open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektrisk resistivitet tomografi

**Elektrisk resistivitet tomografi (ERT)** er en geofysisk metode for å kartlegge undergrunnens elektriske resistivitet. Metoden fungerer ved å sende elektrisk strøm gjennom jorden ved hjelp av to elektroder, mens potensial og motstand måles mellom to andre elektroder. Beregning av tilsynelatende resistivitet baseres på strømstyrken, den målte spenningen, og posisjonen til elektrodene i forhold til hverandre.

Denne teknikken er spesielt nyttig for å identifisere geologiske strukturer med ulike elektriske egenskaper, for eksempel så har leire svært lav og granitt svært høy motstand.

## Bruksområder
ERT er en effektiv kartleggingsmetode som kan brukes innen mange ulike næringer. Den kan brukes for å kartlegge grunnen blant annet for å avgjøre hvor det finnes kvikkleire. Dette er viktig å vite når man for eksempel skal planlegge byggeprosjekter. I tillegg kan man kartlegge hvor det finnes grunnvann og avgjøre vannkvaliteten. Metoden brukes også innen gruvedrift, da den kan brukes for å finne ulike mineraler. I forbindelse med deponier kan man bruke metoden for å overvåke forurensning under bakken.

## Utførelse

Elektrisk resistivitets-tomografi (ERT) er en ikke intrusiv geofysisk undersøkelse. ERT innebærer å legge ut et utlegg på minimum fire elektroder av sink eller rustfritt stål med lik avstand mellom hverandre. Elektrodene kobles opp mot en kabel som har tilsvarende mange kanaler som elektroder i bakken. De to ytterste elektrodene påføres strøm fra en kilde og spenningspotensialet mellom ytterelektrodene måles av to måleelektroder i midten.

Den elektriske resistiviteten til løsmasse måles i (Ω⋅cm). Forskjellige bergarter, mineraler, sedimenter og løsmasser har forskjellige elektrisk resistivitetskarakteristikk. Undersøkelsesdypet avhenger av lengden på profilet. Oppløsningen på undersøkelsen er direkte tilknyttet elektrodeavstand. Et dypere undersøkelsesdyp vil kreve en lengere ERT profil. Kortere elektrodeavstand tilsvarer høyere oppløsning i sluttresultatet. Ved endt undersøkelse vil man kunne produsere en grafisk fremstilling med fargekonturer av undergrunnen.

ERT er en fellesbetegnelse og kan ha forskjellige konfigurasjoner rettet mot et spesifikt formål og geologisk setting. Eksempler på forskjellige konfigurasjoner kan være: Pol-pol, Wenner, Schlumberger og Pol-Dipol.

## Referanser
Tsjekkoslovakia under VM i skiskyting 1987

**Tsjekkoslovakia** deltok i det fjerde verdensmesterskapet i skiskyting for kvinner i 1987 i Lahtis i Finland og det 23. verdensmesterskapet for menn i Lake Placid i USA. Tsjekkoslovakia tok én bronsemedalje ved Jan Matouš på normaldistanse. 

## Resultater
}  ||  ||  
|-
|align=left|  ||  ||  || 
|-
|align=left|  ||  ||  || 
|-
|align=left|  ||  ||   || 
|-
|align=left|  ||  ||  || 
|}

## Referanser


## Kilder
*Biathlon Calendar 1987 – Women hos firstskisport.com
*Biathlon Calendar 1987 – Men hos firstskisport.com
*Resultater – Normaldistanse kvinner 1987 hos realbiathlon.com
*Resultater – Normaldistanse menn 1987 hos realbiathlon.com 
*Resultater – Sprint kvinner 1987 hos realbiathlon.com
*Resultater – Sprint menn 1987 hos realbiathlon.com
*Resultater – Stafett kvinner 1987 hos realbiathlon.com
*Resultater – Stafett menn 1987 hos realbiathlon.com
Frøen stasjon (Sognsvannbanen)

**Frøen stasjon** ble opprettet da Sognsvannbanen ble tatt i bruk 1934, den lå litt nord for Holmenkollbanens Frøen stasjon og kunne ses som en utvidelse av denne. Frem til 1984 var navnet *Frøn stasjon*. Da Sognsvannbanen ble ombygd til metrostandard 1993 ble stasjonen nedlagt. 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Emilie Holte

**Emilie Holte** (født 1996) er en norsk tidligere utøver av rytmisk gymnastikk som representerte Asker TF.

Hun er Norges mestvinnende RG-gymnast med seks seire i 4-kamp fra 2012 til 2017.
Medregnet apparatfinaler har hun ialt 19 NM-gull.
Hun vant kongepokalen i 2013, 2015 og 2017.

## Medaljer i norske mesterskap

## Se også
* Norgesmesterskapet i rytmisk gymnastikk

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Kjepina naturreservat

**Kjepina naturreservat** består av en holme og noen skjær i Grytafjorden i Haram kommune. Området ble vernet 1. august 2010 (vedtatt 28. mai 2010) som ett av 36 reservater i Møre og Romsdal. Reservatet inngår i verneplan for sjøfugl. Fra og med 1. mai til og med 31. juli er det forbud mot ferdsel på land i verneområdet. 

Verneforskriften sier at formålet med vernet er 
::«å ta vare på eit område som har særskilt verdi for biologisk mangfald og som inneheld trua, sjeldsynt og sårbar natur. Området er ein tilnærma urørt berglendt holme med omliggande skjer og sjøområde, som med naturleg tilhøyrande plante- og dyreliv, utgjer ein viktig hekkelokalitet for sjøfugl som blant anna fiskemåke, teist, makrellterne og raudnebbterne.» 

## Referanser
Victoria Ystborg

**Victoria Ystborg** (født 1971) er en norsk tidligere utøver av rytmisk gymnastikk som representerte Siv Gymnastikkforening.

Hun vant 21 NM-gull i perioden 1985–1989. Hun vant kongepokalen i 1985 og 1989.

## Medaljer i norske mesterskap

## Se også
* Norgesmesterskapet i rytmisk gymnastikk

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender

**Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender**, ofte kalt **Familie- og Forbrugerministeriet**, var et ministerium i Danmark.

Ministeriet ble opprettet i august 2004 og fikk ansvaret for barne-, familie- og ungdomspolitikk, familielovgivning, forbrukerbeskyttelse og matvaresikkerhet. Ministeriet hadde tre underliggende etater: Familiestyrelsen, Forbrugerstyrelsen og Fødevarestyrelsen. Forskninginstituttet Danmarks Fødevareforskning lå under også ministeriet.

Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender ble nedlagt i 2007 og oppgavene i hovedsak tilbakeført til de ministeriene som hadde hatt dem tidligere. Forbrugerstyrelsen ble tilbakeført til Økonomi- og Erhvervsministeriet, og Fødevarestyrelsen til Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri. Familiestyrelsen ble overført til Justitsministeriet og senere til Social- og Integrationsministeriet. 

## Familie- og forbrukerministre

## Referanser
Hi, Mom (film, 2021)

***Hi, Mom*** (originaltittel: *Ni hao, Li Huanying*) er en kinesisk fantasykomedie fra 2021 regissert av Jia Ling (også hovedrolle). Filmen handler om en ung kvinne som blir lammet av sorg og sjokk når hun får vite at moren har omkommet i en bilulykke. Hun bli deretter transportert 20 år tilbake i tid – til 1981. Der møter hun en ung versjon av sin egen mor og de to knytter etterhvert et vennskapsbånd. Sentrale biroller spilles av Zhang Xiaofei, Shen Teng og Chen He. 

Filmen ble den nest mest innbringende filmen i Kina i 2021 og den tredje mest innbringende filmen på verdensbasis. 

Den ble i tildelt prisen for fremragende film ved Huabiao Awards (sammen med flere filmer). 

## Rollebesetning
*Jia Ling som Jia Xiaoling
*Zhang Xiaofei som Li Huanying
**Liu Jia som Li Huanying (som middelaldrende)
*Shen Teng som Shen Guanglin
*Chen He som Leng Te
*He He som Bao Yumei
**Ding Jiali som Bao Yumei (som middelaldrende)
*Bao Wenjing som Zhao Yanhua
*Han Yunyun som Wang Qin
**Wang Lin som Wang Qin (som middelaldrende)
*Xu Juncong som Xu Zhikai
*Qiao Shan som Jia Wentian
**Jia Wentian som Jia Wentian (som middelaldrende)

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Vincent Marius Joseph Peiris

**Vincent Marius Joseph Peiris** (1941–2024) var en srilankisk katolsk prelat og hjelpebiskop i Colombo.

## Liv og virke
### Prest
Vincent Peiris ble presteviet den 25. januar 1972.

I årene 1973-1975 var han prorektor ved det teologiske seminar i Ampitiya. I 1976 begynte han å studere statsvitenskap ved University of London, og ble uteksaminert tre år senere med en doktorgrad. Etter at han kom tilbake til hjemlandet, ble han igjen professor i Ampitiya, hvor han arbeidet til 1989. 

Deretter ble han utnevnt til sogneprest i Halpe (1989-1992) og i Dehiwela (1992-1995). I årene 1995-1998 var han generalvikar for erkebispedømmet Colombo, og deretter, frem til bispevielsen, rektor for seminaret i Ampitiya.

### Hjelpebiskop i Colombo
Den 16. november 2000 utnevnte pave Johannes Paul II ham til titulærbiskop av *Tacarata* og utnevnte ham til hjelpebiskop i Colombo. Erkebiskopen av Colombo, Nicholas Marcus Fernando, ordinerte ham til biskop den 3. februar 2001; medkonsekratorer var biskopen av Trincomalee-Batticaloa, Joseph Kingsley Swampillai, og biskopen av Anuradhapura, Oswald Gomis.

Pave Frans innvilget hans aldersrelaterte avskjedssøknad den 4. april 2018.

Han døde i en alder av 83 år u Colombo den 13. mai 2024.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Kardinal Costantino Patrizi Naro (1798-1876) *1828
* Kardinal Lucido Maria Parocchi (1833-1903) *1871
* Pave Pius X (1835-1914) *1884
* Pave Benedikt XV (1854-1922) *1907
* Kardinal Willem Marinus van Rossum, C.SS.R. (1833-1903) *1871
* Erkebiskop Leo Peter Kierkels, C.P. (1882-1957) *1931
* Kardinal Thomas Benjamin Cooray, O.M.I. (1901-1988) *1946
* Erkebiskop Nicholas Marcus Fernando (1932-2020) *1977
* Biskop *Vincent Marius Joseph Peiris * (1941-2034 ) *2001

## Referanser
Pakketeip

**Pakketeip** er en trykkfølsom teip som brukes til å forsegle bølgepappesker. Den består av trykkfølsom lim belagt på et bånd, vanligvis laget av polypropylen eller polyester, som er orientert for å ha styrke både i lengde- og sideretning.

Vanlig pakketeip internasjonalt er 50 mm bred, men smalere og bredere er også i handelen (f.eks. 36 mm, 48 mm og 72 mm). Lengden på en rull varierer, og kan være rundt 50-70 meter.

Fargen er oftest gjennomsiktig eller lysebrun, men kan fås i alle mulige farger med og uten logo. Pakketeip kan fås i en rekke styrker på bånd og lim. For eksempel kan teipens tykkelse være i størrelsesordenen 40 µm for lav styrke, 45 µm for vanlig styrke, og 50 µm eller mer for ekstra styrke.

## Påføring

Teipen kan påføres for hånd kun ved hjelp av saks, kniv eller lignende kutteredskap.

Håndholdte teipdispensere kan være nyttig på arbeidsplasser hvor pakketeip brukes ofte. De kan gjøre det lettere å få tak på teipen, påføre og kutte til passelig lengde.

Automatiserte teipemaskiner er vanlig i industrien for hurtig teiping av standardiserte pakker i produksjonslinjer.

## Se også
* Gaffateip
* Tekstilteip
* Pakkebånd

## Referanser
Arkitekturåret 2024

## Bygninger

## Hendelser

## Priser
* Arkitekturopprørets hederspris: Kvadratunet i Kristiansand
* Arkitekturopprørets Grøss-medalje: Halden Arena

## Dødsfall

## Bildegalleri

Bjørn_Stendahl_Operaen_Oslo_Jazzfestival_2017_(181042).jpg|Bjørn Stendahl(1942–2024)


## Referanser
Gradientforsterkning

**Gradientforsterkning** (engelsk: *gradient boosting*) er en maskinlæringsteknikk basert på forsterkning i et funksjonelt rom, hvor målet er *pseudo-residualene* i stedet for de typiske residualene som brukes i tradisjonell forsterkning. Det gir en prediksjonsmodell i form av et ensemble av svake prediksjonsmodeller, altså modeller som gjør svært få antagelser om dataene, og som typisk er enkle beslutningstrær. Når et beslutningstre er den svake lærende kalles den resulterende algoritmen *gradientforsterkede trær*, og utkonkurrerer vanligvis en tilfeldig skog. 

En gradient-forsterket tremodell er bygget på en trinnvis måte i likhet med andre forsterknings-metoder, men den generaliserer de andre metodene ved å tillate optimering av en vilkårlig deriverbar tapsfunksjon.

