Byggingen av Mo i Rana lufthavn, Fagerlia

**Byggingen av Mo i Rana lufthavn, Fagerlia** omhandler forberedelsene og byggeprosessen til Mo i Rana lufthavn, Fagerlia. Dette er en kommende sivil flyplass i Fagerlia i nærheten av Steinbekkhaugen, på nordsiden av europavei 12 og Gruben i Mo i Rana.

Den første utredning av en ny flyplass i Fagerlia («Mjølalia») fant sted allerede 1. juli 1967.

Rullebanen vil ha en lengde på 2400 meter og være innrettet i retningen 08/26. Flyplassen vil betjene kommunene Rana, Hemnes og Nesna. Den blir den første flyplassen i Norge som er bygd uten et lokalt flytårn; lufttrafikktjenesten vil fjernstyres fra Bodø Remote Tower Center i Langstranda 38 i Bodø.

Flyplassen skal erstatte Mo i Rana lufthavn, Røssvoll og åpnes våren 2027.

## Navnet
Den kommende lufthavnen ble 22. desember 2015 omtalt som Mo i Rana lufthavn, Steinbekkhaugen. Navnet ble i 2015 endret til Fagerlia, da denne ligger geografisk nærmere flyplassen.

Navneformen *Polarsirkelen lufthavn, Hauan*, er også blitt brukt. Navneformen *Hauan* er avledet av leddet *Haugen* eller *Håjen* (*hå'jen*) i det sammensatte ordet Steinbekkhaugen. Også *Hågshauan* er blitt foreslått, men navnene *Håkkshauan* og *Hogsthauan* er feiltolkninger som er brukt i lokale media. I 1967 og 1988 ble også navneformen *Mjøllia* brukt i lokale media. Dette er feil. For det første er den korrekte stavemåten *Mjølalia*. For det andre er *Mjølalia* en 120 meter høy li som befinner seg nord for Steinbekkhaugen, men riktignok på sørsiden av Ranelva. Den befinner seg sørvest for  *Jamtlia* på nordsiden av Ranelva.

## Regional betydning
Flyplassen må ses i sammenheng med utviklingen i Rana kommune, og resten av Helgeland, for øvrig. Flyplassen henger sammen med Ranas femte og delvis sjette omstilling.

### Seks omstillinger
Rana kommune har vært gjennom fem omstillinger, og er nå i gang med den sjette.

* Den første omstillingen begynte i 1854, da Lars Aagaard Meyer (1831–1909)  — en handelsmann fra Nesna med tyske aner, startet båtproduksjon og årlig leverte 2&nbsp;500 båter av ulike typer.
* Den andre omstillingen startet da Dunderland Iron Ore Company ble grunnlagt i London i 1902. Dette var et gruveselskap som jobbet med å utvinne det som var landets rikeste jernmalm-forekomster i Dunderlandsdalen. I 1937 ble det erstattet av Rana Gruber.
* Den tredje omstillingen kom da Norsk Jernverk ble etablert i 1946, for å skape en nasjonal produksjon av jern- og stålprodukter «(jernsaken)». I kjølvannet av dette ble Norsk Koksverk etablert i 1961.
* Den fjerde omstillingen fant sted mellom 1988 og 1993. Den kom etter at Stortinget besluttet å legge ned den malmbaserte stålproduksjonen i Mo i Rana. I denne fasen ble Nasjonalbibliotekets avdeling i Mo i Rana og Statens innkrevingssentral etablert.
* Den femte omstillingen har sammenheng med at Parisavtalen av 22. april 2016 drev frem «det grønne skiftet» eller den grønne revolusjon. Den 20. august 2013 åpnet Campus Helgeland i Torggata 1B i Mo i Rana sentrum. Den 1. januar 2016 ble campusen en del av Nord universitet, og den 1. juli 2016 ble SINTEF Helgeland offisielt etablert; selskapet samarbeider med bedrifter i regionen for å gi den landbaserte industrien grønn konkurransekraft og en bærekraftig utvikling ved hjelp av forskningsbasert innovasjon og bærekraftig teknologi. I april 2024 startet arbeidet med en ny dypvannskai i Mo i Rana havn, slik at større skip kan ankomme Mo i Rana. Prosjektet vil være avsluttet sommeren 2026.

* Den sjette omstillingen kom da svensk (2024) og finsk (2023) NATO-medlemskap endret Norden til å bli ét samlet og felles militært operasjonsområde. I budsjettdokumentet for 2025, som ble offentliggjort 20. september 2024, het det at Norge skal bidra med styrker til å forsvare Finland og Sverige, og ta imot forsterkninger og forsyninger.

** Den 15. november 2024 signerte kommunene Rana i Norge og Umeå kommune i Sverige en avtale om en sterkere forsyningskorridor på E12. De to kommunene ser også på muligheten for jernbane mellom Mo i Rana og Storuman, og fra Storuman til Umeå.

** E12 er en pulsåre for næringsliv og logistikk for Västerbotten og Helgeland. Havnene i både Mo i Rana og Umeå er i sterk utvikling og samtaler er i gang for å øke flyten av gods mellom stedene. I denne forbindelse er både ny flyplass og ny dypvannskai viktig. Strekningen er korteste vei fra Finland til Atlanterhavet via Kvarken. 

**Tanken om en korridor fra Mo i Rana til Kvarken ble tatt opp i grensekomiteen *[[Midtskandia]]*  den 21. juni 2024.

** Direktøren i Kvarkenrådet har også foreslått å bygge en 70 km lang bru over Kvarken til Vasa.

Også turistindustrien i kommunen blomstret som følge av «det grønne skiftet». Scandic Meyergården hotell arbeider med å utvide hotellet med fire etasjer og minimum 100 nye rom; det nye bygget vil stå ferdig i 2025. Hotellet Fjordgaarden Mo ble skilt ut i 2015 som et selvstendig hotell, og i april 2015 åpnet Clarion Collection Hotel Helma.

### Fremtiden til de andre flyplassene på Helgeland
I vedtak 1217 av 11. juni 2021 (tilknyttet Prop. 193 S (2020-2021), Innst. 648 S (2020-2021)) heter det: 

Samtidig gikk vedtak 1215 av 11. juni 2021 ut på å beholde de andre lufthavnene på Helgeland:

Lufthavnene i Mosjøen, Sandnessjøen og Brønnøysund er ikke omtalt i nasjonal transportplan 2022–2033. Det ble derfor lagt til grunn at disse lufthavnene skal videreføres.

