open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Louis-Bertrand Tirilly

**Louis-Bertrand Tirilly** SS.CC. (født 25. januar 1912 i Guilvinec i departementet Finistère i Frankrike; død 25. oktober 2002) var biskop av Taiohae.
## Liv og virke
### Prest
Louis-Bertrand Tirilly sluttet seg til picpusordenen og ble ordinert til prest den 25. juli 1937.
### Titulærbiskop, apostolisk vikar av Marquesasøyene
Pave Pius XII utnevnte ham til apostolisk vikar av Marquesasøyene og titulærbiskop av *Butthrotum* den 16. november 1953. Han ble ordinert til biskop av biskopen av Quimper [Cornouailles]-Léon, André-Pierre-François Fauvel, den 12. september året etter; medkonsekratorer var Alfred Aimé Léon Marie CSSp, apostolisk vikar av Fransk Guiana-Cayenne, og Pierre Bonneau CSSp, apostolisk vikar av Douala.

Han deltok i den første og andre sesjon av Det andre Vatikankonsil. 
### Biskop av Taiohae
Den 21. juni 1966 opphøyde paven det apostoliske vikariatet til bispesete og utnevnte ham til biskop av Taiohae. 

Han trakk seg tilbake fra dette embedet den 17. mars 1970.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Guillaume d'Estouteville (1403-1483)
* Pave Sixtus IV (1414-1484) *bispeviet 1471
* Pave Julius II (1443-1513) *1481
* Kardinal Raffaele Sansoni Riario (1461-1521) *1504
* Pave Leo X (1475-1521) *1513
* Pave Klemens VII (1478-1534) *1517
* Kardinal Alessandro Farnese (1468-1549) *1519
* Kardinal Francesco Pisani (1494-1570) *1527
* Kardinal Alfonso Gesualdo di Conza (Gonza) (1540-1603) *1564
* Pave Klemens VIII (1536-1605) *1592
* Kardinal Pietro Aldobrandini (1571-1621) *1604
* Biskop Laudivio Zacchia (1565-1537) *1605
* Kardinal Antonio (Marcello) Barberini (sr.) (1569-1646) *1625
* Kardinal Marcantonio Franciotti (1592-1666) *1637
* Kardinal Nicolò Guidi di Bagno (|583-1663) *1644
* Erkebiskop François de Harlay de Champvallon (1625-1695) *1651
* Kardinal Louis-Antoine de Noailles (1651-1729) *1679
* Biskop Jean-François Salgues de Valderies de Lescure (1644-1723) *1699
* Erkebiskop Louis-Jacques Chapt de Rastignac (1690-1750) *1722
* Erkebiskop Christophe de Beaumont du Repaire (1703-1781) *1741
* Erkebiskop Jean-Armand de Bessuéjouls Roquelaure (1721-1818) *1754
* Kardinal Hugues-Robert-Jean-Charles de la Tour d’Auvergne-Lauraquais (1768-1851) *1802
* Erkebiskop Denis-Auguste Affre (1793-1848) *1840
* Erkebiskop René-François Régnier (1794-1881) *1842
* Erkebiskop Florian-Jules-Félix Desprez (1807-1895) *1851
* Biskop Théodore Legain (1809-1881) *1871
* Erkebiskop Pierre-Marie-Etienne-Gustave Ardin (1840-1911) *1880
* Biskop Jean-Marie-Léon Dizien (1846-1915) *1896
* Biskop Louis-Eugène Francqueville (1845-1905) *1900
* Erkebiskop Jean-François-Ernest Ricard (1852-1944) *1901
* Erkebiskop Pierre-Célestin Cézerac (1856-1940) *1912
* Kardinal Clément-Emile Roques (1880-1964) *1929
* Biskop  André-Pierre-François Fauvel (1902-1983) *1947
* Biskop *Louis-Bertrand Tirilly*
## Referanser
Loncophorus

***Loncophorus*** er en slekt av små snutebiller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter. 

## Utseende
Små til middelsstore (ofte 2,5 – 4&nbsp;mm) biller med litt pæreformet kroppsform. Snuten er lang og tynn, gjerne omtrent så lang som resten av kroppen. De knebøyde antennene er festet litt utenfor midten. Oversiden er mer eller mindre skjellkledt og matt. Hodet er forholdsvis lite. Den lange snuten kan ikke legges inn i en fure mellom framhoftene og holdes ofte framoverrettet. Brystskjoldet er bredere enn langt, bakerst ofte omtrent så bredt som dekkvingene ved roten. Beina er vanligvis forholdsvis lange og kraftige. 

## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø. 

## Utbredelse
Slekten er utbredt i den neotropiske økosonen.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen **[[Anthonomini]]** C.G. Thomson, 1859
******** Slekten ***Loncophorus*** Chevrolat, 1832 
### Liste over artene

* *[[Loncophorus chevrolati]]* Gyllenhal, 1835
* *[[Loncophorus costalimai]]* Clark, 1988
* *[[Loncophorus crossi]]* Clark, 1988
* *[[Loncophorus daviesi]]* Schenkling & Marshall, 1934
* *[[Loncophorus flavomaculatus]]* Chevrolat, 1832
* *[[Loncophorus fluminensis]]* Costa Lima, 1943
* *[[Loncophorus humeralis]]* Chevrolat, 1833
* *[[Loncophorus martinsi]]* Clark, 1988
* *[[Loncophorus myrmecodes]]* Clark, 1988
* *[[Loncophorus nigromaculatus]]* Chevrolat, 1832
* *[[Loncophorus obliquus]]* Chevrolat, 1832
* *[[Loncophorus parasita]]* Chevrolat, 1832
* *[[Loncophorus petiminosus]]* Germar, 1835
* *[[Loncophorus proboscideus]]* Schenkling & Marshall, 1934
* *[[Loncophorus santarosae]]* Clark, 1988
* *[[Loncophorus thoracicus]]* Schenkling & Marshall, 1934
* *[[Loncophorus varians]]* Schenkling & Marshall, 1934
* *[[Loncophorus varius]]* (Fabricius, 1775)
* *[[Loncophorus verruciger]]* Champion, 1903

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Norsk matematikkråd

**Norsk matematikkråd** (**NMR**) er et frittstående, rådgivende organ i Norge, etablert i 1972. Rådets ansvarsområde omfatter matematikk, inkludert statistikk og mekanikk, samt matematikkdidaktikk.