## Regularisering
Å tilpasse treningssettet for tett kan føre til forringelse av modellens generaliseringsevne. Flere såkalte regulariseringsteknikker reduserer denne overtilpasningseffekten ved å begrense tilpasningsprosedyren.

En naturlig regulariseringsparameter er antall gradientforsterkende iterasjoner *M* (altså antall trær i modellen når basislæreren er et beslutningstre). Å øke *M* reduserer feilen på treningssettet, men å sette det for høyt kan føre til overtilpasning. En optimal verdi av *M* velges ofte ved å se på prediksjonsfeilen til et separat valideringsdatasett. I tillegg til å kontrollere *M* brukes flere andre regulariseringsteknikker.

En annen regulariseringsparameter er trærnes dybde. Jo høyere denne verdien er, desto mer sannsynlig vil modellen overtilpasse treningsdataene.

## Bruk
Gradientforsterkning kan brukes i feltet for lære å rangere. Søkemotorene Yahoo og Yandex bruker varianter av gradientforsterkning i maskinlærte rangeringsmotorer. Gradientforsterkning brukes også til dataanalyse i høyenergifysikk. Ved Large Hadron Collider (LHC) har varianter av gradientforsterkende dype nevrale nett (DNN) lykkes med å reprodusere resultatene av ikke-maskinlæringsmetoder for analyser på datasettet som ble brukt til å oppdage higgs-bosonet. Gradientforsterkede beslutningstre har også blitt brukt i geologiske studier, for eksempel for kvalitetsevaluering av sandsteinsreservoar.

## Ulemper
Selv om forsterkning kan øke nøyaktigheten til en basislærende, for eksempel et beslutningstre eller lineær regresjon, ofrer det forståelighet og tolkbarhet. For eksempel er det trivielt og selvforklart å følge stien som et beslutningstre tar for sin beslutning, men det er mye vanskeligere å følge stiene til hundre eller tusenvis av trær. For å oppnå både ytelse og tolkbarhet fins det noen modellkomprimerings-teknikker som kan transformere en XGBoost til et enkelt "født-på-nytt"-beslutningstre som tilnærmer samme beslutningsfunksjon. Videre kan implementeringen være vanskeligere på grunn av at det krever mer beregning.

## Se også

* Tilfeldig skog
* XGBoost
* Beslutningstrelæring

## Referanser
Finn Grønland

**Finn Grønland** (1920–1977) var en politiker og lønns- og personalsjef i Drammen kommune. Han var sønn av stortingsmann Laurits Grønland og startet selv i politikken i ung alder, først i Arbeidernes Ungdomsfylking, og senere gjennom Arbeiderpartiet. Han ble innvalgt i Skoger herredstyre hvor han var medlem av formannskapet og fungerte som ordfører fra 1958 til 1961. Finn Grønland ble ansatt som leder av Arbeidstilsynet i Drammen i 1953 og fungerte i denne stilling til 1964, da han ble ansatt som lønns- og personalsjef i Drammen kommune.

## Referanser
Einar Mortensen

**Einar Mortensen** (1919–1999) var en norsk lokalpolitiker som var Skogers siste ordfører fra 1962 til 1963.

## Yrkesliv
Mortensen startet som bygningsarbeider, men ble senere ansatt ved Norges Statsbaner (NSB), der han avanserte til overkonduktør før han overtok som sjef for Drammensregionens Tomteselskap.

## Politiske verv
Han ble medlem av Skoger herredsstyre på 1950-tallet, og fungerte som varaordfører i Skoger fra 1959 til 1961 og deretter som Skogers siste ordfører 1962–1963. Han var også formann i felleskomitéen for Skoger og Drammen som forberedte kommunesammenslutningen. Etter sammenslåingen med Drammen ble han varaordfører i Drammen fra 1964.

## Referanser
Tilfeldig skog

En **tilfeldig skog** eller **tilfeldig beslutningsskog**er en ensemblelærings-metode for klassifisering, regresjon og andre oppgaver som fungerer ved å konstruere en mengde beslutningstrær på treningstidspunktet. For klassifiseringsoppgaver er resultatet den klassen som blir valgt av flest trær. For regresjonsoppgaver returneres gjennomsnittlig prediksjon for de enkelte trærne. Tilfeldige beslutningsskoger korrigerer for beslutningstrærs vane med å overtilpasse treningssettet deres.

## Ulemper
Mens tilfeldige skoger ofte oppnår høyere nøyaktighet enn et enkelt beslutningstre ofrer de den iboende tolkbarheten som finnes i beslutningstrær. Beslutningstrær er en del av en ganske liten familie av maskinlæringsmodeller som er enkle å tolke sammen med lineære modeller, regelbaserte modeller og oppmerksomhetsbaserte modeller. Denne tolkbarheten er en av de mest ettertraktede egenskapene til beslutningstrær. Det lar utviklere bekrefte at modellen har lært realistisk informasjon fra dataene og gir sluttbrukerne tillit til beslutningene som tas av modellen. For eksempel er det ganske trivielt å følge stien som et beslutningstre tar for å ta sin beslutning, men det er mye vanskeligere å følge stiene til titalls eller hundrevis av trær. For å oppnå både ytelse og tolkbarhet tillater noen modellkomprimerings-teknikker å transformere en tilfeldig skog til et minimalt "født-på-nytt"-beslutningstre som gjengir den samme beslutningsfunksjonen. Hvis det fastslås at de prediktive attributtene er lineært korrelerte med målvariabelen kan det hende at bruk av tilfeldig skog ikke øker nøyaktigheten til den basislærende. Ved problemer med flere kategoriske variabler kan tilfeldig skog kanskje ikke øke nøyaktigheten til den basislærende.

## Se også
* Beslutnignstrelæring
* Ensemblelæring
* Gradientforsterkning
* Parameterfri statistikk, gren av statistikk som ikke bare er basert på parametriserte familier av sannsynlighetsfordelinger 
* Randomisert algoritme, algoritme designet for å bruke tilfeldighet fra hjelpeinnganger som en del av logikken

## Referanser
Jerome Emilianus Pillai

**Jerome Emilianus Pillai**, eller **Jerome Emilianuspillai** (født 20. juli 1901 i Wennaoppuwa i Britisk Ceylon. død 17. juli 1972 i Sri Lanka). var en ceylonesisk tamilsk prelat og katolsk biskop av Jaffna.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Emilianuspillai var sønn av en lærer i Wennappuwa. Han ble utdannet ved *St Patrick's College* i Jaffna.
### Prest
Emilianuspillai ble ordinert til prest i juli 1929.
### Biskop av Jaffna
I juli 1950 ble han biskop av Jaffna. Han var den første tamilske biskop i Ceylon.

Han inspirerte alle til å be med tillit og dyp overbevisning. Hans prekener som gjenspeilte hans dype tro var enkle og klare og rørte tilhørernes hjerter.

