er en liten bunnlevende fisk som lever både i kalde, klare, hurtigstrømmende små bekker og i mellomstore elver. Den forekommer også på grusbredder i kalde innsjøer. Videre trives den i fortynnet brakkvann i det nordlige Østersjøen.

## Beskrivelse
Hvitfinnet steinulke har et stort bredt hode og en avsmalnende kropp, store finner og en avrundet hale. Øynene er plassert nær toppen av hodet. Til forskjellen fra andre ferskvannsulker som finnes i Nord-Europa, kan den skjelnes fra steinsmetten (Cottus poecilopus) ved at strålene i bukfinnene er av lignende lengde, mens den første og siste piggen er lengre hos steinsmetten. Når den hviler på bunnen, sprer brystfinnene seg ut og ligner vinger. Hvitfinnet steinulke er vanligvis omtrent 6 til 8 cm lang og lysebrun, flekket med mørkere farge. Bukfinnene er hvite eller fargeløse og mangler stripene til steinsmetten.

## Biologi
Hvitfinnet steinulke spiser bunnlevende insekter, krepsdyr og andre virvelløse dyr. Den hekker om våren. Hannen graver en grunn fordypning hvor egg legges av flere hunner. Deretter vokter han reiret i omtrent en måned fram til eggene klekkes.

## Systematikk og utbredelse
Hvitfinnet steinulke er utbredt over det meste av subkontinentet og i Storbritannia, men fraværende på den sørlige halvøya og i nordvest-Skandinavia. Det er imidlertid ikke en enkelt uniform takson, men består av morfologisk og genetisk differensierte underarter. Noen av disse har allerede for lenge siden blitt skilt ut som separate underarter eller arter med egne navn, mens de i praksis fortsatt for det meste har blitt behandlet under konseptet Cottus gobio. I 2005 foreslo Freyhof et al. inndeling av den europeiske Cottus gobio i fjorten distinkte arter, hvorav seks tidligere var beskrevet og åtte var nylig beskrevet og navngitt.

* Cottus aturi - Frankrike (Adour)
* Cottus duranii – Frankrike (øvre Dordogne, Loire osv.)
* Cottus gobio sensu stricto – Tyskland, Sverige, Sentral-Europa
* Cottus haemusi - Bulgaria (Beli Vit i Donau-bassenget)
* Cottus hispaniolensis - Frankrike, Spania (Garonne)
* Cottus koshewnikowi - Nordøst-Europa
* Cottus metae - Donau-drenering (Sava)
* Cottus microstomus - Øst-Sentral-Europa: Polen, Slovakia, Ukraina osv.
* Cottus perifretum - Storbritannia, Nederland, Tyskland, Frankrike
* Cottus petiti - Frankrike (Lez)
* Cottus rhenanus – Nederland, Tyskland
* Cottus rondeleti - Frankrike (Hérault)
* Cottus scaturigo - Italia (Trieste, lokalt)
* Cottus transsilvaniae - Romania (Argeș av Donau-bassenget)
I tillegg sies det at Cottus ferrugineus fantes i Italia og Balkan, men denne taksonen anses som ugyldig.

I Norge finnes hvitfinnet steinulke naturlig i tre vassdrag nær Sverige: Store Le, Haldenvassdraget og Murusjøen i Lierne. I tillegg er den påvist i Utsjoki (sideelv til Tana) og Tunnsjøen (Trøndelag), mest sannsynlig spredd som levende agn.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Judith Kvåle

**Judith Margrete Kvåle** (født 1969) er en norsk politiker (Ap) og ordfører i Stad kommune siden 2025, etter at tidligere ordfører Sigurd Reksnes døde. Kvåle hadde da fungert som ordfører siden høsten 2024.

Hun var aktiv i tidligere Selje kommune i to perioder før i ble innvalgt i kommunestyret i Stad i 2019.

Kvåle er utdannet spesialsykepleier i rus og psykisk helse.

## Referanser
Majorqaq

**Majorqaq** er en smeltevannselv og en dal med samme navn i kommunen Qeqqata i det sentrale vestlige Grønland. Den er en av de bredeste elvene i Vest-Grønland og drenerer Grønlandsisen.

## Geografi
Majorqaq er omtrent 71 km lang. Elvens kilde er en utløpsbre fra Grønlandsisen, langt inne i innlandet. Elven har tilnærmet samme bredde langs hele løpet, fra kilden til det store deltaet, og fører med seg store mengder glasial slam. Vannføringen varierer betydelig, og det finnes store områder med kvikkleirelignende sand langs elveløpet, særlig nær deltaet. Elven munner ut i Isortoqfjorden.

## Historisk bruk og jakt
Majorqaq har hatt betydning som ferdselsåre og fangstområde i historisk tid. Elven ble brukt av inuitter som transportvei mellom kysten og innlandet, særlig i forbindelse med jakt og reindrift. Ferdselen foregikk med kajakk og konebåt, men var krevende på grunn av sterk strøm og varierende vannføring. Bruken av Majorqaq som transportvei avtok i løpet av 1900-tallet i takt med endrede ferdsels- og transportformer.

Elvevannet er ikke drikkevann på grunn av høyt innhold av slam, men høylandsområdene rundt elven brukes til jakt. Områdets avsides beliggenhet nær innlandsisen gir leveområder for store bestander av rein og moskusfe.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Storsjön (Hudiksvall)

**Storsjön** er en innsjø 6–8 kilometer vest for Iggesund i Hudiksvall kommune, Gävleborgs län i Sverige. Sjøen får tilsig fra, og ligger på samme nivå (31,8 moh) som Långsjön i nord. Utløpet er i øst, der Björkmoån flyter ned til den regulerte Iggsjön. Arealet er 11,53 km².

Det finnes mange fiskearter i sjøen, først og fremst abbor og gjedde, men også noe gjørs og diverse hvitfisk.

Den økologiske statusen for sjøen er vurdert som god.

## Referanser