På oppdrag fra Samferdselsdepartementet utarbeidet Oslo Economics (OE), i samarbeid med Norconsult og Nord universitet, rapporten «Forslag til offentlige kjøp av regionale flyruter». Rapporten ble lagt frem 11. november 2022 og ble laget i forbindelse med nye FOT-ruter («forpliktelse til offentlig tjenesteytelse») som trådte i kraft 1. april 2024. Rapporten er landsdekkende, og kapittel 7 handler om Helgeland. Der antydes det at byggingen av Fagerlia lufthavn kan medføre at minst en av kortbaneflyplassene på Helgeland legges ned. Brukerne vil miste flytilbudet derifra, men ulempen veies opp av et tilbud fra Mo i Rana med lavere pris og høyere frekvens.

Den 2. oktober 2025 foreslo den liberale tenketanken Civita å nedlegge 7–9 distriktsflyplassar for å spare staten for 750 millioner kroner årlig. I Nord-Norge foreslo Civita å legge ned flyplassene i Mosjøen og Sandnessjøen, og en eller to av flyplassene i Stokmarknes, Svolvær eller Leknes. Fokuset blir retta mot de vel 20 småflyplassene som er dyre å drive og sterkt subsidierte med 1.4 milliarder kroner årlig.

Dette er imidlertid ikke aktuell politikk for regjeringen til Jonas Gahr Støre.

## Historikk
Stortinget vedtok enstemmig den 20. juni 2017 bygging av en ny flyplass i Fagerlia i nærheten av Steinbekkhaugen som skal erstatte Mo i Rana lufthavn, Røssvoll.

Den 16. september 2022 signerte AF Gruppen Norge AS kontrakten som totalentreprenør. Byggearbeidet startet 26. september 2022. Den 1. oktober 2025 var flystripa ferdig asfaltert.

Fasaden til terminalbygget stod ferdig 28. november 2025. Driftsbygninger kommer i tillegg på omtrent 5000 kvadratmeter. Flyplassen bygges med tre oppstillingsplasser for store fly, samt noe for mindre fly. Det skal også være to oppstillingsplasser for helikopter. Flyplassen skal inneholde en parkeringsplass for 450 biler.

Flyplassen er estimert å åpnes våren 2027. Den skal erstatte Mo i Rana lufthavn, Røssvoll. Røssvoll flyplass legges ned seks måneder etter at Fagerlia flyplass er åpnet.

### Bakgrunn

Kortbaneflyplassene på Helgeland ble åpnet fra 1968 til 1987 i byene Brønnøysund (Brønnøy), Mo i Rana (Røssvoll), Mosjøen (Kjærstad) og Sandnessjøen (Stokka).

De betjenes av Widerøe med Dash 8 turbopropfly – i hovedsak 39-seters, som for det meste går mellom Trondheim og Bodø. Passasjerer til Oslo må som regel veksle fly i Trondheim.

Dagens flyplass i Mo i Rana, Røssvoll, er en liten flyplass med en meget spesiell og krevende innflygning, med høye fjell på begge sider. Det kreves spesialutdanning for å få fly inn på Røssvoll. Debatten om lokalisering av en ny og større flyplass på Helgeland har vært preget av flytekniske, geografiske og lokalpolitiske momenter. 

Den 1. juni 1967 skrev Rana Blad under tittelen «Flyplass i Mjølalia undersøkes»:

Den 17. juni 1988 la Rana Utviklingselskap frem planer om en flyplass i Fagerlia (feilaktig kalt «Mjøllia»). Den gangen var det snakk om en rullebane på 1&nbsp;600 meter, og muligens 2&nbsp;000 meter. «Mjøllia er pekt ut av erfarne Widerø-flygere som det beste området i Rana», sa Dagfinn Christensen som var datidens leder av Rana Utviklingselskap.

Før 2003 ble det utredet 17 andre forslag til lokalisering: To i Grane (Trofors nord, Stormyra-Innerfjellet og Trofors sør, Stormoen), seks i Vefsn (Holandsvika, Drevja-Rognryggmoen, Elsfjord-Kråkstad, Elsfjord-Vargmoan, Elsfjord-Nøkkeltjønna og Elsfjord-Stormoen), to i Hemnes (Korgen sør-Villmoen og Korgen nord-Stormyra), et i Rana (Sjonbotn-Nordengmyra), et i Nesna (Skogsleira) og to i Leirfjord (Sundøya-Åkervikmyra og Leland). 

Ingen av disse forslagene var politisk samlende samtidig som de tilfredsstilte kravene til flytekniske parametre som ender ut i en akseptabel regularitet. Verken Røssvoll eller Kjærstad har hatt utvidelsesmuligheter for en 2000 meter lang rullebane for jetfly, eksempelvis Boeing 737.

Åpningen av Korgfjelltunnelen 16. september 2005 aktualiserte spørsmålet om ny felles flyplass ytterligere, fordi tunnelen forkortet avstanden og reisetiden mellom Mo i Rana og Mosjøen. Den 3. september 2020 ble E6 ytterligere forkortet; da åpnet tre parseller i prosjektet E6 Helgeland sør mellom Kulstaddalen og Osen. Avstanden mellom de to byene (langs E6) er i dag 87,48 km.

Den gamle Mo i Rana lufthavn på Røssvoll har en rullebane på 799 meter i baneretningen 14/32.

Et forhold som påskyndet byggingen av flyplassen, var endringer i produksjonsmønsteret hos den canadiske flyprodusenten de Havilland Canada i Toronto, Ontario.

I 2005 opphørte produksjonen av 100-serien, og i 2009 opphørte også produksjonen av 200-serien og 300-serien av Dash 8. Dette var fly med mer enn 20 seter som kunne bruke 800 meter rullebaner. Nyere Dash Dash 8-Q400 krever lengre rullebane. Derfor var det ingen nye fly å kjøpe for Røssvoll lufthavn.

Også for lufthavnen Kjærstad i Mosjøen ble denne problemstillingen diskutert. Den 14. januar 2023 ble Commuter class fly med 6–19 seter dratt frem som løsningen for det norske kortbanenettverket. Mindre fly med begrenset rekkevidde passer godt for kortere distanser. Det er flere produsenter som utvikler slike fly, men det er begrenset hvilke som ønsker å produsere fly som er tilpasset norske forhold.

### Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS
Selskapet Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS (PLU) ble grunnlagt den 20. mars 2007 i Mo i Rana av hjørnesteinsbedrifter i åtte kommuner på Helgeland: Hattfjelldal, Rødøy, Lurøy, Træna, Nesna, Hemnes, Rana og Herøy. Formålet var å etablere en ny og større flyplass for jetfly av typen Boeing 737, som kunne betjenes av flyselskap som Scandinavian Airlines og Norwegian Air Shuttle.

