Karl Gåta

**Karl Larsen Gåta** **Birknes** (1875–1940) var en norsk bygdehistoriker, sjømann, fiskerbonde og politiker fra Byrknes i Gulen. Han er kjent for sitt arbeid med å samle inn og dokumentere lokalhistorie, inkludert dagbøker, kirkebøker, folketellinger og andre arkivmaterialer.

Arbeidet hans dannet grunnlaget for bygdebøkene for Gulen, som senere ble skrevet av Ivar Kleiva. Gåta begynte å skrive dagbøker allerede i 1895, og han hadde en visjon om å etablere et bygdearkiv for Gulen, som kunne danne grunnlaget for en bygdebok. Selv om han ikke fikk fullført dette prosjektet, ble hans innsats avgjørende for senere arbeid med bygdehistorien. Han skrev også skolehistorie for Gulen, men manuskriptet har gått tapt. Det er likevel mulig å finne en del av innholdet i dagbøkene hans.

## Liv og virke
Karl Larsen Birknes ble født på gården Gåta på Byrknes, og endret senere navnet til Karl Gåta. Foreldrene var fiskerbonde Lars Gregoriusson Byrknes (1841-1921) og Helene Marie Kolbeinsdotter (1853-1915). Så snart han var konfirmert, måtte han ut på torske- og sildefiske for å tjene penger, mest på Sunnmøre og i Nord-Norge. Som 24-åring mønstret han på som matros på D/S Vestfjord, og blei seinere båtsmann, først på godsruta og deretter på hurtigrutene «Richard With» og «Finmarken». I 1919 gikk han i land for godt og ble gårdbruker på Gåta. Han giftet seg første gang i 1904 med Oline Olsdatter Kolstad (1879-1919) fra Manger i Hordaland, og fikk 5 barn med henne. I 1920 giftet han seg på nytt, med Oline Gurine Henriksdotter Tveit (1878-1923).

Karl Gåta begynte å skrive dagbok allerede i 1898, og skrev et bind pr år til han døde i 1940. I tillegg til store og små hendelser, noterte han i dagboka mange slags opplysninger, bl. a. om gårder og slekter i Gulen, Solund og Brekke, i tillegg til andre viktige hendelser i inn- og utland, bl.a. om unionsoppløsningen i 1905, da han var i Bergen og feiret at kong Haakon VII kom til landet (Kongedagen). I nesten 40 år skrev han dagbøker (fra 1903 til 1939), 600 sider hvert år, tilsammen over 20000 sider. Disse er unike i sitt slag i Sogn og Fjordane, og viser utviklingen i de ytre delene av Sogn og Fjordane frem til 1940. Bøkene er deponert på Fylkesarkivet.

Fra konfirmasjonsalderen begynte han å skaffe seg bøker i mange fag, som geografi, historie, folkeminne og språk, og etterhvert leste han bøker både på engelsk og tysk. I 1905, mens han ennå var sjømann, skrev han fra Bergen: "Her benytter jeg anledningen at studere ældre Arkivsager, trykte bøger m v dels på Statsarkivet, dels på Bergen off. Bibliotek og Bergens museum, hvor jeg samler materiale til en bygdehistorisk Beskrivelse av min hjembygd, Gulen". Han kom langt på vei med bygdearkivet, og skrev av tusenvis av sider i arkivene. Han samlet dessuten hundrevis med gamle brev, skøyter, kårbrev, skylddelinger og jordskifte, i tillegg til å samle gamle sagn og historier, tegnet kart og var medarbeider i Norsk ordbok. Den etterhvert store boksamlingen hans hadde dårlige kår til å begynne med, mye ble oppbevart under bjelkene i rommet der familien kokte og arbeidet. Hele samlingen hans, inkludert bøker, dagbøker, notater og aviser, ble overtatt av Gulen kommune og flyttet til Fylkesarkivet. Men bortsett fra dagbøkene, er mye av samlingen oppbevart i Gulen Fiskarbondemuseum på Byrknes.

Gåta ble valgt som medlem av arbeidsnemnda for minnesmerke om det gamle Gulatinget i 1917, sammen med Otto J. Midtun, godseier G.F. Heiberg og bankmannen Anders Skåsheim. I sin dagbok skrev han i 1919 at han ønsket et verdig minnesmerke for det gamle Gulatingslagdømmet, og mente at en enkel bautastein ikke ville være tilstrekkelig. Han foreslo en innskrift på landsmål: "Til Minne um Gulatinget. Røyst anno 19..". Arbeidsnemnda brukte mye tid på å avgjøre hvor minnesmerket skulle stå. Etter omfattende undersøkelser anbefalte de Eivindvik, men dette skapte uenighet blant lokalbefolkningen, noe som til slutt førte til at arbeidet stoppet opp i 1923. Selv om den første arbeidsnemnda ikke lyktes med å reise et minnesmerke, levde ideen videre, og det ble senere gjort nye forsøk på å realisere prosjektet. Tusenårsstedet Gulatinget på gården Flolid i Gulen ble offisielt åpnet lørdag 27. august 2005.

I 1918 var Karl Gåta med å stifte Gulens første fiskerlag, som fikk navnet "Byrknes og Øygardens fiskerilag". Han var i flere år kasserer og sekretær i laget, som blant annet arbeidet med havne- og fartsleder og satte opp fyrlykt på Byrknesøy.

Karl Gåta var også aktiv i lokalpolitikken. I 1916 ble han valgt inn i kommunestyret som representant for Mjømen sogn. Som folkevalgt ble han gitt tillitsverv i diverse styrer og nemnder, som forstandarskapet i Gulen Sparebank, fattigstyret og dyrevernnemnda. Og i 1935 ble han valgt inn i formannsskapet.