## Historikk
NMR ble stiftet for å styrke og koordinere matematisk vitenskap og utdanning i Norge.

## Formål og virke
NMRs hovedformål er å gi råd og veiledning innen matematikkens område til ulike institusjoner og organisasjoner, inkludert departementer, Norges forskningsråd, og Universitets- og høgskolerådet. Rådet kan ta opp saker på eget initiativ eller ved anmodning fra andre faglige organer innenfor sitt virkeområde.

På grunn av særegenheter i NMRs struktur og funksjon, er Det nasjonale fagråd for matematikk definert som en del av Norsk matematikkråd i henhold til rådets vedtekter.

## Struktur
NMR holder årlige møter, vanligvis sent i september, hvor representanter fra universitetene (to til fire fra hver institusjon) og de fleste høgskolene (en representant hver) deltar. I tillegg deltar representanter fra studentorganisasjoner, fagforeninger og andre organisasjoner med spesiell interesse for matematikk. Mellom årsmøtene håndteres rådets løpende oppgaver av et styre og to utvalg; ett for forskning og ett for undervisning.

Styret består per mai 2024 av Cordian Riener, UiT (leder), Arvid Siqveland, USN (nestleder) Tore A. Kro, HiØf (sekretær), Inger Christin Borge, UiO (styremedlem), Simon Wego, NTNU (studentrepresentant) og Svein Olav Nyberg, UiA (varamedlem).

## Virksomhet
NMR gir råd om matematikkens rolle i utdanningspolitikk og forskningsstrategier, og er talerør for dette i offentlig debatt. Blant annet avgir NMR høringsuttalelser i forbindelse med lovutkast. Matematikkrådet er også arrangør av det årlige Holmboe-symposiet, og velger ut hvem som skal motta den årlige Holmboeprisen.

NMR gjennomfører tester som norske universiteter og høyskoler kan benytte for å kartlegge forkunnskapene i matematikk hos studenter som skal ha 60 eller flere studiepoeng i matematikk. Slike tester har blitt utført annethvert år siden 1982. Disse testene gjør det mulig å bedømme hvordan nivået på studenters matematikkunnskaper endres over tid, og fra studieretning til studieretning. Det er NMRs medlemmer som rent praktisk gjennomfører testen på dugnad.

## Se også
* Norges forskningsråd
* Universitets- og høgskolerådet (UHR)

## Referanser


## Eksterne lenker
Fensmark

**Fensmark** er en by på Sjælland i Danmark. Den har 5&nbsp;217 innbyggere (2023) og ligger i Næstved kommune, Region Sjælland.

Byen vokste frem rundt Holmegaard Glasværk som ble etablert i 1825. Frem til kommunalreformen i 2007 var Fensmark administrasjonssenter i tidligere Holmegaard kommune.

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Cionellus

***Cionellus*** er en slekt av små snutebiller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter.

## Utseende
En liten (2,2-2,6 millimeter), bred, brun snutebille. Kroppen er kledt med lyse skjell, men disse dekker ikke helt slik at den brune grunnfargen synes gjennom. Snuten er tynn og omtrent så lang som resten av hodet + pronotum. pronotum er forholdsvis lite, mye smalere enn de jevnbrede dekkvingene.

## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Middelhavsområdet.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen **[[Cionini]]** Schönherr, 1825
******** Slekten ***Cionellus*** Reitter, 1904
********* *[[Cionellus gibbifrons]]* (Kiesenwetter, 1852)

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Cerocranus

***Cerocranus*** er en slekt av små snutebiller. Billene lever på levende planter. 

## Utseende

## Levevis
Arten lever på sørbøk (*[[Nothofagus]]*). De folder og former unge blader av disse trærne til en kompakt ball, der den legger eggene sine. Så gnager den ballen løs fra treet slik at den faller ned på bakken.

## Utbredelse
Arten er utbredt i Australia.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802 eller Molytinae
******* Stammen **[[Cranopoeini]]** Kuschel, 2008
******** Slekten ***Cerocranus*** Kuschel, 2008 - én art
********* *[[Cerocranus extremus]]* Kuschel, 2008

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Katrinus

**Katrinus**, **Kathrinus** og **Cathrinus** er et mannsnavn avledet av kvinnenavnet Katrine (Cathrine med varianter), variant av Katarina. Navnet har opphav i det greske kvinnenavnet Aikaterine som fra tidlig kristen tid ble assosiert med adjektivet καθαρός (katharos), 'ren' og som gjennom sin assosiasjon med helgenen Katarina av Alexandria ble et utbredt kvinnenavn i kristne områder.

Navnet er et sjeldent eksempel på kvinnemovering, det vil si et mannsnavn avledet av et kvinnenavn, i stedet for motsatt vei. I Norge er navnet dokumentert fra begynnelsen av 1800-tallet, og var så godt som alltid oppkalling etter kvinnelige slektninger med navnet Cathrine eller lignende.

## Personer med navnet
*Gustav Cathrinus Hofgaard (1819–1890), sorenskriver, den første kjente nordmannen med navnet; oppkalt etter mormoren Katharina Rougtvedt
*Cathrinus Bang (1822–1898), litteraturhistoriker; oppkalt etter moren Catharina Schouboe
*Bernhard Cathrinus Pauss (1839–1907), teolog og skolemann; oppkalt etter mormoren Cathrine Fegth
*Marius Cathrinus Backer (1866–1960), høyesterettsdommer; oppkalt etter moren Cathrine Schwartz eller mormoren Cathrine Wærner
*Andreas Cathrinus Backer (1895–1975), journalist og friluftsmann
*Bernhard Cathrinus Paus (1910–1999), lege; oppkalt etter sin ovennevnte farfar

## Referanser
Pseudotrillium rivale

***Pseudotrillium rivale*** er en flerårig urt i giftliljefamilien.

Den har en kort, horisontal jordstengel, og opp fra den vokser det én–to blomsterstilker som blir 4–15 cm høye. På blomsterstilken sitter det tre kransstilte høyblad med stilk. Høybladene er egg- til lansettformede, 1,5–8 cm lange, 0,6–6 cm brede, læraktige og blågrønne, ofte med lysegrønne linjer langs hovednervene.

Én blomst sitter over høybladene. Blomsterstilken er først opprett, men bøyer seg raskt ned etter pollineringen. Begerbladene er 1–2 cm lange, 4-11 mm brede, lansett- eller eggformede til avlange. Kronbladene er 1,5–3 cm lange, 0,8–1,9 cm brede, egg- til hjerteformede, hvite eller sjelden rosa, og som regel med mørkt lilla flekker. Frukten er en bærlignende kapsel.