Den 30. august 2010 leverte selskapet PLU en konsesjonsøknad til luftfartstilsynet om bygging av ny storflyplass på Hauan i Mo i Rana. Dette var den første konsesjonssøknaden siden byggingen av lufthavnen på Gardermoen i 1997. Den 3. november 2010 utsatte luftfartstilsynet behandlingen av søknaden i påvente av arbeidet med ny nasjonal transportplan 2014–2023.

Den 16. desember 2010 opplyste samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa (f. 1948) at hun hadde bedt luftfartstilsynet om en redegjørelse for de flyoperative og tekniske forhold for en ny flyplass på Helgeland. En foreløpig vurdering ble overlevert av luftfartstilsynet til Samferdselsdepartementet den 3. februar 2011. Den konkluderte med at Polarsirkelen lufthavn vil kunne oppnå en teknisk og operativ godkjenning i medhold av luftfartsloven § 7-11.

Den 2. desember 2022 ble Polarsirkelen Lufthavnutvikling tildelt 15 millioner kroner i ny kapital, og selskapet var tilnærmet gjeldfritt. Den 27. januar 2023, under fagdagen til Galleria 2023, en regional konferanse for Helgeland, ble Polarsirkelen Lufthavnutvikling kåret til «årets bedrift».

Den 18. februar 2025 kunngjorde Hemavan Alpint AB at de hadde gått inn på eiersiden av PLU. Med omkring 97 km fra flyplassen til Hemavan via E12, vil det styrke Hemavan som attraktiv destinasjon for både vintersport og helårsturisme. I tillegg vil Hemavan flyplass bli et supplement til Fagerlia, med mindre fly til Stockholm.

### Helgeland Lufthavn AS

Prosjektet konkurrerte den første tiden med aktører i Mosjøen som arbeidet for en flyplass mellom Drevvatn og Elsfjord i Vefsn omtrent 40 km fra Mosjøen, 50 km fra Sandnessjøen, og 65 km fra Mo i Rana. Selskapet Helgeland lufthavn ble støttet av flere kommuner og av lokalt næringsliv i Vefsn.

Den 6. juli 2007 frarådet Avinor AS bygging av en flyplass nær Drevja med henvisning til den værmessige tilgjengeligheten for lokaliteten. Tidligere ordfører i Vefsn, Jann-Arne Løvdal, nektet å godta værrapporten med begrunnelse i angivelig svikt i værmålingene.

Den 15. desember 2010 opplyste Helgeland lufthavn AS at selskapet hadde fått nye krevende oppgaver med å sluttføre utredningsarbeidet.

En værrapport ble utarbeidet av Meteorologisk Institutt på oppdrag for Helgeland lufthavn AS den 27. desember 2010. Den ble også gjort tilgjengelig i Helgelands Blad og Rana Blad. Rapporten fortalte om omtrent samme værmålinger ved den planlagte flyplassen som fikk Avinor til å skrinlegge samme prosjekt i 2003, 2006 og 2007. Den foreløpige vurderingen fra luftfartstilsynet av 3. februar 2011, konkluderte med at Helgeland lufthavn ikke kunne påregne godkjenning i medhold av luftfartsloven § 7-11.

Den 17. februar 2011 gikk styret i Helgeland lufthavn AS inn for å avvikle selskapet. Nedleggelsen ble vedtatt i generalforsamlingen i Mosjøen den 23. mars 2011. 

Dermed stod bare prosjektet til *Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS* igjen som aktuelt.

### Vedtatt av Nordland fylkesting
Den 22. februar 2011 presenterte *Gravity Consult* en rapport for Fylkestinget, utarbeidet på oppdrag fra fylkesrådet i Nordland. Rapporten søkte å vise endringer i passasjertall og passasjerstrømmer ved tre ulike scenarioer for lufthavnstruktur på Midtre og Nordre Helgeland.

Den 23. mars 2011 ba fylkesrådet i Nordland fylkestinget om å avgjøre saken om flyplass i april 2011. Anbefalingen fra fylkesråd Odd Eriksen (Ap) var at fylkestinget burde gå inn for en storflyplass på Hauan i Mo i Rana. Fylkestinget sluttet seg til fylkesrådets forslag. Nordland fylkesting behandlet saken den 15. april 2011, og vedtok byggingen med 45 mot 6 stemmer.

Den 18. juni 2013 vedtok Stortinget å legge flyplassen inn i Nasjonal transportplan 2014&ndash;2023 som ny flyplass for Helgeland og å tilføre Avinor AS midler til å gjennomføre byggingen. 

Den 22. desember 2015 leverte Avinor AS en søknad til luftfartstilsynet om bygging av flyplass i Mo i Rana. Avinor AS leverte også en fremdriftsplan, og offentliggjorde navnet på den nye flyplassen: Mo i Rana lufthavn, Steinbekkhaugen. Navneformen ble etterhvert endret til Fagerlia.

Den 8. mars 2016 sa Fylkestinget i Nordland ja til bygging av en ny flyplass i Mo i Rana for andre gang med 35 mot 9 stemmer. Den 6. juni 2016 vedtok fylkestinget å sende sin anbefaling til Stortinget under behandlingen av Nasjonal transportplan 2018-2029.

### Godkjent av Luftfartstilsynet
Den 4. oktober 2016 godkjente Luftfartstilsynet byggingen.

### Stortingsvedtak

Den 24. mars 2017 kunngjorde Erna Solbergs regjering byggingen av en ny og større flyplass langs E12 på Hauan i Mo i Rana. Flyplassen ble lagt inn i Nasjonal transportplan 2018–2029, og det ble bevilget 1,47 milliarder kroner til formålet.

Den fremtidige flyplassen ble kalt Mo i Rana lufthavn, Steinbekkhaugen. Dette navnet ble etterhvert endret til Fagerlia.

Det ble bestemt at den nye flyplassen vil ha teknologi for automatisering og fjernstyring av flytårn som inntil da ikke var tatt i bruk på andre flyplasser. Fjernstyringen vil finne sted fra Bodø Remote Tower Center, som ble operativt den 19. oktober 2019.

Transportplanen ble lagt frem den 5. april 2017, og ble enstemmig vedtatt av Stortinget den 20. juni 2017. 168 av 169 stortingsrepresentanter stemte for å bygge en framtidsrettet flyplass ved Mo i Rana. Vedtaket avsluttet en mer enn ti år lang politisk prosess.