Han besøkte ofte sine prester, spesielt de som arbeidet i fjerntliggende og vanskelige poster. Han interesserte seg meget for den åndelige og materielle velferd til alle ordenskongregasjoner. Han fulgte nøye deres vekst og pågående dannelse, og hjalp og oppmuntret dem.

Biskop Jerome Emilianus Pillai døde den 17. juli 1972.
## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504-1577) 
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532-1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540-1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566-1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi  (1595-1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595-1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595-1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623-1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649-1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675-1758) *1724
* Pave Klemens XIII (1693-1769) *1743
* Kardinal Marcantonio Colonna (1724-1793) *1762
* Kardinal Hyacinthe-Sigismond Gerdil (1718-1802) *1777
* Kardinal Giulio Maria della Somaglia (1744-1830) *1788
* Kardinal Carlo Odescalchi (1785-1841) *1823
* Biskop Eugène-Charles-Joseph de Mazenod (1782-1861) *1832
* Kardinal Joseph Hippolyte Guibert (1802-1886) *1842
* Biskop Christophe-Ernest Bonjean O.M.I. (1823-1892) *1868
* Erkebiskop André-Théophile Mélizan O.M.I. (1844-1905) *1880
* Erkebiskop Antoine Coudert O.M.I. (1861-1939) *1898
* Biskop Alfred-Jean Guyomard O.M.I. (1884-1956) *1924
*Biskop *Jerome Emilianus Pillai* (1902-1972) *1950

## Referanser
Liste over Belarus’ utenriksministre

Under følger en **liste over Belarus’ utenriksministre** siden 1944:

#### [[Den hviterussiske sosialistiske sovjetrepublikk]] –1991 / [[Belarus|Republikken Belarus]] 1991–

## Embetsinnehavere

## Fotnoter

## Referanser
Feilmatrise

Innenfor maskinlæring og spesifikt statistisk klassifisering er en **forvirringsmatrise**, også kjent som **feilmatrise**, et spesifikt tabelloppsett som visualiserer ytelsen til en algoritme, typisk ved veiledet læring. I ikke-veiledet læring kalles det vanligvis en **samsvarmatrise**.

Hver rad i matrisen representerer instansene i en faktisk klasse, mens hver kolonne representerer instansene i en predikert klasse (eller omvendt &#x2013; begge variantene finnes i litteraturen). Navnet kommer fra at matrisen gjør det enkelt å se om systemet forveksler to klasser (altså ofte feilmerker den ene som en annen).

Det er en spesiell type krysstabell med to dimensjoner ("faktisk" og "predikert"), og identiske sett med "klasser" i begge dimensjoner (hver kombinasjon av dimensjon og klasse er en variabel i krysstabellen).

## Referanser
Liste over Romanias utenriksministre

Under følger en **liste over Romanias utenriksministre** siden embetet ble innstiftet i 1862:

## Embetsinnehavere

#### Det forente fyrstedømmet Romania 1862–1881 / Kongeriket Romania 1881–1947 / Folkerepublikken Romania 1947–1965 / Den sosialistiske republikken Romania 1965–1989

#### Romania 1989–

## Fotnoter

## Kilder
*Romanias utenriksdepartement
Australia under VM i skiskyting 1988

**Australia** deltok i det femte verdensmesterskapet i skiskyting for kvinner i 1988 i Chamonix i Frankrike. De vant ingen medaljer. Dette var siste gangen det ble arrangert separat verdensmesterskap i skiskyting for kvinner.

## Resultater

## Referanser


## Kilder
*Biathlon Calendar 1988 – Women hos firstskisport.com
*Resultater – Normaldistanse kvinner 1988 hos realbiathlon.com
*Resultater – Sprint kvinner 1988 hos realbiathlon.com
*Resultater – Stafett kvinner 1988 hos realbiathlon.com
Siri Kjeksrud

**Siri Kjeksrud** (født 1980) er en norsk tidligere utøver av rytmisk gymnastikk som representerte Hammer Turn.

Hun vant 15 NM-gull for senior i perioden 1996–1999. Hun vant kongepokalen i 1997 og 1999.

Hun var junior i perioden 1993–1995 og senior i perioden 1996–1999. I 1995 stilte hun i både junior og seniorklassen. 

## Medaljer i norske seniormesterskap

## Se også
* Norgesmesterskapet i rytmisk gymnastikk

## Referanser
Martin Roos

**Martin Roos** kan sikte til:
*Martin Roos (biskop), tysk-rumensk, katolsk biskop, 
*Martin Roos (musiker), svensk musiker.
Integrasjonstesting

**Integrasjonstesting** er en form for programvaretesting hvor flere deler av et programvaresystem testes som en gruppe. Integrasjonstesting er dermed tester som kjøres på integrasjonsnivå i motsetning til testing på enhets- eller systemnivå.

Ofte utføres integrasjonstesting for å evaluere om en komponent tilfredsstller funksjonelle krav.

I en strukturert utviklingsprosess gjennomføres integrasjonstesting ved å ta utgangspunkt i modulene som har blitt enhetstestet, gruppere dem i større aggregater, bruke tester definert i en integrasjonstestplan og leverere testresultater som et trinn som fører til systemtesting.

## Tilnærming
Noen forskjellige typer integrasjonstesting er big bang, blandet (sandwich), risky-hardest, ovenfra og nedenfra. Andre integrasjonsmønstre er samarbeidsintegrasjon, ryggradsintegrasjon, lagintegrasjon, klient-tjener-integrasjon, distribuerte-tjenester-integrasjon og høyfrekvent integrasjon.

Ved big-bang-testing blir de fleste av de utviklede modulene koblet sammen for å danne et komplett programvaresystem (eller en hoveddel av systemet) og deretter brukt til integrasjonstesting. Denne metoden er svært effektiv for å spare tid i integrasjonstestprosessen. Men hvis testtilfellene og resultatene ikke registreres riktig vil hele integrasjonsprosessen blir mer komplisert, og kan hindre testteamet i å nå målet med integrasjonstestingen.

Ved nedenfra testing testes de laveste komponentene først, og brukes deretter for å lette testingen av komponenter på høyere nivå. Prosessen gjentas inntil komponenten øverst i hierarkiet er testet. Alle lavnivåmoduler, prosedyrer eller funksjoner blir integrert og deretter testet. Etter integrasjonstesting av integrerte moduler på lavere nivå blir påfølgende nivå av moduler satt sammen brukt til integrasjonstesting. Denne tilnærmingen er kun nyttig når alle eller de fleste av modulene på samme utviklingsnivå er klare. Denne metoden gjør det også naturlig å dele inn programvaren i ulike nivåer, og kan gjøre det lettere å rapportere testfremgang i form av en prosentandel.

