Mirza Tahir Ahmad

**Mirza Tahir Ahmad** () (født 18. desember 1928 i Qadian i India, død 19. april 2003) var den fjerde kalifen (, *khalīfatul masīh al-rābi*) og åndelig overhode for den verdensomspennende Ahmadiyya muslimsk trossamfunn. Den 10. juni 1982 ble han valgt til trossamfunnets fjerde kalif (etterfølger av trossamfunnets grunnlegger, Mirza Ghulam Ahmad), etter bortgangen til den tredje kalifen, Mirza Nasir Ahmad.

Lovbestemmelsen kjent som både Ordinance XX og som blasfemiloven, forbyr ahmadiyyamuslimer offentlig utøvelse av islamske skikker, bruk av islamske begreper og titler, og handlinger som kan oppfattes som islamske av en som ikke bekjenner seg til religionen islam. Som følge av denne lovbestemmelsen emigrerte Mirza Tahir Ahmad fra Pakistan, og etablerte seg i London. Med ham flyttet også hovedkvarteret til trossamfunnet midlertidig til Fazl-moskeen i London.

Mirza Tahir Ahmad ble spesielt kjent for sin spørsmål/svar-samlinger som han holdt regelmessig med mennesker fra hele verden, samt sine Koran-klasser. Under hans ledelse og veiledning ble det gjennomført oversettelser av Koranen til flere språk. Blant annet utga den norske Ahmadiyya-menigheten sin Koran-oversettelse i 1996. Denne oversettelsen har siden blitt gjort tilgjengelig i form av en funksjonell nettutgave på nettstedet Koran.no.

Under hans kalifat ble også trossamfunnets første muslimske satellitt tv-nettverk Muslim Television Ahmadiyya etablert i 1994, noe som gjorde det mulig for ham å kommunisere med sine følgere over hele verden gjennom fredagsprekener og andre offentlige arrangementer.

## Oppvekst, utdannelse og tjeneste
Mirza Tahir Ahmad fullførte sin grunnutdanning fra Qadian, etterfulgt av høyere utdanning ved Government College, Lahore, Pakistan. Han studerte videre ved School of Oriental and African studies ved University of London.

Etter utdannelsen fikk han ansvaret for programmet *Waqf Jadid* i 1958. Fra 1960 til 1969 fungerte han som vise-president og deretter som president for Majlis Khuddam-ul-Ahmadiyya. Fra 1979 til 1982 fungerte han som president for Majlis Ansarullah.

## Kalifatet
Den tredje kalifen, Mirza Nasir Ahmad, gikk bort 9. juni 1982 i en alder av 73 år. Dagen etter hans bortgang, den 10. juni 1982, samlet *Majlis Intikhab Khilafat* (valgkollegiet) seg i Mubarak-moskeen i Rabwah, Pakistan, og valgte Mirza Tahir Ahmad til den fjerde etterfølgeren til Mirza Ghulam Ahmad og åndelig overhode for Ahmadiyya muslimsk trossamfunn.

Mirza Tahir Ahmad likte å reise rundt og møte medlemmer av trossamfunnet. Allerede et par måneder etter å ha blitt valgt som kalif, dro han på en lengre reise som førte ham til Norge, Sverige, Danmark, Sveits, Nederland, Spania og Australia. Tilbake i Pakistan gikk det ikke lang tid før han måtte flykte til England på grunn av den nye lovbestemmelsen innført av general Zia-ul-Haq.

### Bøker
* *Revelation, Rationality, Knowledge & Truth* – om forholdet mellom vitenskap, filosofi og religion
* *Sawaneh Fazl-e-Omar* – offisiell biografi om Mirza Basheer-uddin Mahmood Ahmad, den andre kalifen til Ahmadiyya muslimsk trossamfunn
* *An Elementary Study of Islam* – boken er også oversatt til norsk.
* *Gulf Crisis and The New World Order*
* *Christianity – A Journey from Facts to Fiction* – om den nåværende kristne tro; emner som forsoningslære, treenighet, Jesu status som «sønn» og Messias’ tilbakevendelse til jorden (Jesu gjenkomst). Boken er også tilgjengelig på norsk.
* *Murder in the Name of Allah*
* *Reality of punishment of apostasy in Islam* (urdu)
* *Homeopathy: "Like cures like"*
* *Some Distinctive Features of Islam*
* *Islam's Response to Contemporary Issues* – boken er oversatt til norsk med tittelen *Islams svar på vår tidsspørsmål*

### International Bai'at
I 1993 etablerte Mirza Tahir Ahmad en innvielsesseremoni kalt *International Bai'at*, hvor personer som har konvertert til Ahmadiyya-retningen i islam i løpet av året, slutter seg til resten av trossamfunnet ved å avgi et høytidelig løfte til kalifen. Siden slike seremonier gjennomføres i forbindelse med nasjonale årlige samlinger, kan det bli avholdt flere slike seremonier i løpet av et år. Det eneste kravet er at kalifen selv er tilstede, leder seremonien og at seremonien blir kringkastet.Kalif Mirza Tahir Ahmad hevdet ofte at dette var den historiske oppfyllelsen av pinsen, som var bestemt til å skje på tidspunktet for Jesu gjenkomst.