Den 30. august 2017 tok statsminister Erna Solberg det første symbolske spadetaket til den nye flyplassen.

Den 15. mai 2017 hadde 27 lokale bedrifter levert et opprop til Stortingets transport- og kommunikasjonskomite, i forkant av Stortingets behandling den 20. juni 2017:

* Nova Sea (Lurøy)
* Mo Industripark (Rana)
* Arbor (Hattfjelldal)
* Trenor (Hemnes)
* Westcon (Nesna)
* Modolv Sjøset (Træna)
* Selsøyvik Havbruk (Rødøy)
* Kvarøy Fiskeoppdrett (Træna)
* Lovundlaks (Lurøy)
* Rana Gruber
* Celsa Nordic (Rana)
* Elkem AS; Glencore Manganese Norway (Rana)
* Pelagia (Træna)
* Helgeland Smolt (Rødøy)
* Tomma Laks (Nesna)
* Hæhre Entrepenører
* SINTEF Molab (Rana)
* Momek Group (Rana)
* Klokkergården (Rødøy)
* Lovund hotell (Lurøy)
* Scandic Meyergården hotell (Rana)
* EVRY Card Services (Rana)
* Meyership (Rana)
* Nordland Teater (Rana)
* Helgeland Holding (Rana)
* Akva Group/Helgeland Plast (Rana)
* Gabbro Nor (Nesna).

### Avinor får byggeoppdraget
Den 5. februar 2019 ga Erna Solbergs regjering, ved samferdselsminister Jon Georg Dale (Frp, f. 1984), klarsignal til at flyplassen kan bygges uten hjelp fra staten. Den planlagte flyplassen ville i så fall blitt en av få flyplasser i Norge som ble bygd og drevet utenfor Avinor-systemet. Haugesund lufthavn har vært drevet av et privat selskap, Lufthavndrift AS, siden 12. mai 2019.

Koronapandemien i 2020 førte til en endring i disse planene.

Den 14. februar 2017 vedtok Rana kommune at kommunen skulle bidra med 300 millioner kroner av finansieringen. Lokalt næringsliv skulle bidra med 300 millioner kroner, i tillegg til 1,47 milliarder kroner fra staten. Den 4. mai 2020 informerte ordføreren i Rana, Geir Waage (Ap), at kommunen og staten måtte ta næringslivets andel på 300 millioner kroner. Varaordfører Anita Solli (H) mente det var vanskelig å forvente seg bidrag fra næringslivet i den situasjonen som Norge var kommet opp i. Kommunen økte derfor sin andel til 450 millioner kroner.

Den 28. mai 2020 ga samferdelsminister Knut Arild Hareide (KrF) Avinor i oppdrag å overta prosessen med byggingen. Signalene om dette kom fra regjeringen den 20. mars 2020. Avinor fikk beskjed om å oppdatere sitt forprosjekt fra desember 2015, og fikk en frist til 3. juli 2020 med å legge frem sin rapport.Avinor trengte mer tid, og var ferdig med sitt nye forprosjekt i mars 2021. Det viste en kostnad for lufthavnen på 2,4 milliarder kroner. Kostnadene inkluderer ny vei til flyplassen fra E12. Den 5. mars 2021 bevilget regjeringen Solberg 1.8 milliarder kroner til den nye flyplassen som ledd i første del av nasjonal transportplan 2018–2029.

I revidert nasjonalbudsjett den 19. juni 2020 het det i vedtak 737: «Stortinget ber regjeringen jobbe raskt og gjøre nødvendige avklaringer som må til for å realisere planlagt flyplass i Mo i Rana.» Den 6. april 2021 ble flyplassen KS2-godkjent.  I revidert nasjonalbudsjett den 11. mai 2021 økte regjeringen det statlige bidraget fra 1,8 til 2,2 milliarder kroner. Den 21. mars 2023 hadde kostnadsrammen økt til 4 milliarder kroner.

### Byggekontrakt
Den 23. mai 2019 kl 12 ble tilbudsgrunnlaget for konkurransen om bygging av flyplassen lagt ut i  markedet. 

Fristen for å søke om prekvalifisering var 25. juni 2019, og den 4. juli ble tre selskaper inviterte til å gi tilbud: AF Gruppen Norge AS, Peab Anlegg AS og Skanska Norge AS. Da fristen løp ut 31. oktober 2019 klokken 1200 hadde de to selskapene AF Gruppen Norge AS og Peab Anlegg AS levert inn tilbud.

Den 24. januar 2020 ble byggekontrakten tildelt Peab Anlegg AS, med Hæhre Entrepenører AS som underleverandør. Sistnevnte arbeidet fra 2015 til 2019 med E6 Helgeland nord. Kontrakten var på 1.7 milliarder kroner eksklusiv merverdiavgift.

Planlagt byggestart var 1. august 2021, men på grunn av forsinkelser og utsettelser ble kontrakten lyst ut på nytt den 20. mai 2021. 

For å sikre maksimal gevinst av kontraktstrategien bidro bemanningsselskapet *Right Management* (etablert 1980) i prosessen. Den 19. august 2021 ble konsulentselskapet Sweco Norge AS tildelt kontrakten som byggherreorganisasjon.

Den 9. desember 2021 lyste Avinor ut en entreprisekonkurranse for byggingen, i samarbeid med Rana kommune og Polarsirkelen Lufthavnutvikling. Totalentreprenør for ny flyplass ble 18. august 2022 tildelt AF Gruppen Norge AS.

### 2400 meter lang rullebane
 
Den 23. august 2021 ble Avinor tildelt oppdragsbrevet av Samferdselsdepartementet. Avinor fikk samtidig i å oppdrag å vurdere en forlengelse av rullebanen fra 2 200 til 2 400 meter, samt 300 meter startbane i øst. En 2 400 meter lang rullebane vil gjøre det mulig med direktefly fra  Mo i Rana til Kanariøyene, Thailand, Tokyo og New York. På side 73 i Proposisjon 1.S (2021-2022) av 24. september 2021, heter det:

Den 27. januar 2023 ble Stortingsmelding nr 10 (2022-2023), *Bærekraftig og sikker luftfart. Nasjonal luftfartsstrategi*, lagt frem for Stortinget. På side side 28 pkt. 3.2.1 heter det:.

Den 15. februar 2023 fortalte konserndirektør for bærekraft, konsept- og infrastrukturutvikling i Avinor, Thorgeir Landevaag, at Avinor anbefaler lengre rullebane. Konsernet ba om en større økonomisk ramme, i størrelsesorden 150 millioner kroner.