Ved ovenfra testing testes de øverste integrerte modulene først, og grenen til modulen testes trinnvis til slutten av den relaterte modulen.

Sandwichtesting kombinerer ovenfra og nedenfra testing. En begrensning for denne typen testing er at eventuelle forhold som ikke er oppgitt i spesifiserte integrasjonstester (bortsett fra bekreftelse på utførelse av designelementer) vanligvis ikke blir testet.


Top_Down_Approach.png|alt=Top-down approach|Ovenfra tilnærming
Bottom_Up_Approach.png|alt=Bottom-up approach|Nedenfra tilnærming
Sandwich_Approach.png|alt=Sandwich approach|Sandwichtilnærming
Bing_Bang_Approach.png|alt=Big bang approach|Big bang-tilnærming


## Se også
* Designpredikater
* Funksjonell testing
* Kontinuerlig integrasjon

## Referanser
Nybrua holdeplass (Thorvald Meyers gate)

**Nybrua holdeplass** var en trikkeholdeplass helt nederst i Thorvald Meyers gate på Grünerløkka i Oslo, på Grünerløkka-Torshov-linjen like ved der den skilles fra Sinsenlinjen. Holdeplassen ble nedlagt 16. august 2015 grunnet lite bruk og kort avstand til holdeplassen Schous plass.

I februar 2021 ble det åpnet ny Nybrua holdeplass i Storgata på sydsiden av Nybrua.

## Referanser


## Eksterne lenker
Øystein Sendstad

**Øystein Sendstad** (født 2001) er en norsk langrennsløper fra Kråkfoss i Ullensaker. Han er på satsingslaget til Team AF Håndverk/Åsen IL.

I Norgesmesterskapet på ski 2024 var han på vinnerlaget i 3 x 10 km stafett for Åsen IL sammen med Herman Martens Meyer og Magne Haga.

## Referanser


## Eksterne lenker
* 
*
Vindfarholmen naturreservat

**Vindfarholmen naturreservat** består av en holme ved Berkneset i Volda kommune. Området ble vernet 1. august 2010 (vedtatt 28. mai 2010) som ett av 36 reservater i Møre og Romsdal. Reservatet inngår i verneplan for sjøfugl. Fra og med 1. mai til og med 31. juli er det forbud mot ferdsel på land i verneområdet. 

Verneforskriften sier at formålet med vernet er 
::«å ta vare på eit område med særskilt verdi for biologisk mangfald. Den tilnærma urørte holmen med sjøområde omkring og det naturleg tilhøyrande plante- og dyrelivet, utgjer ein viktig hekkelokalitet for sjøfugl med vekt på måker.» 

## Referanser
Motorsteiling

Steiling vil si at en prosess sakker eller stopper opp, og i motorer er **steiling** når en motor i drift plutelig stopper å rotere, som regel uønsket. Det kan skyldes at motoren ikke får nok luft, energi, drivstoff eller elektrisk gnist, en mekanisk feil eller som resultat av en plutselig økning i motorbelastningen. 

Steiling kan betegne uønsket stans på alle slags motorer (inkludert elmotor, jetmotor, og kompressorer forøvrig). På stempelmotorer kalles det på folketunge gjerne **kveling**, «å kvele motoren» eller at «motoren blir kvelt», selv om mangel på luft ikke alltid er den underliggende årsaken.

Uventet økningen i motorbelastning som fører til steiling er vanlig i kjøretøy med manuell girkasse når clutchen slippes for plutselig eller med for lite turtall, typisk fra stillestående. Å ta foten av clutchen saktere vil hindre dette fra å skje. Steiling kan også skje når sjåføren glemmer å trykke inn clutchen og/eller bytte til nøytral ved stans, for eksempel i rundkjøring eller kryss. Steiling kan være farlig, spesielt i tett trafikk. På biler med automatgir er det svært sjelden å oppleve steiling, men det kan skje på grunn av ulike tekniske feil.

En bil utstyrt med automatgir kan også få motorsteil når kjøretøyet kjører i motsatt retning av det valgte giret. Dette kan skje hvis bilen står i *drive* (fremovergir) mens bilen beveger seg bakover (for eksempel i en bratt nok motbakke til å overvinne dreiemomentet fra dreiemomentomformeren), hvilket fører til at motoren stanser på grunn av at motoren blir tvunget til å snu i motsatt retning av hva den faktisk gjør. Dette skjer fordi at dersom bilen ruller bakover raskt nok så vil kraften fra de roterende hjulene blitt overført tilbake gjennom girkassen og fungere som en plutselig belastning på motoren.

Digital elektronisk drivstoffinnsprøytning og tenningssystemer med motorstyringsenhet har kraftig redusert steiling i moderne motorer.

## Antisteil-systemer
Et **antisteilsystem** er en automatisk elektronisk clutchstyring som forhindrer steiling av en motor ved å koble inn clutchen når styringsenheten oppdager at turtallet er for lavt. De brukes i motorsport som Formel 1 og Indy Car, men ikke Formel 2 og Formel 3, og kan betraktes som et hjelpemiddel for føreren siden det vanligvis holder motoren i gang selv om bilen stopper på banen mens den står i gir. Slike systemer brukes også noen ganger på produksjonsbiler.

## Se også
* Steilemoment, dreiemomentet som produseres av en mekanisk enhet hvis rotasjonshastighet er null

## Referanser
Anti-stall

**Anti-stall**, **anti steil**, eller **anti-stans** kan referere til:

* Antisteil (motor), en automatisk clutchstyring som forhindrer motorstans ved å aktivere clutchen ved lavt turtall
* Antisteil (flystyring), et styresystem designet for å hindre at et fly steiler, for eksempel ved å skyve nesen ned
* Antisteil-finne (*anti-stall strake*), kontrollflate i i fluid- og aerodynamikk, en ledeflate-forlengelse som genererer en virvel på en vingeoverflate for å utsette steiling
* Vinge-gjerde, en vingeforlengelse som genererer virvelstrømmer på en vinges overside for å forsinke aerodynamisk steiling
* Kompressor-antisteil, et luftesystem i en kompressor som automatisk dumper bort uønsket luft for å hindre at kompressoren steiler
USA under VM i skiskyting 1988

**USA** deltok i det femte verdensmesterskapet i skiskyting for kvinner i 1988 i Chamonix i Frankrike. De vant ingen medaljer. Dette var siste gangen det ble arrangert separat verdensmesterskap i skiskyting for kvinner.