## Bibliografi

* Birknes, Karl L. G. (1910). Gulatingsstedet i Eivindvik. Tidsskrift (Historielaget for Sogn), (1), s. 96-99.
* Bjørknes, Karl L. G. (1917). Fyrste heradsstyret i Eivindvik (Gulen, Sula og Brekke). Gula Tidend, 29. mai, s. 1.
* Birknes, Karl L. G. (1923). Vestlandet si postsoga. Gula Tidend, 5. januar, s. 8.
* Birknes, Karl L. G. (1925). Dei norske bygdelagi i Amerika. Gula Tidend, 12. september, s. 4-5.
* Birknes, Karl L. G. (1925). Bygdesoguglytt av Gula: Mjømna sokn i Gula 25 aar. Gula Tidend, 28. oktober, s. 4.
* Birknes, Karl L. G. (1925). Gamle post- og ferdslevegar i Gulatinglagen. Gula Tidend, 30. november, s. 4.
* Birknes, Karl L. G. (1925). Sildefisket i Eivindvik 1859. Norsk fiskeritidende, 44, s. 81-82.
* Birknes, Karl L. G. (1926). Gamalt nytt fraa Gulen (Fraa tingsvitne i 1763). Gula Tidend, 17. august, s. 4.
* Birknes, Karl L. G. (1926). Prestar i Gula fraa reformasjonstidi. Gula Tidend. 21. oktober, s. 4.
* Birknes, Karl L. G. (1927). Handelsmenn og poststader på Sunnmøre for 50 år sidan. Ørsta Avis, 25. mars, s. 3.
* Birknes, Karl L. G. (1927). Handelsmenn og poststader i Hardanger og Voss for 50 år sidan. Gula Tidend, 25. juli, s. 4.
* Birknes, Karl L. G. (1927). Handelsmenn og poststader i Sunnhordland for 50 aar sidan. Gula Tidend, 24. august, s. 4-5.
* Birknes, Karl L. G. (1927). Handelsmenn og poststader i Ryfylke for 50 aar sidan. Gula Tidend, 23. november, s. 4.
* Birknes, Karl L. G. (1928). Salmebøker i Bjørgvin bispedøme for 50 aar sidan. Gula Tidend, 20. april, s.1.
* Birknes, Karl L. G. (1929). Altersmanntall for "Gifte" i Eivindviks prestekall i 1715. Tidsskrift (Historielaget for Sogn), (7), s. 69-79.
* Birknes, Karl L. G. (1931). Kyrkjor og prestegardar i Eivindvik i 1830-40-åri. Gula Tidend, 24. desember, s. 3, 6.
* Birknes, Karl L. G. (1931). Dei fyrste seminaristar i Gulen. Gula Tidend, 28. desember, s. 7.
* Birknes, Karl. (1931). Gamle minner fra Lofoten og Vesterålen. Signal: Illustrert blad for sjø og land: samtidig organ for Norsk selskab til skibbrudnes redning, 33(46), s. 1-3. Hentet fra dagbøkene.
* Birknes, Karl L. G. (1932). Postsoga åt Gulen. Gula Tidend, 10. mars, s. 4.
* Gåta, Karl. (1934).  Då kolerapesten herja Vestlandet. Gula Tidend, 28. juli, s. 6.
* Birknes, Karl L. G. (1934). Koleragravstadane i Gulen frå 1849. Tidsskrift (Historielaget for Sogn), (9), s. 59.
* Birknes, Karl Gåta. (1936). Bygden Gulen, hvor Gulatinget blev holdt. Signal: Illustrert blad for sjø og land: samtidig organ for Norsk selskab til skibbrudnes redning. 38(1), s. 7-8.
* Birknes, Karl L. G. (1937). Historien om et bygdestyre i Bergensfylkene: Gulen herredsstyre i 100 år: Et minneskrift, s. 4-5, 9.
* Birknes, Karl L. G. (1939). Svensken i Riseskåra i Gulen. Tidsskrift (Historielaget for Sogn), (10), s. 99-100.

## Litteratur

* Argus. (1930). En original mann på sjø og land. Signal: Illustrert blad for sjø og land: samtidig organ for Norsk selskab til skibbrudnes redning, 32(1), s. 4-5.
* Kleiva, Ivar (1973). Ein mann og ei dagbok: Carl Gåta. Dagen, 6. juni 1973, s. 6.
* Øverbø, Snorre B. (1997). Karl Gåta sine minne til sjøs 1899-1908. Kjelda: Nytt frå arkivarbeidet i Sogn og Fjordane, 6(4), s. 18-19. 
* Kleppa, Hermund m.fl. (red.). (2005). Året 1905 i Sogn og Fjordane. Leikanger: Skald forlag, s. 31, 156, 168.
* Fiskarbondeliv: Slik var det! Gulen Fiskarbondemuseum sin lokalhistoriske skriftserie 5/2022).
* Rosnes, Oddbjørn (2023). Han skreiv dagbøker i 45 år: - No får sambygdingane lese kva Karl skreiv. Nordhordland, 10. juni 2023, s. 20-21.
* Wiik, Gunn Berit (2023). Unik utstilling på fiskarbondemuseet i Gulen. Strilen, 20. juni, s. 52-53.

## Referanser


## Eksterne lenker

* Kringom: Kunnskap om Vestland: Kleppa, Hermund. Gulatingsminnet - Arbeidet for å reisa minnesmerke 1910-1940 Publisert 19.03.2007. Oppdatert 27.11.2024.
* Kringom: Kunnskap om Vestland: Vindenes, Karianne Schmidt. 1905 - Gulen kommune Publisert 29.11.2004. Oppdatert 26.05.2025.
* Midthun, Magnar. Gulatingsminne
* Scandion: Gulen i gammal og ny tid