Den 10. mars 2023 ba Avinor om økte midler i størrelsesorden 150 millioner kroner i et brev til Samferdselsdepartementet. Pengene skulle brukes til å forlenge rullebanen til 2 400 meter. I denne forbindelse ble det henvist til et brev fra 9. september 2021 med tittelen «Flyoperativvurdering av ulike banelengder for nye Mo i Rana, Fagerlia lufthavn». Det ble også henvist til en rapport fra Oslo Economics fra juni 2022 med tittelen «Rullebanelengde ny lufthavn ved Mo i Rana».

Den 11. mai 2023 kl 10:45 la regjeringen Støre frem sitt forslag til revidert nasjonalbudsjett for 2023. Regjeringen foreslo å øke bevilgningene til bygging av Mo i Rana lufthavn, Fagerlia med 694 millioner til 4 890 millioner. 158 millioner ble avsatt for å realisere en eventuell rullebane på 2 400 meter.

Forslaget skapte politiske reaksjoner, fordi regjeringen foreslo at lokale bidrag skulle sponse minimum 66 av de 158 millioner kronene. Den 16. juni 2023 ble det reviderte nasjonalbudsjettet vedtatt av Stortinget, uten endringer med hensyn til flyplass-finansieringen. Den 21. juni 2023 ble ekstrabevilgningen på 66 millioner kroner banket gjennom uten debatt i Rana kommunestyre.

Den 21. juli 2023 ba Rana kommune fylkeskommunen om å dekke 33 millioner kroner av de ekstra utgiftene. Dette ble avvist av fylkesrådsleder Svein Øien Eggesvik (Sp) i en pressemelding den 17. november 2023. Den 2. desember 2023 besluttet Polarsirkelrådet å dra med en delegasjon til fylkestinget, og oppfordre fylkeskommunen til å gå i dialog med Rana kommune og Polarsirkelen lufthavnutvikling om å bidra til destinasjonsutvikling og ruteutvikling knyttet til den nye flyplassen. Det handlet om å få fylket til å bidra med 33 millioner kroner til prosjektet. Den 11. desember 2023 sa fylket nei til å sponse flyplassen.

Den 16. august 2023 signerte Avinor og AF Gruppen en opsjon som sikrer en rullebanelengde på 2400 meter.

### Pengeinnsamling og godkjenning av ESA
Den 8. oktober 2021 bevilget SpareBank 1 Helgeland og Sparebank 1 Nord-Norge samlet 30 millioner kroner for å få flyplassen i Rana realisert.
 
Den 1. mars 2022 ble det opplyst at en kronerulling blant privatpersoner, russen i Rana, 72 lokale bedrifter, samt lag og foreninger hadde samlet inn 150 millioner kroner. Dermed var pengene til den nye flyplassen på plass. Blant russen i Rana var det Russ-85 som tok initiativet i 2015 med kr 16&nbsp;000 til flyplassen; Russ-86 bidro med kr 26&nbsp;000 og Russ 2009 med kr 25&nbsp;000. 

En fintelling ble presentert den 26. august 2022 av administrerende direktør i Polarsirkelen Lufthavnutvikling AS, og styreleder i Rana Utvikling, Ole-Magne Kolstad (f. 1980). Den viste at det var samlet inn 25 millioner kroner mer enn nødvendig; disse pengene vil selskapet bruke på ruteutvikling.

Den 23. juni 2022 ble finansieringen av flyplassen godkjent av EFTAs overvåkningsorgan (ESA) i Brüssel.

### Anleggskontrakter
Den 8. juli 2022 tildelte Avinor de tre første anleggskontraktene. Kontrakten for anleggsveier gikk til PK (Pål Kenneth) Strøm AS på Rognan. Kontrakten for utslippsledning i anleggsperioden (behandling av overvann) gikk til Tore Løkke AS fra Revsnes i Åfjord, og kontrakten for samspillsrigg gikk til Utleiekompagniet AS på Tiller i Heimdal. 

Den 18. august 2022 ble AF Gruppen Norge AS valgt som totalentreprenør. Kontrakten ble signert den 16. september 2022, med en offisiell markering 12. oktober 2022.

Avinor og entreprenøren innledet da en samspillsenterprise (fase 1), hvor tekniske løsninger og anleggsgjennomføring ble optimalisert. AF Gruppen har kontrakt med Rambøll Norge på prosjektering og LPO Arkitekter på arkitekttjenester. 

Byggherreriggen og nettstasjonen skal fjernes når lufthavnen er ferdigbygd. Terrenget tilbakeføres til naturen når vei, gang- og sykkelvei er ferdig. Kommunen fikk en merknad fra en av grunneierne, fordi boreriggen plasseres i en potensielt verneverdig myr.

Flere Volvo FH16 750 trailere fra PK Strøm AS fraktet gravemaskiner og anleggsmaskiner til flyplassområdet allerede 5. september 2022. Fellingen av trær på flyplasstomta begynte 3. september 2021. Den 30. august 2022 var Brennbakk Transport AS fra Trofors i Grane nesten ferdig med avskogingen forut for anleggsarbeidet.

### Ildgruben reinbeitedistrikt

Helt på tampen før byggingen skulle et historisk bakteppe av umesamer/sørsamer, reindrift og Umskaret som ferdselsåre skape problemer med å komme i gang. Veien over fjellpasset Umskaret er en del av en historisk ferdselsåre mellom Mo i Rana og innsjøen Uman. Allerede i 1742 tegnet lappemisjonæren Aron Normann et kart som viser en sti som gikk over fjellet fra Mo i Rana til Umbukta.

Da Umskartunnelen åpnet i 2006 langs E12, ble den nordlige delen av den gamle veien (2,3 km) fjernet. Terrenget ble tilbakeført til naturen av hensyn til reindriftsnæringen. Senere ble denne veien gjenåpnet, og brukt da tunnelen ble stengt under vedlikeholdet i årene 2011–2014. Den 27. september 2011 startet Statens vegvesen arbeidet med å asfaltere den gamle E12-traséen over Umskaret. I 2015 vedtok kommunestyret å beholde veien som beredskapsvei, i strid med rådmannens anbefalinger.