## Resultater

## Referanser


## Kilder
*Biathlon Calendar 1988 – Women hos firstskisport.com
*Resultater – Normaldistanse kvinner 1988 hos realbiathlon.com
*Resultater – Sprint kvinner 1988 hos realbiathlon.com
*Resultater – Stafett kvinner 1988 hos realbiathlon.com
Snittegning

En **snittegning** er en 3D-grafikk, tegning, diagram og/eller illustrasjon, der overflateelementer av en tredimensjonal modell er selektivt fjernet, for å synliggjøre intern konstruksjon, men uten at hele den ytre konteksten ofres. Slike tegninger er vanligvis ikke dimensjonerte, men er presise nok til formålet om å gi en forståelse for oppbygningen.

## Eksempler


SpkFrontCutawayView.svg|En dynamisk høyttaler
Lake_Washington_Ship_Canal_Fish_Ladder_pamphlet_02.jpg|Lake Washington Ship Canal Fish Ladder
Rendering_of_Van_Allen_radiation_belts_of_Earth_2.jpg|Jordens strålingsbelter
Camara_de_fotos.svg|Speilreflekskamera
Aquitania.postcard.1913.png|Postkort av RMS Aquitania


## Se også
Lignende typer tekniske tegninger

* Tverrsnitt
* Sprengskisse
* Perspektiv

## Referanser
Systemintegrasjonstesting

**Systemintegrasjonstesting** innebærer total testing av et komplett system av mange delsystem-komponenter eller -elementer. Systemet som testes kan være sammensatt av elektromekanikk, maskinvare, programvare eller maskinvare med innebygd programvare, eller maskinvare og programvare med testing av mennesker i sløyfen. Systemintegrasjonstesting utføres vanligvis på et større integrert system av komponenter og delsammenstillinger som tidligere har gjennomgått **delsystemtesting**.

Systemintegrasjonstesting består i utgangspunktet av prosessen med å sette sammen bestanddelene av et system på en logisk og kostnadseffektiv måte, med omfattende kontroll av systemutførelse (alle nominelle og eksepsjonelle baner), inkludert en full funksjonell utsjekk. Etter integrasjon er systemtest en prosess for å verifisere at systemet oppfyller kravene, og validere at systemet fungerer i samsvar med kundens eller brukerens forventninger.

I teknologisk produktutvikling er begynnelsen på systemintegrasjonstesting ofte første gang et helt system blir satt sammen slik at det kan testes som en helhet. For å gjøre systemtestingen mest produktiv vil de mange komponentene, sammenstillingene og delsystemene typisk ha gått gjennom delsystemtester med vellykket verifisering av at hvert delsystem oppfyller kravene på delsystem-grensesnitt-nivå.

I forbindelse med programvaresystemer og programvareutvikling er *systemintegrasjonstesting* en testprosess som tester et programvaresystems sameksistens med andre. Med flere integrerte systemer, gitt at man antar at hvert system allerede har bestått systemtesting, fortsetter systemintegrasjonstesting med å teste de nødvendige interaksjonene. Etter dette sendes leveransene videre til akseptansetesting.

## '''Systemintegrasjonstesting i programvare'''
For programvare er systemintegrasjonstesting en del av livssyklusen for programvaretesting i samarbeidsprosjekter. Vanligvis gjøres en runde med systemintegrasjonstesting før en runde med akseptansetest.

For eksempel kan en integrator (et selskap) lage en forbedring av en kundes eksisterende løsning og integrere et nytt applikasjonslag og et nytt databaselag med kundens eksisterende applikasjons- og databaselag. Etter at integrasjonen er fullført vil brukere bruke både den nye delen (utvidet del) og den gamle delen (eksisterende del) av den integrerte applikasjonen for å oppdatere data. Det bør da eksistere en prosess for å utveksle dataimport og -eksport mellom de to datalagene. Denne datautvekslingsprosessen bør holde begge systemene oppdatert. Formålet med systemintegrasjonstesting er å sikre at alle deler av disse systemene lykkes sammen og utveksler data der det er nødvendig.

Det kan være flere parter i integrasjonen, for eksempel kan primærkunden (forbrukeren) igjen ha egne kunder, og det kan også være flere leverandører.

## Referanser


## Se også

* Integrasjonstesting
* Akseptansetest
* Systemintegrasjon
Tsjekkoslovakia under VM i skiskyting 1989

**Tsjekkoslovakia** deltok i det 24. verdensmesterskapet i skiskyting i Feistritz i Østerrike. Tsjekkoslovakia vant én bronsemedalje ved kvinnenes stafettlag. Dette var første gang det ble arrangert verdensmesterskap for kvinner og menn sammen. Dette var også første gang øvelsen lag i denne konkurranseformen var med på VM-programmet. 

## Resultater
} 
|-
|align=left|  ||  ||  ||  || bgcolor=FFDAB9|  
|-
|align=left|  ||  ||  ||  || bgcolor=FFDAB9|  
|-
|align=left|  ||  ||  ||  || 
|-
! colspan=5|
|-
! colspan=5| Tsjekkoslovakia under VM i skiskyting 1989 – Menn 
|-
! Navn !!  Normal-distanse !! Sprint !!width=50px| Lag !! Stafett 
|-
|align=left|  ||  ||  ||   || 
|-
|align=left|  ||  ||  ||  || 
|-
|align=left|  ||  ||  ||  || 
|-
|align=left|  ||  ||  ||  || 
|-
|align=left|  ||  ||  ||   || 
|-
|align=left|  ||  ||  ||   || 
|}

## Referanser


## Kilder
*Biathlon Calendar 1989 – Women hos firstskisport.com
*Biathlon Calendar 1989 – Men hos firstskisport.com
*Resultater – Normaldistanse kvinner 1989 hos realbiathlon.com
*Resultater – Normaldistanse menn 1989 hos realbiathlon.com 
*Resultater – Sprint kvinner 1989 hos realbiathlon.com
*Resultater – Sprint menn 1989 hos realbiathlon.com
*Resultater – Stafett kvinner 1989 hos realbiathlon.com
*Resultater – Stafett menn 1989 hos realbiathlon.com
*Resultater – Lag kvinner 1989 hos realbiathlon.com
*Resultater – Lag menn 1989 hos realbiathlon.com
Sigurd Heiestad

**Sigurd Heiestad** (1903–1987) var maskinsetter, sjakkskribent og sakprosaforfatter.

Han var født og oppvokst på Hammersborg i Kristiania. Sigurd Heiestad begynte i lære hos Fabritius 1. februar 1923, og jobbet dernest som typograf i flere norske byer. Han kom også til Sandefjord, hvor han ble nestformann i Sandefjord typografiske forening. 4. juni 1928 begynte han som håndsetter i Aftenposten (Eks 1953: 78). Han var også med på innføre settemaskiner i avisen i 1933.

Han fungerte dessuten som sjakkmedarbeider i *Aftenposten* fra 1928 til 1970, og utga flere bøker om sjakk. Men minst like kjent er han for sine bøker om triviallitteratur, bokillustratører og byhistorie.

