Peter Richard Kenrick

**Peter Richard Kenrick** (fød 17. august 1806 i Dublin i Irland ; død 4. mars 1896 i St. Louis i Missouri i USA) var den første katolske erkebiskop av Saint Louis, og med dette den første katolske erkebiskop vest for Mississippifloden.
## Liv og virke
### Bakgrunn
Før hqan begynte på presteutdannelsen samarbeidet han med dikteren James Clarence Mangan, som ble hans venn.  Han ble utdannet på Maynooth College.

### Prest
Den 6. mars 1832 ble han presteviet av Dublins erkebiskop Daniel Murray. Ett år etter reiste han sammen med sin bror Francis Patrick Kenrick (den senere erkebiskop av Baltimore) til USA. Under sine første år i Philadelphia skrev han noen verker innen katolsk teologi og kirkehistorie. I 1841 publiserte han sitt verk der han granske de anglikanske vielsers gyldighet (*Validity of Anglican Ordinations examined*). I Philadelphia innehadde han flere embeder.

### Koadjutorbiskop av Saint Louis

Den 30. april 1841 utnevnte pave Gregor XVI ham til koadjutorbiskop av St. Louis og til titulærbiskop av *Drasus*. Han ble bispeviet i Philadelphia den 30. november 1841 av Joseph Rosati, biskopen av St. Louis. Medkonsekrerende var hans bror Francis Patrick Kenrick, koadjutor av Philadelphia, og koadjutoren av Detroit, Peter Paul Lefevère.

På denne tid omfattet bispedømmet Saint Louis hele Louisiana Purchase, med unntak av Iowa, Louisiana, og Minnesota. Selve byen St. Louis skulle vokse nesten tretti fold i løpet av den tid han satt i embedet.

### Biskop og erkebiskop av Saint Louis
To år etter, ved Rosatis død 25. september 1843, ble han biskop av St. Louis. Pave Pius IX utnevnte ham den 12. juli 1847 til erkebiskop av St. Louis, og eleverte den 20. juli bispedømmet til erkebispedømme. I løpet av sin embedstid besøkte han flere deler av staten Missouri og bedrev en aktiv oppbygging av katolisismen og de kirkelige institusjoner i sitt erkebispedømme. Han grunnla en katolsk avis, åpnet et presteseminar i Carondelet (som senere ble en bydel av St. Louis) og inviterte ordenssamfunn til apostolater i erkebispedømmet.

Under og i etterdønningene etter den amerikanske borgerkrig holdt erkebiskop Kenrick seg nøytral i en by og delstat der innbyggerne hadde sprikende oppfatninger om det hele. Etter krigsslutt oppfortrret han presteskapet om å nekte å avlegge *[[ironclad oath|den såkalte «ironclad oath»]]* hvis hensikt var å sikre at ingen persomn som hadde støttet konføderasjonens sak noensinne skulle komme i noen innflytelsesrike verv, og han gav sin støtte til dem som nektet dette. En av disse prestene, fader John A. Cummings, førte sin sak helt til  Høyesterett, noe som fikk Høyesterett til å avgi den kjennelse at *the ironclad oath* var grunnlovsstridig.

Han deltok i Den andre plenarsynoden i Baltimore, som samle alle amerikanske biskoper under erkebiskopen av Baltimores forsete. Der fordret han at den amerikanske katolske kirkes anliggender burde bli behandlet lokalt, og ikke sentralt. Dette var et standpunkt som gav ham en del motstandere og en del kritikk. Under Første Vatikankonsil var han motstander av en sentralisering av den kirkelige myndighet til Roma, og argumenterte dessuten mot dogmet om pavens ufeilbarlighet. Han utdypet sin avvisning overfor paven og de nærværende biskoper. Men da dogmet ble definert, aksepterte han det trass i sine personlige oppfatninger. Imidlertid verken uttalte eller skrev han noen sinne om denne tematikken. Han høstet skarp kritikk fra kuriens side for sin holdning under konsilet.

Den kraftige motbør han fikk gjorde livet vanskelig for ham, og han overlot administrasjonen av erkebispedømmet til sin koadjutor, erkebiskop Patrick John Ryan, i 1871. Men da Ryan ble gjort til erkebiskop av Philadelphia, det bispedømmet Kenricks egen bror en gang hadde ledet, tok erkebiskop Peter R. Kenrick tilbake den aktive ledelse av erkebispedømmet Saint Louis. 

I 1893 ble hans egen foretrukne kandidat til koadjutorembedet ikke anerkjent fordi hans bispekolleger ikke ville støtte forslaget, men det ble da istedet den USA-fødte John Joseph Kain. Hans konflikter og dårlige forhold til Kain skadet hans anseelse inntil hans siste dager. 

Den 21. mai 1895 ble han kanonisk avsatt av pave Leo XIII grunnet fysisk inkapasitet. Han ble da utnevnt til titulærerkebiskop av *Marcianopolis*.

Han døde den 4. mars 1896 og ble begravet på *Calvary Cemetery* i St. Louis, en kirkegård han selv hadde anlagt på en bondegårdstomt han hadde kjøpt.

## Episkopalgenealogi
Hans episkopalgenealogi er:

* Kardinal Scipione Rebiba (1504–1577)
* Kardinal Giulio Antonio Santori (1532–1602) * bispeviet 1566
* Kardinal Girolamo Bernerio (1540–1611) *1586
* Erkebiskop Galeazzo Sanvitale (1566–1622) *1604
* Kardinal Ludovico Ludovisi (1595–1632) *1621
* Kardinal Luigi Caetani (1595–1642) *1622
* Kardinal Ulderico Carpegna (1595–1679) *1630
* Kardinal Paluzzo Paluzzi Altieri degli Albertoni (1623–1698) *1666
* Pave Benedikt XIII (1649–1730) *1675
* Pave Benedikt XIV (1675–1758) *1724
* Kardinal Enrico Enríquez (1701–1756) *1743
* Erkebiskop Manuel Quintano Bonifaz (1698–1774) *1749
* Kardinal Buenaventura Córdoba Espinosa de la Cerda (1724–1777) *1761
* Kardinal Giuseppe Maria Doria Pamphilj (1753–1816)*1775
* Biskop Louis-Guillaume-Valentin Dubourg (1766–1833) *1815
* Biskop Joseph Rosati (1789–1843) *1824
* Erkebiskop *Peter Richard Kenrick* (1806–1896) *1841

## Litteratur
* Lawrence O. Christensen, et al.: *Dictionary of Missouri Biography*.  Columbia, MO and London:University of Missouri Press, 1999.  
* Samuel J. Miller: « Peter Richard Kenrick Bishop and Archbishop of St Louis 1806-1896 », Records of the American Catholic Historical Society of Philadelphia, vol. 84, nos 1/3,‎ 1973, s. 3-163 (www.jstor.org/stable/44210835)
* John Ernest Rothensteiner: *History of the archdiocese of St. Louis : in its various stages of development from A.D. 1673 to A.D. 1928*, St. Louis, Blackwell Wielandy, 1928, 904 s.
* H. J. Nolan: *The Most Reverend Francis Patrick Kenrick*, Washington, Catholic University of America Studies in American Church History, 1948
* J. J. O'Shea: *The Two Kenricks*, 1904

## Referanser