Den 12. september 2022 fortalte kommunikasjonsrådgiver Ylva Celius Trulsen i Avinor at et uløst forhold hadde stanset anleggsdriften. Kommunedirektør Robert Pettersen (f. 1969) forklarte neste dag at Avinor ikke har kjøpt de siste arealene av Rana kommune. Den 15. september 2022 kom det flere opplysninger. Før sommeren signerte Avinor en tiltredelsesavtale med Rana kommune, som tilsa start av bygging — men kommunen hadde ikke sikret tiltrede fra Ildgruben reinbeitedistrikt. Om kvelden 15. september satt partene — Anders Kirsebom (f. 1964), konserndirektør for regionale lufthavner i Avinor, ordfører Geir Waage og Tom Kristian Lifjell (f. 1965) i Ildgruben reinbeitedistrikt ved Tverrvatnet — i forhandlinger om en avtale. Forhandlingene dreide seg om et egnet erstatningsområde for reindriften. Den 20. september 2022 pågikk forhandlinger om tilbakeføring av Umskaret til naturen.

Den 21. september 2022 orienterte reinbeitedistriktet, via advokat Jon-Andreas Lange (f. 1966) i Dalan Advokatfirma i Oslo, at de vil inngå en avtale med Avinor om en begrenset tiltredelse. Avtalen forutsatte at kommunestyret i Rana i sitt møte 4. oktober 2022 vedtar de avbøtende tiltak som Ildgruben reinbeitedistrikt krever må være på plass. Kravet påførte kommunen en økonomisk risiko på 100 millioner kroner.

Samme dag var gruppelederne i formannskapet og kommunestyret stort sett samstemte og positive til rådmannens innstilling i saken. «Urfolks rettigheter er nedfelt i internasjonale konvensjoner [ILO-konvensjonen]. Vi som storsamfunn skal ta vare på dem. Det er lite politikk i dette», sa gruppeleder Mats Hansen (f. 1988) i Rana Venstre, som også er fylkesleder i Nordland Venstre. Lokale politikere var enige i de avbøtende tiltakene, og roste reinbeitedistriktet for å ta hensyn til storsamfunnet.

Den 22. september 2022 kunngjorde Tom Kristian Lifjell på sin Facebook-profil at det var signert en avtale med Avinor og Rana kommune. Avtalen sikret byggingen av flyplassen etter 19 dager med forhandlinger. Samme dag meldte Avinor om det samme i en pressemelding. Avtalen innebar oppdatering av en utredning fra 2008 om flyplassens konsekvenser for reindriftsnæringen. Ordfører Geir Waage uttrykte lettelse og glede over at avtalen var i boks.

Den 23. september 2022 var byggearbeidet i gang igjen. Den 4. oktober 2022 ble de avbøtende tiltakene vedtatt av kommunestyret, og det begrensede tiltrede ble forvandlet til et permanent tiltrede. Den 7. oktober 2022 viste en oppdatert konsekvensutredning, utført av Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO), at områdene i Brennåsen og mellom den nye flyplassen og E12 lå utenfor kjerneområdene for reindriftsnæringen. Reindriftsinteresser vil derfor ikke hindre nye industriområder mellom flyplassen og E12.

Avtalen mellom Avinor og Ildgruben reinbeitedistrikt ble signert 6. mars 2023. Den 16. mars 2023 la miljø-, plan- og ressursutvalget i kommunen planforslaget ut på høring. Den 21. juni 2023 vedtok Rana kommunestyre en rullering av kommuneplanens arealdel med 20 mot 17 stemmer.

### Tilførselsveien fra E12 og utslippsledning til Ranelva

Den 26. september 2022 avfyrte ordfører Geir Waage den første salven med dynamitt på den nye Granheiveien fra E12 til flyplassen. Dermed var byggearbeidet formelt startet. Samme dag oppfordret Helgeland Event (HEV), ved markedssjef Trond Are Rasmussen og rådgiver Stian Lyberg, til samarbeid mellom Mo i Rana og Mosjøen og «å løfte i flokk som et lag». 

Den 15. oktober 2022 var det et informasjonsmøte om anleggsarbeidet, hvor grunneierne ble informert om arbeidet fremover. Den 1. november 2022 ble den gamle Granheiveien – avkjørselsveien fra E12, stengt. Den 7. november 2022 meddelte *[[Rana Blad]]* at PK Strøm AS foretok to sprengninger i uken, og i snitt sprengte bort 2&nbsp;400 m³ fjell per uke. Firmaet brukte droner til fjellmåling, noe som gikk fem ganger raskere enn tradisjonell landmåling.

I begynnelsen av oktober 2022 etablerte Tore Løkke AS seg på Skuggheia i nærheten av Nordlandsbanen. Underentreprenør er Båsum Boring AS, et firma fra Krøderen i Krødsherad kommune som ble startet av Narve Båsum i 1952. Med fire borerigger boret de i fjellet i Fagerliaområdet for å skape en utslippsledning til Ranelva. Bruk av totalstasjon til måling av avstand og vinkler, ga en feilmargin på under 2 mm. Tore Løkke AS var ferdige med sitt oppdrag 20. september 2023.

Den 20. desember 2022 hadde Avinor årets siste befaring på tomta, før de tok juleferie fra 22. desember 2022 til 2. januar 2023. Med på befaringen var byggeleder Trond Erling Vindenes, prosjektkoordinator Flemming Berthelsen og SHA/KU-koordinator Anne Rindahl Karlsen.

Den 11. januar 2023 hadde Avinor hovedvernerunde med fokus på samspillriggen, som driftes av Utleiekompagniet. SHA/KU-koordinator Anne Rindahl Karlsen konstaterte at alt er på stell i den nye riggen. Riggen hadde 41 kontorplasser, med 32 ansatte som er innleid av Avinor. Riggen hadde universell utforming, med heis mellom etasjene. Avdelingsleder Bernt-Stian Berntsen og driftsdirektør Kjell-Ove Sumstad var med på hovedvernerunden. Samspillsriggen ble overtatt av prosjektet 15. februar 2023. Inntil da lånte de en rigg av Momek Group AS, som har sitt sete i Svaboveien i Mo Industripark.

Veiene som PK Strøm bygde hadde foreløpig navnene «vei 20.000», «vei 21.000» og «vei 22.000», og møtes i ei stor rundkjøring inne på anleggsområdet. «Vei 21.000» går opp til terminalbygget.

«Vei 20.000» (ankomst fra E12 frem til rundkjøringen) var ferdig 1. mars 2023. 4. mars 2023 var Tore Løkke AS, gjennom underentreprenøren *Namsen Fjellservice AS* fra Namsos, ferdige med den siste sprengingsjobben. De hadde boret seg 290 meter ned gjennom fjellet fra Fagerlia mot Ranelva. Det som da gjenstod var å bore opp til rett dimensjon, ifølge anleggsleder Dag Hjalmar Aaknes.