## Bibliografi
* 1945: *Bildet i boken. Fra illustrasjonskunstens barndom i Norge*. Halvorsens Bokhandel og Antikvariat. Oslo.
* 1946: *Av folkelesningens saga*. Halvorsens Bokhandel og Antikvariat. Oslo.
* 1962: *Stormestere spiller sjakk*. Oslo.
* 1973: *Lærebok i sjakk*. Oslo
* 1986 sm. M. Øystein Brekke: *VM-sjakk i 100 år: Portretter av 13 verdensmestere*. Oslo.

## Referanser


## Litteratur
* Eks 1953: «50 år [Maskinsetter Sigurd Heiestad]». *Typografiske meddelelser* nr. 9. Oslo lørdag 23. april 1953. Vol. 75. Norsk centralforening for boktrykkere. Oslo.
Christian Bro

**Christian Bro** (født 1963) er en dansk lokalpolitiker som representerer Socialdemokratiet. Han overok som borgermester i Fredericia kommune fra 23. april 2024 etter at forgjengeren Steen Wrist Ørts trakk seg fra samme tid.

På det tidspunktet Bro tok over som borgermester, hadde han vært medlem av byrådet i Fredericia i tretten år.

## Referanser
Arca

**Alejandra Ghersi Rodríguez** (født 14. oktober 1989), er kjent som **Arca**, og tidligere under navnet **Nuuro**. Hun er en venezuelansk musiker og plateprodusent innen elektronisk musikk og eksperimentel musikk, hun har base i Barcelona, Spania. 

Etter å ha deltatt på Clive Davis Institute of Recorded Music, ga Arca ut sin første EP *Baron Libre* i 2012 og ga deretter ut EP-ene *Stretch 1* og *Stretch 2*, sistnevnte med eksperimentelle innslag av hiphop. Hun ga ut sine to første album, *Xen* og *Mutant*, i henholdsvis 2014 og 2015. Hennes tredje album, *Arca* fra 2017, ble det første med fremtredende vokal. Fra 2020 til 2021 ga hun ut Kick-triologien, som startet med albumet *Kick I,* i 2020, og avsluttet med *Kick IIIIII*, i 2021. I 2021 fulgte nok en EP, *Madre.*

Arca har ofte inkorporert temaer knyttet til kjønnsidentitet, ikke-binær identifikasjon og psykoseksualitet i arbeidet sitt, spesielt etter at hun kom ut i 2018.

## Diskografi

* *Xen* (2014)
* *Mutant* (2015)
* *Arca* (2017)
* *Kick I* (2020)
* *Kick II* (2021)
* *Kick III* (2021)
* *Kick IIII* (2021)
* *Kick IIIII* (2021)

## Referanser
Romlig-temporal database

En **romlig-temporal database** er en database som håndterer informasjon om både tid og rom. Vanlige eksempler inkluderer:

* Sporing av bevegelige objekter som vanligvis bare kan oppta en enkelt posisjon på et gitt tidspunkt (f.eks. bildeling)
* En database over trådløse kommunikasjonsnettverk som kan eksistere bare for en kort tidsperiode innenfor et geografisk område
* En indeks over arter i en gitt geografisk område der det over tid kan introduseres flere arter eller eksisterende arter vandrer eller dør ut (f.eks. norsk rødliste)
* Historisk sporing av platetektonisk aktivitet

Romlig-temporale databaser er en utvidelse av romlige databaser og temporale databaser. En romlig-temporal database legemliggjør både romlige, temporale og romlig-temporale databasekonsepter, og fanger romlige og temporale aspekter av data, samt håndterer:

* Geometri som endres over tid, og/eller
* Plassering av objekter som beveger seg over invariant geometri (kjent som *databaser med bevegelige objekter* eller sanntids lokaliseringssystemer)

## Implementering
Selv om det finnes mange relasjonsdatabaser med romlige utvidelser så er romlig-temporale databaser ikke basert på relasjonsmodellen av praktiske årsaker. Hovedproblemet er at dataene er flerdimensjonale og fanger opp komplekse strukturer og atferder.

Per 2008 fantes det ingen relasjonsdatabaser i handelen med romlig-temporale utvidelser. Det fantes noen produkter med åpen kildekode som TerraLib som bruker mellomvare for lagring av dataene i en relasjonsdatabase. I motsetning til i det rene romlige domenet er det imidlertid ingen offisielle eller *de facto*-standarder for romlig-temporale datamodeller og spørring av dem. Generelt er teorien på dette området også mindre godt utviklet. En annen tilnærming er begrensningsbaserte databasesystemer som MLPQ (Management of Linear Programming Queries).

GeoMesa er en åpen kildekode distribuert romlig-temporal indeks bygget på toppen av databaser bygget etter Google Bigtable stil ved hjelp av en implementering av z-ordens kurve for å lage en flerdimensjonal indeks som kombinerer rom og tid.

SpaceTime er en kommersiell romlig-temporal database bygget oppå en proprietær flerdimensjonal indeksen som ligner på kd-tre-familien, men opprettet ved hjelp av nedenfra-tilnærmingen og tilpasset en bestemt romlig-temporal fordeling av data. I en studie utført av Ericsson oppnådde SpaceTime betydelig bedre resultater enn GeoMesa.

## Se også
* Sanntidslokalisering
* Tilstandsromrepresentasjon

## Referanser
Sander Saugestad

**Sander Saugestad** (født 20. desember 2000) er en norsk fotballspiller som spiller for .

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Såner skole

**Såner skole** var en skole i Vestby kommune. Skolen ble opprettet i 1904. Skolen ble revet i 1976.

## Referanser
Tour First

**Tour First**, er et kontorbygg i finansdistriktet La Défense i Courbevoie, Frankrike. Den originale skyskraperen ble bygget i 1972 og var på 159 meter.
Fra 2007 til 2011 ble bygningen totalrenovert, med ny glassfasade og flere etasjer. Siden 2009 har det vært den høyeste bygningen i Frankrike. Den nye utformingen av tårnet ble utført av arkitektgruppen Kohn Pedersen Fox Associates.

## Referanser


## Se også
Liste over skyskrapere

## Eksterne lenker
*
Eusebios av Nikomedia

**Eusebios av Nikomedia** (død i 342) var biskop av Berytus i Fønikia, deretter av Nikomedia, og til sist patriark av Konstantinopel fra 338 og til sin død i 342. Han var den som døpte Konstantin den store.
## Liv og virke
Eusebios var en fjern slektning av keiser Konstantin og dennes familie og kunne takke ham for sin forflytning fra et ganske ubetydelig til det aller viktigste bispesete. Selv den store makt han utøvde innenfor kirken fikk han av Konstantin. Med unntak av en kort periode nøt Eusebios full tillid både hos Konstantin og Konstantin II, var veileder for den senere keiser Julianus Apostata og døpte Konstantin den Store i mau 337. Under Eusebios tid ble arianismen mer populær blant medlemmene av kongefamilien, og det er sannsynlig at Eusebios hadde en del betydning for arianismens fremgang i Konstantins hushold.