Planten er endemisk for Siskiyou-fjellene i nordvestlige California og sørvestlige Oregon i USA. Der vokser den 40–1500 moh. på steinete steder langs bekker i skog med jeffreyfuru og ved vannsig i myrer med *[[Darlingtonia californica|Darlingtonia]]*, som regel på serpentingrunn. Blomstringstida er april–juni.

Den ble tidligere regnet til trebladslekta (*Trillium*), men en fylogenetisk studie av stammen Parideae fra 2002 viste at arten står utenfor både trebladslekta og firbladslekta (*Paris*). Den blir derfor nå plassert i den monotypiske slekta *Pseudotrillium*.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Timola

***Timola*** er en slekt av små biller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter. 
## Utseende
Små til middelsstore, rundede snutebiller. Gruppen kjennes særlig på den lange, tynne snuten, som ofte er lengre enn resten av kroppen.
## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i nøtter eller andre store frø.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i det sørlige Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen **[[Curculionini]]** Latreille, 1802
******** Understammen Timolina
********* Slekten ***Timola*** Pascoe, 1886 - 23 arter, Afrika
### Liste over artene

* *[[Timola albovaria]]* G.A.K.Marshall, 1923
* *[[Timola apicalis]]* G.A.K.Marshall, 1923
* *[[Timola biarcuata]]* K.W.Dalla Torre & S.Schenkling, 1932
* *[[Timola caffra]]* Heller, 1925-6
* *[[Timola carinirostris]]* K.M.Heller, 1925
* *[[Timola cionoides]]* Heller, 1925-6
* *[[Timola dentata]]* Hustache, 1924
* *[[Timola externerufa]]* Heller, 1925-6
* *[[Timola fasciata]]* K.M.Heller, 1925
* *[[Timola fulvodentata]]* Hustache, 1924
* *[[Timola fulvonotata]]* A.Hustache, 1924
* *[[Timola hispida]]* G.A.K.Marshall, 1923
* *[[Timola loranthi]]* Marshall, 1953
* *[[Timola murina]]* G.A.K.Marshall, 1923
* *[[Timola notata]]* G.A.K.Marshall, 1923
* *[[Timola posticata]]* Marshall, 1923
* *[[Timola sanguinirostris]]* (J.C.Fabricius, 1802)
* *[[Timola strigirostris]]* G.A.K.Marshall, 1925
* *[[Timola suturalis]]* G.A.K.Marshall, 1923
* *[[Timola suturifer]]* K.W.Dalla Torre & S.Schenkling, 1932
* *[[Timola tomentosa]]* K.M.Heller, 1927
* *[[Timola variegatus]]* K.W.Dalla Torre & S.Schenkling, 1932
* *[[Timola vestita]]* K.M.Heller, 1925

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Databasemaskin

En **databasemaskin** eller **baksystemprosessor** er en datamaskin som bare utfører databaseoperasjoner, altså lagre til og hente data fra en database. De er gjerne spesialdesignet for rask tilgang mot databaser (baksystemet), og er tett koblet via en høyhastighetskanal mot maskiner i forsystemet slik at disse sammen danner et effisient for- og baksystem (*front end* og *back end*). Til motsetning brukes begrept *[[databasetjener]]* gjerne om en generell datamaskin som har en database og er løst koblet via lokalnettverk til sine klienter.

Databasemaskiner kan hente store mengder data ved å bruke hundre til tusenvis av mikroprosessorer med databaseprogramvare. En forsystem-prosessor spør da baksystemet (vanligvis ved å sende en spørring uttrykt i et spørrespråk, ofte i SQL) om dataene og behandler dem videre. Baksystem-prosessoren derimot analyserer og lagrer dataene fra forsystem-prosessoren. 

Baksystemet kan bestå av parallelle system med mange maskiner (kalt noder) som gir redundans og tilgjengelighet.

## Historie
Britton-Lee, Inc. (IDM), Tandem (Non-Stop System) og Teradata (DBC) er eksempler på tidlige kommersielle spesialiserte databasemaskiner. Et nyere eksempel er Oracle Exadata.

## Referanser
Polyuria

**Polyuria** er å produsere mer urin enn normalt (mer enn 2,5- 3 L på 24 timer hos voksne). Økt produksjon av urin kan også være diurese. Polyuri vises ofte med polydipsi som vil si økt tørste. Det er muligå ha polyrio uten polydipsi og motsatt. Sistnevnte (polydipsi) kan være årsak eller bivirkning av polyuria. Primær polydipsi kan føre til polyuri. Polyuri er et symptom eller tegn på en annen lidelse (ikke sykdom), men det klassifiseres ofte som en lidelse inntil den underliggende årsaken er avklart.

## Årsak
Årsak til polyuri hos både voksne og barn kan ofte være ukontrollert diabetes type 2,  noe som fører til osmotisk diurese; det vil si når glukosenivået er så høyt at glukose skilles ut i urinen. Vann følger glukosekonsentrasjonen passivt, noe som gir unormal høy urinproduksjon.

Når det ikke er diabetes type 2 (diabetes mellitus), er de vanligste årsakene til polyuria ofte redusert sekresjon av aldosteron på grunn av binyrebarksvulst, primær polydipsi (overdreven væskedrikking), sentral diabetes insipidus (DI) eller nefrogen diabetes. og nefrogen diabetes insipidus. I tillegg til dette kan årsaken til Polyuri komme fra vanndrivende kjemiske stoffer som (koffein og etanol) eller være etter supraventrikulære takykardier som er etter atrieflimmer, fødsel eller fjerning av noe i urinveiene. Diurese kan kontrolleres med antidiuretika som vasopressin, angiotensin II og aldosteron. Forekomsten av kald diurese fører til økt urinproduksjon når er eksponert for kulde; noe som forklarer nedsenkingsdiurese. Høy-diurese forekommer mest på en høyde over 3000 meter over havet. Fjellklatrere som tilpasser seg  store høyder opplever ofte høy-diurese. De som har mindre urin med rikelig væskeinntak, kan være de som tilpasser seg dårlig store høyder.