«Vei 22.000» (den nye kommunale veien) var ferdig 23. juni 2023. I skjæringen ble det tatt ut 36.000 m³ fjell. Annet arbeid omfattet legging av stikkrenner, trekkrør for kabler og OPI-kanaler, og oppsetting av skilt og gatelys. Den 16. august 2023 startet entreprenøren Veidekke arbeidet med asfaltering av nye Granheiveien fra E12 fram til rundkjøringen før flyplassen («vei 22.000»). Den 24. august 2023 hadde asfaltarbeiderne lagt ut  tonn med asfalt. Asfalteringen av den 3.4 km lange nye kommunale veien var avsluttet den 4. juli 2024.

Det er trefelts bredde i E12 forbi tilkomstveien til flyplassen, med et venstresvingfelt for de som kommer fra vest, og høyresvingfelt for de som kommer fra øst. Dette sikrer god flyt i trafikken på E12 forbi lufthavnen.

38 anleggsarbeidere, fordelt på to skiftlag, jobbet med veien. Det ble brukt 180 000 kilo dynamitt under sprengning av fjell og skjæringer for å bygge anleggsveien og avkjøringen til E12.

### Gang- og sykkelvei

Den 16. oktober 2024 var Næsbø Skog A/S, med god hjelp fra Total Trafikkhjelp AS, ferdige med hogsten i forbindelse med den 2,5 km lange gang- og sykkelveien langs E12. Veien går fra Gruben frem til lufthavnen. De var da i gang med stubbefresing. Fra 23. januar 2025 gikk det av små salver, fire til fem ganger i uken, tidvis flere ganger daglig. Arbeidet pågikk frem til 28. april 2025. 

Den 17. oktober 2024 undertegnet Ranafirmaet Øijord og Aanes Entreprenørforretning A/S en arbeidskontrakt. Selskapet ble grunnlagt i 1990. Den 20. desember 2024 var selskapet i gang med å lage et 5 km langt vann- og avløpsanlegg (VA) fra Brennåsen til Fagerlia. De skal også legge gatelys og rør til tekniske installasjoner. Jobben vil kreve innsats fra rundt 25 mann, og arbeidet skal stå ferdig høsten 2025.

### Flystripa
Den 19. april 2023 signerte AF Gruppen en delkontrakt med Avinor for byggingen av flystripa. Den 25. mai 2023 startet AF Gruppen med hogst og etablering av renseanlegg for vannet fra anleggsdriften. 30 arbeidere var på plass med 30 anleggsmaskiner. Renseanlegget sørger for at Langtjønna ikke forurenses av anleggsarbeidene. En avtale med Momek Rooms gjorde at AF Gruppen ikke trenger en egen overnattingsrigg.

#### Masseforflytningen
Den 6. juni 2023 signerte AF-Gruppen en ny delkontrakt med Avinor. Samme dag var arbeidstokken økt til rundt 40, og 15 anleggsmaskiner var i gang med å flytte masser. Den 17. november 2023 var arbeidsstokken økt til 150 personer på hvert skift og maskinparken var vokst til omkring 60. Maskinene bestod av gravemaskiner, dumpere og tipptruckere, samt noen dosere og borerigger. Den 19. september 2023 kl 16:15 sørget en enkeltsalve for å sprenge 37.232 m³ fjell. Sprengingen krevde 29 446 kilo sprengstoff og hadde et utslag på 2,7 mm/s på nærmeste rystelsesmåler i Høglia, like ved innkjørselen fra E12. Grenseverdien er en svingningshastighet på 20 mm/s.

Den 8. desember 2023 rapporterte *[[Rana No]]* at en av Norges største masseforflytningsjobber foregikk i Fagerlia. Fjerde kvartal 2023 startet Leonhard Nilsen & Sønner (LNS) opp aktivitet i Fagerlia, etter en måned mobilisering. To gravemaskiner på 125 tonn, en Caterpillar 992 hjullaster på cirka 110 tonn (med 4 Erlau RUD-beskyttelseskjettinger på 13 tonn) og fem tipptruckere på 100 tonn, var i LNS sin maskinpark. De største dumperne hadde en kapasitet på 95-100 tonn, som tilsvarer rundt åtte lastebillass. AF Gruppen tok ut masser i vest og øst. LNS var i gang på midten og mot øst, og tok ut ca. 2,5 millioner m³ masse.

Den 19. desember 2023 feiret AF Gruppen at 1.000.000 m³ masse var forflyttet. Den 21. mars 2024 kunne Rune Semmingsen og Lars Ove Bredesen i AF-gruppen sammen med resten av prosjektet feire at 2.000.000 m³ masse var forflyttet. Den 22. mars 2024 gjennomførte AF-gruppen den nest største sprengningen i prosjektet. 32.000 m³ med fjell ble tatt ut. Den 6. august 2024 ble 47.376 m³ masse med fjell sprengt av 31.5 tonn med sprengstoff. Den 12. desember 2024 var totalt 4.448.000 m³ masse flyttet i Fagerlia; dette tilsvarer 1.7 ganger massen i Kheopspyramiden. Alle massene ble gjenbrukt innenfor anleggsområdet.

Det ble lagt 24.788 meter med rør til banelys og annen elektronikk i rullebanen.

#### Asfalteringen
Den 12. juli 2024 fikk Veidekke i oppdrag av AF Gruppen å produsere og legge asfalt på rullebanen, taksebaner og flyoppstillingsplasser i tillegg til landsiden med parkerings­plasser. Asfalten var kortreist fra fabrikken i Mo i Rana.

Den 2. september 2024 ble 700 meter asfaltert. Den 16. september var 850 meter asfaltert. Asfalteringen omfattet bærelaget og store deler av bindelaget. Fra 4. mai til 9. juli 2025 ble bærelaget asfaltert med 85.000 tonn med asfalt. Fra 25. august til 1. oktober 2025 ble slitelaget asfaltert; totalt ble det lagt 100.000 tonn asfalt på 830.000 m². Tykkelsen på rullebanen er 15 centimeter. Slitelaget er på fire centimeter.

Det ble brukt tre typer asfalt: (1) Ag16 til bærelaget, (2) Agb16 Pmb til bindelaget og (3) Ab11 Pmb til slitelaget. 95 prosent av asfalten består av steinmateriale som bindes sammen av den svarte jordoljen bitumen. Ytelsesgraden på bitumen i Fagerlia er PG 58-34. 58 er maxtemperaturen for asfalten og 34 minimumstemperaturen.