### Koraneksegese
Hvert år, i flere år, kommenterte Mirza Tahir Ahmad Koranen i Ramadan-måneden. Her inkluderte han fyldig gjennomgang av tidligere kommentarer, så vel som kommentaren av grunnleggeren av Ahmadiyya og Ahmadiyya-kalifene før ham. I tillegg diskuterte han leksika til Koranen og tilbakeviste mange orientalistiske ideer om Koranens historikk, islam og profeten Muhammads liv. Hans kommentarer skiller seg betydelig fra mange av de klassiske Koran-kommentarene og legger vekt på den logiske- og rasjonelle tilnærmingen til Koranen. For eksempel mente han at det ikke var nødvendig å ha for mye fokus på *Asbab al-nuzul* (altså omstendigheter knyttet til åpenbaringen av de enkelte vers/sura) for å forstå implikasjonene av Koran-versene, og presenterte sterke argumenter om at Koranen i stedet tilbød sin egen kontekst.

### Muslim Television Ahmadiyya
Kalifens kommunikasjon med trossamfunnets medlemmer er av ytterste viktighet. For dette formålet ble det først benyttet audio og videokassetter . I 1992 klarte imidlertid trossamfunnet under veiledning av Mirza Tahir Ahmad, å etablere den første muslimske TV-kanal med globale sendinger. Denne kanalen fikk navnet Muslim Television Ahmadiyya (ofte forkortet og referert som MTA).

## Besøk i Norge
Mirza Tahir Ahmad besøkte Norge ved flere anledninger.

* 1982: Første gang han besøkte Norge var i 1982. Det var kort tid etter hans valg som kalif, og formålet med besøket var å bli kjent med ahmadiyyamuslimer som da var bosatt i Norge. Dette besøket var i forbindelse med hans reise gjennom Europa.
* 1986: Besøket i 1986 skyldtes gjenåpning av Nor moské etter bombeattentatet mot moskeen i 1985. Mens kalifen var i Norge besøkte han også Utøya og la dermed kanskje grunnlaget for at den norske avdelingen siden har fortsatt å benytte seg av denne øya. Samtidig fikk han også mulighet til å besøke ahmadiyyamuslimer i andre deler av Norge, blant annet Kristiansand.
* 1989: I 1989 kom Mirza Tahir Ahmad på besøk til Norge i forbindelse med den årlige sammenkomsten til den norske menigheten. Dette var også året da Ahmadiyya muslimsk trossamfunn feiret sitt hundreårsjubileum.
* 1991: Besøket i 1991 varte fra 6. til 10. september. Mirza Tahir Ahmad reiste denne gangen fra nord til sør, og besøkte blant annet Nordkapplatået, fikk se midtnattsolen og ta tog fra Bodø til Oslo. I Oslo hadde den norske menigheten flere arrangementer i Nor moské på Frogner.
* 1993: Kalif Mirza Tahir Ahmad ankom Norge 1. juli 1993. Den 2. juli ledet han den norske menigheten, samt flere andre besøkende som hadde kommet fra Sverige og Danmark, i fredagsbønn. I løpet av besøket hadde han også personlige møter med flere ahmadiyyamuslimer som var bosatt i Norge.
* 1996: Kalifen ankom Oslo den 9. oktober 1996, og hadde fredagspreken for sine trosfeller den 11. oktober 1996. Anledningen av den årlige sammenkomsten, kalt Jalsa Salana, til Ahmadiyya muslimsk trossamfunn i Norge.
* 1999: Besøket i 1999 ble meget kortvarig da kalifen ble syk kort tid etter ankomst til Norge. Han ankom Norge i begynnelsen av september, men reiste tilbake til London allerede etter få dager. Dette ble også hans siste besøk i Norge.

## Familie, ekteskap og barn
Mirza Tahir Ahmad var sønn av Mirza Bashir-uddin Mahmood Ahmad (den andre kalifen) og sønnesønn av Mirza Ghulam Ahmad, grunnleggeren av Ahmadiyya-retningen i islam. Han giftet seg med Asifa Begum i 1957, etter at han vendte tilbake fra sine studier i London. De fikk fire døtre, Shaukat Jehan, Faiza, Yasmin Rehman Mona, Atiatul Mujib Tooba og en datter som døde som barn.

## Død
Han gikk bort den 19. april 2003 som følge av hjerteinfarkt, i London, Storbritannia. Begravelsen fant sted den 23. april 2003; bønnen i begravelsen ble ledet av den nyvalgte kalifen, Mirza Masroor Ahmad. Et stort antall mennesker fra hele verden deltok i begravelsesbønnen.

## Referanser