### En liste over årsaker
**Generelt**
* Polydipsi
* Psykogen polydipsi
* Vanndrivende legemidler, osmotisk diurese

**Urinsystemet**
* Interstitiell cystitt
* Urinveisinfeksjon
* Renal tubulær acidose (RTA)
* Fanconi Syndrom
* Nefronoftise (genetisk)
     
Hormonell
* Hypokalemi
* Diabetes mellitus
* Kortikosteroidbruk
* Feokromocytom
* Hyperparatyreose
* Diabetes insipidus
* Hyperkalsemi
* Hypertyreose
* Hypopituitarisme
* Conns sykdom
* Hyperglykemi

**Sirkulasjon**
* Kongestiv hjertesvikt
* Kardiorespiratorisk sykdom
* Posturalt ortostatisk takykardisyndrom (POTS)

**Nevrologisk**
* Cerebralt saltsvinnende syndrom
* Nevrologisk skade 
* Migrene
    
**Annet**
* Høye doser av riboflavin (vitamin B2)
* Høye doser av vitamin D
* Høydiurese
* Bivirkning av litium
* Hemokromatose
* Okra toksikose

## Diagnosering
For en diagnosering må urinprøve, blodprøve, hypofysefunksjonstest og andre ytterligge undersøkelser utføres.

## Behandling
Avhengig av årsaken, bør en behandling alltid tilbys.

## Referanser
Diurese

**Diurese** er urinmengde som en person produserer i løpet av et døgn. 1-1,5 liter per døgn er vanlig urinmengde (normal diurese), men dette kan komme an på væskebalansen i kroppen.

Ved høyt blodtrykk eller hjertesvikt kan en gi vanndrivende midler (diuretika) for mindre væske i kroppen. Når blodtrykket er lavt kan det være diabetes mellitus som kan føre til mer diurese. Kaffe og alkohol gir økt diurese.

## Se også
* Dehydrering
* Urinveisinfeksjon
Dorrance (Kansas)

**Dorrance** er en amerikansk by som ligger i Russell County i Kansas.

Byen hadde 146 innbyggere i 2020, og dekker et areal på 0,86&nbsp;km².

## Historisk befolkningsdata

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Jean-François Stévenin

**Jean-François Stévenin** (1944–2021) var en fransk skuespiller og filmregissør. Han har jobbet i mer enn 150 filmer siden 1968. Han spilte hovedrollen i filmen *Lune froide*, som var i konkurranse på filmfestivalen i Cannes i 1991.

Han døde 27. juli 2021 på sykehuset Neuilly-sur-Seine i en alder av 77 år.

Han ble uteksaminert fra HEC Paris i 1967.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
ArchINFORM

**archINFORM** er en nettbasert database for internasjonal arkitektur, som opprinnelig kommer fra registreringer av interessante byggeprosjekter fra arkitektstudenter fra Universitetet i Karlsruhe i Tyskland.

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Databaseadministrator

En **databaseadministratorer** (**DBA**) er en person som vedlikeholder databaser (ofte relasjonsdatabaser basert på SQL). Rollen kan omfatte kapasitetsplanlegging, installasjon, konfigurasjon, databasedesign, migrering, ytelsesovervåking, sikkerhet, feilsøking, samt sikkerhetskopiering og datagjenoppretting.

De har ofte inngående kunnskap om databasespørringer, databaseteori, databasedesign, samt systemspesifikke kunnskaper om for eksempel Microsoft SQL Server, Postgres eller MySQL, og varianter av SQL som SQL/PSM eller Transact-SQL. De har også ofte generell forståelse av distribuerte databehandlingsarkitekturer (for eksempel klient-tjener-modellen), kommandokøer, ETL/ELT, operativsystemer (Windows eller Linux), lagringsteknologier og nettverk, samt av rutinemessig vedlikehold, gjenoppretting og håndtering av reserver (*failover*) av en database.

En databaseadministratorer kan ha nytte av en bachelor- eller mastergrad innen informatikk. Det finnes også mange sertifiseringer som kan tas for å bli databaseadministrator, tilbudt av databaseleverandører (som IBM, Oracle, MySQL og Microsoft, med flere).

## Referanser
Helge Grønhaug

**Helge Grønhaug** (født 1955) er en norsk forfatter, kåsør, tekstforfatter, sanger og gitarist i den bergenske rockegruppen De Musikalske Dvergene.

I november 2007 startet han som fast kåsør i NRKs radioprogram *[[Herreavdelingen]]*.

Grønhaug har også arbeidet som seksjonsleder og seniorkonsulent ved Universitetet i Bergen.

## Bibliografi
* 
* 

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Lås (databaser)

I databaser er **låsing** en teknikk som hindrer samtidig tilgang til data i en database, med hensikt å unngå inkonsistente resultater. Det gjøres typisk på en oppføring, kalt rad i SQL (derav begrepet **radlåsing**). I databasehåndteringsteori brukes låsing for å implementere isolasjon mellom flere databasebrukere.

Et klassisk eksempel for å demonstrere problemet er hvis to bankfunksjonærer forsøker å oppdatere den samme bankkontoen for to forskjellige transaksjoner. Ekspeditører 1 og 2 henter begge (altså kopierer) kontoens oppføring. Ekspeditør 1 lagrer sin transaksjon. Ekspeditør 2 lagrer en annen transaksjon på sin lagrede kopi, og lagrer resultatet. Siden både ekspeditør 1 og 2 sine resultater er basert på den opprinnelige oppføringen og den enkeltes endring, vil ekspeditør 2 sin transaksjon overskrive transaksjonen angitt av ekspeditør 1. Den endelige oppføringen gjenspeiler dermed ikke lenger den første transaksjonen, som om den tilsynelatende aldri har funnet sted.

En enkel måte å forhindre dette på er å låse en fil når enn en oppføring blir endret av en bruker slik at ingen andre brukere kan lagre data. Dette forhindrer at oppføringer overskrives inkonsistent, men gjør det bare mulig å prosessere én oppføring om gangen og låser ute andre brukere som trenger å redigere oppføringer samtidig.

For å tillate flere brukere å redigere en databasetabell samtidig, og samtidig forhindre inkonsistenser forårsaket av ubegrenset tilgang, kan en enkelt oppføring (eller rad) *låses* når den hentes for redigering eller oppdatering. Alle som prøver å hente den samme oppføringen for redigering vil nektes skrivetilgang på grunn av låsen (selv om de, avhengig av implementeringen, kanskje kan være i stand til å lese oppføringen uten å redigere den). Når oppføringen er lagret eller redigeringer er kansellert frigjøres låsen. Oppføringer kan aldri lagres på en sånn måte at den overskriver andre endringer, og dermed bevares dataintegritet.

## Se også
* Granularitet
* Lese-skriverlås
* Samtidighet
* Vranglås

## Referanser
Datakildenavn

I databehandling er et **datakildenavn** eller **DSN** (engelsk: *data source name*) en streng med en tilknyttet datastruktur som brukes til å beskrive en tilkobling til en datakilde. Begrepet er mest brukt i forbindelse med ODBC, men det finnes også DSN-er for JDBC og andre datatilgangsmekanismer. Begrepet overlapper ofte med tilkoblingsstreng (*connection string*). De fleste systemer skiller ikke mellom DSN-er eller tilkoblingsstrenger, og begrepene kan ofte brukes om hverandre.

