Bodin prestegjeld

**Bodin prestegjeld** var et prestegjeld tilhørende Bodø domprosti. Det omfattet sogn i Bodø kommune i Nordland fylke, og hovedkirken var Bodin kirke.

Bodins kirkesogn er nå en del av Bodø kirkelige fellesråd, og underlagt Bodø domprosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Den norske kirke.

## Historikk

*Boðinjar sókn* (norrønt) har sin opprinnelse fra kristningen av landet. Bodin antas å ha blitt hovedsogn i Salten prestegjeld i førreformatorisk tid, da det var behov for å tilpasse den kirkelige inndelingen til folketallet og bosetningsmønsteret etter Svartedauden.

Det vidløftige Salten prestegjeld ble ved kgl.res. av 8. juni 1770 delt og de tre residerende kapellaniene i prestegjeldet omgjort til pastorater. Derved ble Folden, Skjerstad og Saltdal skilt ut som egne sognekall, mens Bodin var eneste kirkesogn i *Bodin prestegjeld*.

Bodin sogn var inntil 8. juni 1770 hovedsogn i Salten prestegjeld og til 1. januar 1897 hovedsogn i det som oftest var omtalt som *Bodø(en) prestegjeld*. Ved kgl.res. av 31. desember 1896 ble dette Bodø prestegjeld delt i to sognekall, gjeldende fra 1. januar 1897. Hovedsognet, som besto av Bodø landdistrikt, og Straumen sogn skulle fortsette å utgjøre *Bodin prestegjeld*, mens Bodø by skulle bli Bodø prestegjeld.

Bodøe prestegjeld dannet grunnlaget for Bodøe Landdistrict formannskapsdistrikt, som ble opprettet i 1837.

Bodin prestegjeld (oftest omtalt som *Bodø(en) prestegjeld*) besto inntil 1884 av ett kirkesogn, Bodin kirke. Ved kgl.res. av 30. august 1884 ble prestegjeldet delt i to sogn, Bodø landdistrikt og Bodø kjøpstad, med Bodin kirke (landsognet) som hovedsogn. Ved kgl.res. av 6. juni 1885 ble det gitt tillatelse å oppføre en egen *bykirke* på Vindmøllebakken for Bodø kjøpstad, og ved kgl.res. av 28. august 1886 ble det opprettet et kallskapellani for Bodø by. Ved kgl.res. av 13. juni 1885 ble Saltstraumen kapell oppført på gården Knaplund til bruk for beboerne på søndre bredd av Saltfjorden. Ved kgl.res. av 15. november 1890 ble Straumen anneks opprettet med Saltstraumen kapell som sognekirke, gjeldende fra 1. januar 1891.

Ved kgl.res. av 31. desember 1896 ble kallskapellaniet for Bodø by nedlagt, og Bodin prestegjeld delt i to sognekall, gjeldende fra 1. januar 1897. Hovedsognet, som besto av Bodø landdistrikt, og Straumen sogn skulle fortsatt utgjøre Bodin prestegjeld, mens Bodø by skulle utgjøre Bodø prestegjeld.

Det ble opprettet et residerende kapellani i Bodin ved kgl.res. av 3. januar 1902, og kgl.res. av 16. september 1903 tillot å vigsle et kapell ved Rønvik asyl til kirkelig bruk. Kgl.res. av 14. november 1908 tillot å innvie et forsamlingshus på Sørvær i fiskeværet Helligvær i Bodin sogn til kapell. Helligvær kapell skulle ha åtte gudstjenester årlig. Sognepresten og res. kap. ble ved kgl.res. av 18. februar 1910 pålagt å møte én gang hver årlig på hjelpekirkegården på gården Seivåg og fattiggården Skagen i Straumen sogn for å forrette jordfesting.

Ved kgl.res. av 23. august 1968 ble Straumen sogn og tilstøtende områder i Bodin sogn utskilt som eget Straumen prestegjeld, Kjerringøy prestegjeld ble nedlagt og lagt til Bodin prestegjeld. Ved kgl.res. av 22. juni 1984 ble Rønvik prestegjeld opprettet ved at Kjerringøy sogn og et nytt Rønvik sogn ble utskilt fra Bodin. Hvert prestegjeld skulle ha to prester.

Fra 2004 ble prestegjeldene som administrativ enhet faset ut av Den norske kirke, og fra 2012 gikk de også ut av lovverket.

## Menigheter
Prestegjeldet hadde ved sin avvikling følgende menigheter:
* Bodin

## Se også
* Historikk for prosti og prestegjeld

## Referanser