Et forsterkningslag på én meter består av gabbro, som ble fraktet inn på båter fra øya Tomma i nabokommunen Nesna. Over denne steinen ble forskillingslaget lagt, før det ble valset over seks ganger.

Den 22. september 2025 var de ferdige med å asfaltere to taksebaner (Alfa og Bravo), og den 1. oktober 2025 var de også ferdige med asfalteringen av Yankee.

Noe mindre mengder skal asfalteres i 2026.

### Energisentralen, terminal- og driftsbygget
Den 13. april 2024 signerte MBA Entreprenør AS en avtale om å bygge terminalbygget og driftsbygget, som skal huse brannstasjonen og lokaler for ansatte som jobber ved flyplassen. De skal bygge energisentralen og en kulvert mellom energisentralen og terminalen, sier prosjektleder Kenneth Svendsen i AF Gruppen Norge AS.

Terminalbyggets størrelse hadde 16. mai 2024 økt med 1209 m², eller 31%, i forhold til utkastene fra 2015. Dette ga rom for et ekstra bagasjebånd, større plass for kommersielle områder, og tilrettelegging for morgendagens teknologi i forhold til sikkerhetsskannere. Driftsbygget var også tilpasset moderne sweepere.

Det er ikke tegnet inn flybroer. En flybro er en sluse mellom terminalbygget og døra til flyet som  skjermer passasjerer for regn og vind, og letter adgangen for passasjerer med redusert mobilitet. Kommunedirektør Robert Pettersen sa at dette har en for høy kostnad.

#### Grunnstein-nedleggelsen
Den 15. april 2024 startet MBA Entreprenør AS jobben med en 160 meter lang kulvert for tekniske installasjoner til terminalbygget. Den 12. juni 2024 var forskaling-snekkerne halvveis ferdige med forskalings-jobben til kulverten.

Den 6. mai 2024 inviterte Abraham Foss, konsernsjef i Avinor, kong Harald og kronprins Haakon Magnus til å legge ned grunnsteinen til terminal- og driftsbygget. Den 23. juni meddelte kongehuset at de ikke kunne komme, men samferdselsdepartementet bekreftet at samferdselsminister Jon-Ivar Nygård møter opp.

Seremonien fant sted 23. september 2024 kl 12. Samferdselsminister Jon-Ivar Nygård, konsernsjef i Avinor Abraham Foss og ordfører Geir Waage holdt tale. Det var musikalske innslag. Darya Katyba og Bernhard Bornstein satte tonen for grunnsteinsnedleggelsen da de åpnet med «You Raise Me Up» av Rolf Løvland / Josh Groban. Sander Haueng Kristiansen og Lukas Amadeus Fenes Fagervik, fra klasse 6C på Gruben barneskole la ned grunnsteinen.

Ordførerne Paul Asphaug (Hemnes), Sølvi Anderssen (Hattfjelldal), Håkon Lund (Lurøy), Trond Sletten (Træna), Hanne Davidsen (Nesna), Inger Monsen (Rødøy) og Siv Aglen (Brønnøy) deltok også. Dønnas ordfører John-Erik S. Johansen (A) møtte opp uten stein.

#### Energisentralen
Den 31. mai 2024 fikk den lokale bedriften IMTAS i oppdrag å reise stålkonstruksjonen for terminalen og driftsbygget, og bygge energisentralen som er et betongbygg. 

Den 24. februar 2025 hadde energisentralen fått vegger; samme dag kom taket (et hulldekke) på plass. Elementene er prefabrikkerte hos Overhalla Betongbygg, og var lagret i lokalene til gamle Helgeland Betong før  byggestart. Energisentralen inneholder tekniske installasjoner knyttet til strøm, varme, vann og kjøling, som føres gjennom kulverten og inn i terminal- og driftsbygget. Bygget varmes opp av bergvarme, og her er det boret 16 energibrønner med en dybde på 300 meter mellom apron og rullebanen.

#### Terminalbygget
Den 30. april 2025 var perlingen godt i gang. 300 peler bærer terminalbygget. Fire borerigger satte ned i gjennomsnitt fem peler om dagen.

Fyllingen som byggene står på er opptil 38 meter og pelene spenner fra 12 til 40 meter. Hver pele ble borret en og en halv meter ned i grunnfjellet. Deretter ble pelene støpt ut og fikk påsveiset en pelehatt. På toppen av dette ble det støpt et pelehode, som danner grunnlaget for den konstruktive betongplaten.

Den 9. juli 2025 startet MBA Entreprenør AS betongarbeidet, og arbeidet med den første av syv plater i terminalbygget. Platen var på 1500 m². Den 12. august 2025 var de i gang med støping av neste plate. Den tredje av syv konstruktive betongplater, som danner fundamentet til bygget, ble støpt 20. august. Kl 5:45 ankom første betongbil byggeplassen. På en dag ble det blandet, levert og støpt 500 m² betong fra 72 biler. Den 22. september 2025 var de ferdig med å støpe fundamentet.

Den 13. august 2025 begynte reisingen av stålbjelkene på fundamentplatene.

Den 5. november var taket lagt, og den 28. november var fasaden til bygningen ferdig. Arbeidet pågikk da innvendig. Bygningen er på 11 000 m² og er synlig fra Mo i Rana sentrum. 

Motivet av fjellene på Sanna i Træna kommune (Trænstaven, Breitind, Mjåtind og Kjølen), av Petter Rønningsen, skal printes på sørsiden av fasaden i eloksert aluminium, våren 2027.

#### Driftsbygget
Den 25. november 2025 var taket lagt på driftsbygget. Den 18. desember var fasaden ferdig.

### Bodø Elektro som totalteknisk leverandør
I uke 51, 2024, undertegnet Elektro Bodø en kontrakt med AF-gruppen. Elektro Bodø skal være totalteknisk leverandør til flyplassen. Elektro Bodø har med seg erfaring fra både Oslo lufthavn (Gardermoen) og Bodø lufthavn når de går i gang i Mo i Rana. Det blir også hentet inn arbeidskraft fra rørleggervirksomheten Nilsson AS og søsterfirmaet Elektro Mo i Mo i Rana.

### Åpning våren 2027

Flyplassen åpnes våren 2027.

## Fotnoter



## Referanser


## Eksterne lenker
*Polarsirkelen Lufthavnutvikling
*Pressemeldinger | Avinor
* NY FLYPLASS I MO I RANA., Avinor