DSN-attributter kan inkludere, men er ikke begrenset til:

* Navnet på datakilden
* Plasseringen av datakilden
* Navnet på en databasedriver som har tilgang til datakilden
* En bruker-ID for datatilgang (hvis nødvendig)
* Et brukerpassord for datatilgang (hvis nødvendig)

Systemadministratoren for en klientmaskin oppretter vanligvis et eget DSN for hver relevante datakilde.

Standardisering av DSN-er tilbyr et nivå av indireksjon (dereferering). Ulike applikasjoner (for eksempel Apache/PHP og IIS/ASP) kan dra nytte av dette for å få tilgang til delte datakilder.

## Se også
* Datakilde
* ADO.NET
* JDBC
* ODBC
* OLE DB

## Referanser
Al-Azhar-universitetet i Gaza

**Al-Azhar-universitetet i Gaza** (), ofte forkortet AUG, er et palestinsk, offentlig og uavhengig universitet. Det ble etablert etter et dekret av Yasser Arafat i september 1991, og åpnet 18. oktober 1991 i en toetasjes bygning. 725 studenter ble innrullert, fordelt på to fakulteter, utdanning og sharia og juss, senere juridisk fakultet. I 2008 var antallet økt til .

I 1992 ble universitetet utvidet med fakultet for farmasi og jordbruk og miljø, for naturvitenskap og for humaniorafagene. De ble fulgt av økonomisk fakultet og for administrative fag. I 1997 kom fakultet for anvendt medisin, og i 1999 medisinsk fakultet som en gren av Al-Quds-universitetets medisinske fakultet. Fakultet for ingeniørfag og IT kom i 2001. Fakultet for odontologi kom i 2007, og i 2009 ble et eget sharia-fakultet gjenåpnet.

Bygningene som huset jordbruksfag i Beit Hanoun og spansk institutt ble bombet under Gazakrigen 2008–2009, og blokade vanskeliggjorde gjenoppbygging.

I 2015 åpnet en egen campus  i Al-Mughraqa, med bygg for fakultet for biovitenskap og jordbruk finansiert av Mohammed VI av Marokko. Auditorium og bygg for fakultet for humanistiske fag og livsvitenskap var finansiert av et saudisk utviklingsfond.

Universitetets bygninger ble ødelagt i israelske angrep under krigen i Gaza (fra 2023). Universitetet ble angreptet 11. oktober, og campus sør i Gaza by ble igjen angrepet i begynnelsen av november. Ifølge IDF ble universitetsbygninger i bydelen Rimal demolert i begynnelsen av desember, etter at det ble funnet en tunnelinngang på campus og militært utstyr i området.

## Referanser


## Litteratur
* Bowen, Donna Lee, and Early, Evelyn A. (2002). *Everyday Life in the Muslim Middle East: Second Edition*. Indiana University Press. 

## Eksterne lenker
*
Tautra, vest naturreservat

**Tautra, vest naturreservat** består av del av Tautra, noen holmer og skjær i Midfjorden i Molde kommune. Området ble vernet 1. august 2010 (vedtatt 28. mai 2010) som ett av 36 reservater i Møre og Romsdal. Reservatet inngår i verneplan for sjøfugl. Fra og med 1. mai til og med 31. juli er det forbud mot ferdsel på land i verneområdet. 

Verneforskriften sier at formålet med vernet er 
::«å ta vare på eit område med særskilt verdi for biologisk mangfald. Området er ein tilnærma urørt del av Tautra med fuktig lynghei, bergrygger og holmar, skjer og sjøområde omkring. Området, med naturleg tilhøyrande plante- og dyreliv, utgjer ein viktig hekkelokalitet for sjøfugl, særleg fiskemåke, gråmåke, sildemåke og svartbak.» 

## Referanser
Orskjera naturreservat

**Orskjera naturreservat** består av et skjærgårdsområde et stykke ut i havet på grensen mellom kommunene Hustadvika og Averøy. Området ble vernet 1. august 2010 (vedtatt 28. mai 2010) som ett av 36 reservater i Møre og Romsdal. Reservatet inngår i verneplan for sjøfugl. Fra og med 1. mai til og med 31. juli er det forbud mot ferdsel på land i verneområdet. 

Verneforskriften sier at formålet med vernet er 
::«å ta vare på eit område med særskilt verdi for biologisk mangfald. Det eksponerte skjergardsområdet med ei rekke urørte små holmar og skjer, sjøområde og naturleg tilhøyrande plante- og dyreliv, utgjer ein svært viktig hekkelokalitet for sjøfugl, spesielt toppskarv. Området er vidare einaste kjente hekkelokalitet for storskarv i fylket. Området har òg økologisk funksjon som overvintringsområde for fleire sjøfuglartar, samt store marinbiologiske interesser.» 

## Referanser
Škoda Sport

**Škoda Sport** var en sportsracerbil, designet, utviklet og produsert av den tsjekkiske bilprodusenten Škoda Auto. To-seters roadster med aluminiums karosseri og pontong konstruksjon ble produsert i 1949.

Det ble også produsert en sigarformet en-seter variant i 1950 som fikk navnet **Škoda Supersport**. Begge variantene var i bruk samtidig.

**Škoda Sport** 

Bilen er basert på Škoda 1101 Tudor som kom i 1946 og er derfor også omtalt som Škoda Sport 1101. Chassis ble forkortet med 400 mm, mens forgaffelen ble forlenget og posisjonen til rattet og pedalene er endret. Karosseriet ble håndlaget av aluminiumsplater. Den fikk en vannkjølt, firesylindret rekkemotor med 1089 eller 1221 cm³ og en eller to Roots-kompressorer. Effekt var på 37-66 kW (50-90 hk) og 48-132 kW (65-180 hk) med kompressor. Kjøretøyet på 655-715 kg kom opp i en hastighet på 140-180 km/t, uten kompressor. Det vanlige racing-drivstoffet på den tiden var en blanding av bensin, etanol og aceton.

Bilens akselavstand ble økt med 180 mm før den prøvde seg i 24-timersløpet i Le Mans i 1950 med førerne Václav Bobek og Jaroslav Netušil, de klarte seg bra og hadde en snitthastighet på 126 km/t og en toppfart på 140 km/t. Men etter 13 timer måtte de bryte på grunn av tekniske problemer.