Likesom Arius var Eusebios en av Lukianos av Antiokias (død 312) elever og det er trolig at han delte anskuelser med Arius helt fra begynnelsen. Han var nemlig en av Arius' mest hengivne tilhengere og senere også leder for arianerne.

Eusebios var mer politiker end noe annet. Han var i stand til å forflytte og landsforvise tre av arianismens mest fremtredende personer som påtok seg det første konsil i Nikea: Eustatius av Antiokia i 330, Athanasius av Alexandria i 335 og Marcellus av Ancyra i 336. Dette var ingen liten bedrift, ettersom Athanasius ble betraktet som «en Guds mann» av Konstantin, og både Eustatius og Athanasius hadde høye verv innen kirken.

Eusebios døde i 342. Han var så innflytelserik at Konstantin II fulgte hans og Eudoxus av Konstantinopels råd å forsøke at konvertere Romerriket til arianismen ved å skape arianske råd og offisielle arianske læresetninger.

## Litteratur
* Drake, H.A. (2000). *Constantine and the Bishops: The Politics of intolerance*. Baltimore: The Johns Hopkins University Press.
* Guitton, Jean (1963). *Great Heresies and Church councils*. New York: Harper & Row Publishers.
* Ellingsen, Mark (1999). *Reclaiming Our Roots: An Inclusive Introduction to Church History, Vol. I, The Late First Century to the Eve of the Reformation*. Pennsylvania: Trinity Press International.
* Jones, A.H.M. (1978). *Constantine and the Conversion of Europe*. Toronto: University of Toronto Press.
* Lenski, Noel, ed (2006). *The Cambridge Companion to the Age of Constantine*. New York: Cambridge University Press. 
* Pohlsander, Hans (2004). *The Emperor Constantine*. London & New York: Routledge.
* Roldanus, Johannes (2006). *The Church in the Age of Constantine: the Theological Challenges*. Oxfordshire: Routledge.
* Young, Frances (1983). *From Nicaea to Chalcedon*. Philadelphia: Fortress Press.

## Referanser
Hoppetau

**Hopptau** er et verktøy som brukes i lek, trening eller konkurranse. Det er to typer hoppetau, det ene bruker man alene og man holder i en ende av tauet med hver hånd mens man slenger (sveiver) det under føttene, mens man hopper, og over hode. Det andre hoppetauet kalles ofte slengtau og er lengre enn et vanlig hoppetau, her holder en person i hver ende tauet og slenger det rundt mens en eller flere andre hopper.

## Historie
I Europa begynte gutter å hoppe tau tidlig på 1600-tallet. Aktiviteten ble da ansett som upassende for jenter, da den ville vise anklene deres. Jenter begynte å hoppe tau på 1700-tallet, de begynte også å synge rim og sanger til hoppingen. I USA ble hoppetau mer populært blant jenter da familiene deres flyttet inn i byene på slutten av 1800-tallet. Det var fortau og andre glatte overflater som lette lekene, samt flere jevnaldrende.

## Hoppetau teknikker

### Enkelt tau
Tauet slenges under en hoppers føtter og over personens hode. Armer og ben er koordinert på forskjellige måter for å utføre forskjellige triks. For eksempel kan personen la tauet passere en gang under føttene, enkelthopp, eller to ganger, dobbeltspinn, eller tre ganger, trippelspinn.

### Dobbelt tau
Et eller to lengre tau brukes av flere personer som slenger tauet for hopperen. Både de som slenger tauet og hopperen kan gjøre forskjellige triks med tauet, slengerne kan for eksempel slenge tauet med ulik rytme og hastighet, snu og hoppe over tauene selv. Hopperen må tilpasse hoppene sine til rytmen til tauene og taktene til slengerne. Hopperen kan gjøre ulike triks i tauet, for eksempel salto, hoppe på hendene osv.

## Trening og konkurranse
Voksne hopper vanligvis tau alene som en del av treningen, som for eksempel oppvarming før en styrketreningsøkt. Hoppetau er kondisjonstrening og gir også beinstyrke og trener koordinasjon.

Siden slutten av 1980-tallet har det vært mulig å konkurrere i hoppetau. Det blitt arrangert NM i hoppetau hvert år av Norges Gymnastikk- og Turnforbund. Internasjonalt arrangeres EM hvert annet år og VM hvert annet år. Sporten kalles “Rope skipping” internasjonalt og går i store trekk ut på å hoppe så mange hopp som mulig i løpet av en viss tid, avhengig av nivået man konkurrerer på.

Nylige internasjonale mesterskap i hoppetau:

* VM i USA 2012
* EM i Danmark 2013
* VM i Hong Kong 2014
* EM i Tyskland 2015
* VM i Sverige 2016
* EM i Portugal 2017
* VM i Kina 2018
* VM i Norge 2019
* EM i Slovakia 2022
* VM i USA 2023

## Norske barneregler
Det er en rekke regler som blir brukt under lek med hoppetau (hvor to slenger og de andre hopper etter tur), for eksempel:

* Bamse

*Bamse, bamse, ta i bakken*

*Bamse, bamse, snu deg om*

*Bamse, bamse, ta på skoen*

*Bamse, bamse, pek mot himmelen*

* Epler og pærer

*Epler og pærer*

*vokser på trær*

*når de blir modne*

*faller de ned*

*En*

*To*

*Tre*

*...* (mens de som slenger sakte øker tempoet)

## Referanser
*Denne artikkelen er helt eller delvis basert på den svenskspråklige Wikipedia side *'Hopprep*', 18. mai 2024.*
Det beste er det godes verste fiende

**Det beste er det godes verste fiende** er en aforisme som betyr at insistering på perfeksjon ofte hindrer implementering av gode forbedringer. Pareto-prinsippet forklarer dette numerisk. For eksempel tar det vanligvis 20% av tiden å fullføre 80% av en aktivitet, men å fullføre de siste 20% av en aktivitet tar 80% av innsatsen. Å oppnå absolutt perfeksjon kan være umulig og dermed vil økende innsats resultere i avtagende avkastning, og videre arbeid blir stadig mer ineffisient.

Aformismen tilskrives ofte Voltaire, som igjen siterte et italiensk ordtak i hans *Questions sur l'Encyclopédie* i 1770: "*Il meglio è l'inimico del bene*".

## Se også
* Analyseparalyse
* Utopi

## Referanser