**Škoda Supersport**

I 1950 bygget de en Škoda Supersport, en en-seter med et sigarformet aluminiums-karosseri og avtagbare skjermer av motorsykkeltype. Bygget på samme chassis og de samme motortypene som den tidligere utgaven. Men i tillegg fikk den også i 1952 en 1490 cm³ motor basert på motoren til terrengkjøretøyet Škoda 973. Den hadde var på 66 kW (90 hk) og med en Roots-kompressor ytet den 110 kW (150 hk), som i 1954 ble øket til 132 kW (180 hk).

Chassisene og karosseriene ble bygget om flere ganger for å tilpasses de forskjellige motorene og utstyr.

## Referanser
Proctorus

***Proctorus*** er en slekt av små snutebiller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter, og en del arter er problematiske skadedyr. 

## Utseende
Middelsstore (4-5 millimeter) , avlange, mørkbrunlige snutebiller. Felles for alle er at hodet er trukket ut til en lang og tynn snute, og at antennene er knebøyde. Oversiden er mer eller mindre skjellkledt og matt. Hodet er forholdsvis lite. Den lange snuten kan ikke legges inn i en fure mellom framhoftene og holdes ofte framoverrettet. Brystskjoldet er bredere enn langt, bakerst ofte omtrent så bredt som dekkvingene ved roten. Beina er vanligvis forholdsvis lange og kraftige. 

## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Nord-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen **[[Ellescini]]** C.G. Thomson, 1859
******** Understammen Ellescina
********* Slekten ***Proctorus*** LeConte, 1876 - 2 arter, Nord-Amerika
********** *[[Proctorus armatus]]* LeConte, 1876
********** *[[Proctorus decipiens]]* (LeConte, 1876)
********** *[[Proctorus emarginatus]]* Lewis & Anderson, 2022
********** *[[Proctorus truncatus]]* Lewis & Anderson, 2022

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Pseuderodiscus

***Pseuderodiscus*** er en slekt av små snutebiller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter. På grunn av den lange snuten blir slekten ofte kalt "pinocchio weevils".

## Utseende
Middelsstore (gjerne ca. 10 millimeter), avlange, mørke snutebiller. Snuten er lang og tynn, de slanke, knebøyde antennene er festet langt ute på snuten, men ikke helt i spissen. Pronotum er ovalt, skilt fra de litt rundede dekkvingene med en markert innsnevring. Beina er ganske lange og kraftige, lårene klubbeformede, leggene krumme.

## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Sørøst-Asia (Borneo).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen **[[Erodiscini]]** Lacordaire, 1863
******** Slekten ***Pseuderodiscus*** Heller, 1932 
********* *[[Pseuderodiscus albosignatus]]* Heller, 1932
********* *[[Pseuderodiscus verbeeki]]* Heller, 1937

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Hoplocneme

***Hoplocneme*** er en slekt av biller som tilhører gruppen snutebiller (Curculionoidea).  

## Utseende
Små, kraftige, mørke snutebiller. Forkroppen er ganske smal, snuten kort og smal, fasettøynene store og utstående. Lårene er kraftige med en tann på undersiden, legger og føtter slanke.

## Levevis

## Utbredelse
Slekten er utbredt på New Zealand.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien Curculioninae 
******* Stammen **[[Eugnomini]]** Lacordaire, 1863
******** Understammen Eugnomina
********* Slekten ***Hoplocneme*** White, 1846
********** *[[Hoplocneme brouni]]* Voss, 1936
********** *[[Hoplocneme cyanea]]* Broun, 1893
********** *[[Hoplocneme forcipata]]* Marshall, 1937
********** *[[Hoplocneme hookeri]]* White, 1846
********** *[[Hoplocneme inaequalis]]* Broun, 1893
********** *[[Hoplocneme interstitialis]]* Voss, 1936
********** *[[Hoplocneme propinqua]]* Broun, 1914
********** *[[Hoplocneme punctatissima]]* Pascoe, 1876
********** *[[Hoplocneme squamosa]]* Broun, 1880
********** *[[Hoplocneme vicina]]* Broun, 1913

## Eksterne lenker
*
Rhinusa

***Rhinusa*** er en slekt av små snutebiller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter, og en del arter er problematiske skadedyr. 

## Utseende
Små (ca. 2 millimeter), avlange, brunlige snutebiller. Kroppen er mer eller mindre tett kledt med lyse skjell og gjerne også oppstående hår.

## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø. 

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Europa og Nord-Amerika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen **[[Mecinini]]** Gistel, 1848
******** Slekten ***Rhinusa*** Stephens, 1829 
### Liste over artene

* *[[Rhinusa acephalus]]* Stephens, 1829
* *[[Rhinusa acifer]]* Caldara, 2014
* *[[Rhinusa algiricum]]* Caldara, 2001
* *[[Rhinusa antirhini]]* Stephens, 1829
* *[[Rhinusa antirrhini]]* Schoenherr, 1825
* *[[Rhinusa asellus]]* (Gravenhorst, 1807)
* *[[Rhinusa bipustulata]]* (Rossi, P., 1792)
* *[[Rhinusa brevipilis]]* (Desbrochers, 1893)
* *[[Rhinusa collina]]* Gistel, 1848
* *[[Rhinusa comosa]]* Rosenschoeld, 1838
* *[[Rhinusa emmrichi]]* (Bajtenov, 1979)
* *[[Rhinusa ensifer]]* Caldara, 2014
* *[[Rhinusa exigua]]* Caldara & Korotyaev, 2010
* *[[Rhinusa fuentei]]* Pic, 1906
* *[[Rhinusa intaminata]]* Stephens, 1829
* *[[Rhinusa korotyaevi]]* Caldara & Toševski, 2019
* *[[Rhinusa linariae]]* (Panzer, 1792)
* *[[Rhinusa mauritii]]* Caldara, 2001
* *[[Rhinusa melas]]* (Boheman, 1838)
* *[[Rhinusa moroderi]]* (Reitter, 1906)
* *[[Rhinusa neta]]* (Germar, 1821)
* *[[Rhinusa pelletieri]]* Caldara, 2014
* *[[Rhinusa scrophulariae]]* Caldara in Magnano, Colonneli & Caldara in van Harten (ed.), 2009
* *[[Rhinusa smreczynskii]]* (Fremuth, 1972)
* *[[Rhinusa tenuirostris]]* (Stierlin, 1888)
* *[[Rhinusa tetra]]* (Fabricius, 1792)
* *[[Rhinusa tricolor]]* Stephens, 1829
* *[[Rhinusa verbasci]]* Rosenschoeld, 1838
* *[[Rhinusa weilli]]* Caldara, 2014

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Menesinus

***Menesinus*** er en slekt av små snutebiller. Billene lever på levende planter. 

## Utseende
Små, avlangt-ovale, mørke snutebiller, kroppen gjerne for det meste dekket av gulaktige skjell. Frambeina er svært kraftige med en kraftig tann på låret.

## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø. Det er mulig at de har en forbindelse til maur. De er trolig nattaktive.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i Afrika.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen **[[Nerthopini]]** Lacordaire, 1865
******* Slekten ***Menesinus*** Faust, 1898 - én art
******** *[[Menesinus flavicornis]]* Faust, 1898

## Referanser




## Eksterne lenker
*
A Little Red Flower

***A Little Red Flower*** (originaltittel: *Song ni yi duo xiao hong hua*) er et kinesisk familiedrama fra 2020 regissert av Han Yan. Filmen skildrer livet til to familier som rammes av alvorlig kreftsykdom. Hovedrollene spilles av Jackson Yee og Liu Haocun.

Filmen innbrakte 1,43 milliarder yuan i Kina i 2021 (om lag $220 millioner).

Den ble i tildelt prisen for fremragende film ved Huabiao Awards (sammen med flere filmer).

## Referanser


## Eksterne lenker
*
Zeiona

***Zeiona*** er en slekt av små snutebiller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter.

## Utseende
Små (ca. 3 millimeter), brede og høyt hvelvede, svarte snutebiller. Snuten er nokså lang, krum, fasettøynene temmelig store, antennene knebøyde med en oavl klubbe. Dekkvingene er bredt ovale. Et særtrekk er at det ytterste, klobærende fotleddet mangler, slik at føttene slutter med det hjerteformede, fjerde leddet.

## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø.

## Utbredelse
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia (Sarawak).

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802 eller Molytinae
******* Stammen **[[Ochyromerini]]** Voss, 1935
******** Slekten ***Zeiona*** Pascoe, 1871
********* *[[Zeiona pulchella]]* Pascoe, 1871

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Oopterinus

***Oopterinus*** er en slekt av små snutebiller. 

## Utseende
Små, avlange, ofte blanke snutebiller. De kan overflatisk minne litt om maur.

## Levevis
I alle fall noen av artene har larver i galler av galleveps på røttene av eiketrær.

## Utbredelse
Gruppen er utbredt i den Nye verden.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen **[[Otidocephalini]]** Lacordaire, 1863
******** Slekten ***Oopterinus*** Casey, 1892 - 12 arter
********* *[[Oopterinus aeneopiceus]]* G.C.Champion, 1902-06
********* *[[Oopterinus bactrianus]]* G.C.Champion, 1902-06
********* *[[Oopterinus castaneipennis]]* G.C.Champion, 1902-06
********* *[[Oopterinus championi]]* Sleeper, 1954
********* *[[Oopterinus convexipennis]]* Sleeper, 1954
********* *[[Oopterinus distinctus]]* O'Brien, 1985
********* *[[Oopterinus gibbipennis]]* G.C.Champion, 1902-06
********* *[[Oopterinus glabratus]]* G.C.Champion, 1902-06
********* *[[Oopterinus iowaensis]]* Sleeper, 1953
********* *[[Oopterinus laevigatus]]* G.C.Champion, 1902-06
********* *[[Oopterinus perforatus]]* (Horn, 1873)
********* *[[Oopterinus piliferus]]* G.C.Champion, 1902-06

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Liste over Bulgarias utenriksministre

Under følger en **liste over Bulgarias utenriksministre** fra embetet ble opprettet i 1879:

## Embetsinnehavere

#### Fyrstedømmmet Bulgaria 1879–1908 / Kongeriket Bulgaria 1908–1946 / [[Folkerepublikken Bulgaria]] 1946–

#### Folkerepublikken Bulgaria –1990 / [[Bulgaria|Republikken Bulgaria]] 1990–

## Kilder
*
Carl Tollef Solberg

**Carl Tollef Solberg** (født 13. april 1988) er en norsk lege, filosof og førsteamanuensis i medisinsk etikk ved Universitetet i Oslo. I perioden 2023–2029 er han også adjunct professor ved Syddansk Universitet.

Solbergs forskning kombinerer medisin og filosofi, med et særlig søkelys på helseprioriteringer. Han har publisert alt fra filosofiske grunnlagsarbeider til klinisk etikk. Som forsker er Solberg ofte engasjert i utredningsarbeid og formidlingsoppdrag.

Solberg er født og oppvokst på Ringerike. Han studerte filosofi og medisin ved Universitetet i Bergen, og fullførte en mastergrad i filosofi i 2013 og en cand. med. og forskerlinje i 2014 (begge ved UiB). I 2018 disputerte han til ph.d-graden med en avhandling om døden og helsemål.

Solberg vant Zapffe-prisen i 2022. I 2023 ble han tatt opp i Akademiet for yngre forskere (2023–2027), og samme år ble han tildelt et ERC starting grant. 

## Referanser


## Eksterne lenker
Tachyerges

***Tachyerges*** er en slekt av små snutebiller med lang, tynn snute. Billene lever på levende planter. De utmerker seg ved at bakbeina er tilpasset å gjøre lange hopp, med tykke, muskuløse lår.

## Utseende
Små, noe flate snutebiller, rødlige til svarte på farge, dekkvingene gjerne med tegninger av lyse skjell. Snuten er ganske lang, men holdes vanligvis bakoverbøyd slik at den ikke er synlig ovenfra. Fasettøynene er store.  Pronotum er nokså lite, dekkvingene store og brede. Bakbeina har sterkt fortykkede lår, slanke legger og forholdsvis lange føtter, alt dette tilpasset hopping.

## Levevis
Denne underfamilien går på levende planter, mest på busker og løvtrær, og larvene utvikler seg som oftest i blomster, frukter eller frø.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802
******* Stammen Hoppesnutebiller, **[[Rhamphini]]** Schönherr, 1823
******** Slekten ***Tachyerges*** Schönherr, 1826
### Liste over artene

* *[[Tachyerges awomoriensis]]* W.Roelofs, 1874
* *[[Tachyerges confundatus]]* CJ.Schönherr, 1836
* *[[Tachyerges crinitus]]* C.H.Boheman, 1843
* *[[Tachyerges dauricus]]* J.Faust, 1882
* *[[Tachyerges decoratus]]* (Germar, 1821) - i Norge
* *[[Tachyerges ephippiatus]]* (Say, 1832)
* *[[Tachyerges fulvitarsis]]* Brullé, 1832
* †*[[Tachyerges hyperoche]]* Legalov & Poinar, 2020
* *[[Tachyerges melancholicus]]* O.I.Fåhraeus, 1843
* *[[Tachyerges monedula]]* L.Redtenbacher, 1849
* *[[Tachyerges nakamurai]]* Morimoto & Miyakawa, 1996
* *[[Tachyerges nitidulus]]* Stephens, 1829
* *[[Tachyerges plinthotrichus]]* F.A.Kolenati, 1859
* *[[Tachyerges populi]]* J.F.Stephens, 1831
* *[[Tachyerges pseudostigma]]* (Tempère, 1982) - i Norge
* *[[Tachyerges pubescens]]* Motschulsky, 1845
* *[[Tachyerges rufitarsis]]* (Germar, 1821) - i Norge
* *[[Tachyerges saliceti]]* Stephens, 1829
* *[[Tachyerges salicis]]* (Linnaeus, 1758) - i Norge
* *[[Tachyerges scutellatus]]* Stephens, 1829
* *[[Tachyerges stigma]]* (Germar, 1821) - i Norge

## Referanser




## Kilder
* Milne, L. og Milne, M. 1980. *The Audubon Society Field Guide to North American Insects and Spiders*. Alfred A. Knopf, New York. Om bomullssnutebillen, s. 613.
* Silfverberg, H. 1992. *Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae* (Liste over Nordens biller). Helsinki.
* Zahradník, J. og Chvála, M. 1991. *Teknologisk forlags store bok om insekter*. N.W. Damm. Om snutebiller, s. 381-395.

## Eksterne lenker
*
Škoda 1101/1102

**Škoda 1101** er en liten familiebil med kallenavnet *Tudor* som ble produsert fra 1946 av den tsjekkiske bilprodusenten Škoda Auto. Det var en modernisert versjon av Škoda Popular 1101, som ble introdusert i 1939. Hovedforskjellene var et redesignet karosseri (men fortsatt med treramme) og et nytt dashbord.

I 1949 kom Škoda 1102 i produksjon. Den var praktisk talt identisk med 1101-typen, men hadde mindre oppdateringer med girkasse, motor og karosseri. De to modellene ble produsert samtidig, med 1102-chassis fortrinnsvis brukt til sedan-karosserier og 1101 for varebiler, stasjonsvogner og ambulanser. Produksjonen opphørte i 1952, da det var laget rundt 67 000 kjøretøy, hvorav rundt 50 000 kjøretøy ble eksportert. En militær versjon kalt Škoda 1101 VO ble også bygget og en sportsracebil kalt Škoda Sport 1101 var med i mange løp som i 24-timersløpet i Le Mans i 1950.
Fil:1950 Skoda 1101 Sport IMG 3047 - Flickr - nemor2.jpg|Škoda Sport 1101
Fil:066-Skoda-Tudor-Ambulance-1948.jpg|Škoda 1101 ambulanse
Fil:Škoda Combat Tudor (7581431548).jpg|Škoda 1101 VO
Fil:1951 SKODA 1102, NG-70-77, Horn, the Netherlands, pic6.JPG|Škoda 1102
Fil:Skoda 1101 Cabrio (7873805496).jpg|Škoda 1102 kabriolet
Sharpia

***Sharpia*** er en slekt av små snutebiller. Billene lever på levende planter. 

## Utseende
Små, avlange, mer eller mindre skjellkledte snutebiller.

## Levevis

## Utbredelse
Gruppen har en kosmopolittisk utbredelse.

## Systematisk inndeling

* Ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
** Underordenen Polyphaga Emery, 1886
*** Gruppen (infraorden) Cucujiformia Lameere, 1938
**** Overfamilien snutebiller, Curculionoidea Latreille, 1802
***** Familien snutebiller, Curculionidae Latreille, 1802
****** Underfamilien **snutebiller, [[Curculioninae]]** Latreille, 1802 eller Molytinae
******* Stammen **[[Smicronychini]]** Seidlitz, 1891
******** Slekten ***Sharpia*** Tournier, 1873- 20 arter, for det meste Afrika
********* *[[Sharpia bella]]* Faust, 1891
********* *[[Sharpia biskrensis]]* Hoffmann, 1958
********* *[[Sharpia brevirostris]]* Hoffmann, 1968
********* *[[Sharpia clavofulvus]]* (Hoffmann, 1962)
********* *[[Sharpia deserticola]]* Faust, 1891
********* *[[Sharpia dorsalis]]* Faust, 1885
********* *[[Sharpia globulicollis]]* Faust, 1891
********* *[[Sharpia gracilenta]]* Hoffmann, 1958
********* *[[Sharpia heydeni]]* Tournier, 1873
********* *[[Sharpia ibis]]* Faust, 1891
********* *[[Sharpia imbricata]]* Desbrochers, 1906
********* *[[Sharpia inconspecta]]* Faust, 1882
********* *[[Sharpia madibai]]* Haran, 2021
********* *[[Sharpia nigromaculata]]* Hustache, 1932
********* *[[Sharpia rubida]]* (Rosenhauer, 1856)
********* *[[Sharpia sabulicola]]* Colonnelli, 2009
********* *[[Sharpia soluta]]* Faust, 1885
********* *[[Sharpia stanovskyi]]* Košťál, 2023
********* *[[Sharpia torretassoi]]* Zumpt, 1936
********* *[[Sharpia tournieri]]* Pic, 1894
********* *[[Sharpia uniseriata]]* Voss, 1960

## Referanser




## Eksterne lenker
*
Uggerby Å

**Uggerby Å**  er en elv på Jylland i Danmark som har utspring rundt Kirkholt ved Jyske Ås i Hjørring kommune, løper nordover Vendsyssel og munner ut i Tannis Bugt. Den er cirka 60&nbsp;km lang.

Sammen med Uggerby Klitplantage er området ved elveutløpet en del av Natura 2000-området Uggerby Klitplantage og Uggerby Å's udløb.

## Fotnoter

## Referanser

 
 
 

 


## Litteratur
* 

## Eksterne lenker
*
PGA Championship 2024

**PGA Championship 2024** blir arrangert i Louisville i USA fra 16. til 19. mai 2024.













## Nasjonaliteter i feltet

## Resultater
### Første runde

### Andre runde

### Tredje runde

### Fjerde runde

## Referanser


## Eksterne lenker
*