Klostergata 14 (Moss)

**Klostergata 14** er et bygg i Klostergata i Moss, og det står som et kulturminne. Huset er bevaringsverdig på bakgrunn av alder og representativitet som en del av et historisk gatemiljø langs Kongeveien, bygget er derfor vernet etter Plan- og bygningsloven (PBL.)

## Bebyggelse
Det ble bygget før 1900-tallet og har datering fra 1800- tallet. Bygget har opprinnelig en sveitserstil. Ifølge Byantikvar Berit Kolden, har huset skiftet vinduer og gjort andre endringer som gjør at sveisterstil elementer er fjernet. Hun sier at huset i dag ikke har en spesiell stil, men at vi fremdeles kan se at det opprinnelig var sveisterstil på grunn av bygningskroppen.

Sveitserstilen kom smått til Norge i 1840-årene. Industrialiseringen som nådde Norge på 1850-tallet, effektiviserte sag- og høvleribransjen. Dette gjorde at det ble tilgang på flere ferdige materialer, og det ble økt byggevirksomhet. Det er en del jernbanebygg, fra sent på 1800-tallet, som ble bygget i sveitserstil. Sveitserstilen ble veldig populær i Norge på den tiden, spesielt på landsbygda.

## Historie
Klostergata 14 er en boligeiendom. Det har vært et leilighetskompleks siden 1891. Gjennom tidene har matrikkelnummeret skiftet. Fra 1841 til 1884 hadde huset matrikkelnummer 201. I 1884 til 1933 var nummeret 16 og først i 1933 fikk huset matrikkelnummer 14.

På slutten av 1800-tallet var det rik vekst i næringslivet og mange bedrifter ble startet i denne tiden, disse var Moss Glassverk, Helly-Hansen, A/S Alpha, Moss Verft, M. Peterson og Søn, Moss Aktiemøller. De fleste av Møllebygningene ved fossen er bygget i 1890-årene. Mange av beboerne i Klostergata 14 jobbet i disse bedriftene. For eksempel var Hans Halvorsen arbeider i Helly Hansen.

Klostergaten var en tett bebygd håndverksgate i 1891. Det dukket opp flere håndverkere på grunn av handelspolitikken som Stortinget vedtok i 1850. Dette gjorde at alle kunne bli håndverker. Etter de store bybrannene i 1858 og 1881 var det et stort behov for håndverkere for å reparere skadene etter brannen. Det var mange håndverkere i gaten, og derfor var Klostergata en håndverksgate. Beboerne i Klostergata 14 er et godt eksempel på håndverkere. Senere gjennomførte kommunen en kvartalregulering av Skarmyra i 1905-10. Dette førte til at store deler av vestsiden i Klostergaten ble endret. Dermed munnet flere av hovedgatene på Skarmyra ut i Klostergata, som førte til at det ble færre eldre bygg og flere nyere bygg som ble bygget i tilknytting til disse gatene. 

Siden Moss ble en by hvor industrieiere kunne etablere seg, var det mange husmenn og landarbeidere flyttet til byen. Mange av disse var fra Småland, Dalsland og Värmland på andre siden av grensen. Svenske navn ble veldig vanlig i mossespråket. Det bodde en svensk familie i Klostergata 14 på 1900-tallet. 

## Beboere
**Kjøpmann Christoffersen** var den første registrerte beboeren i Klostergata 14. Han var eier i 1841.I 1868 var **Halvor Holmsen** eier av Klostergaten 14, han jobbet som tømmermann (en som bygde hus av tømmer) og dermed var en del av håndverksgaten.

**Georg Halvorsen** var den som eide Klostergaten 14 lengst. Han ble først eier i 1884. I tillegg eide han også nabotomta, som var en ubebygd offentlig plass. Halvorsen bodde i huset sammen med sin kone, Maren Halvorsen og deres fem barn. Han jobbet som pumpemester i 1885. I 1891 kan vi registrere at det var et leilighetskompleks, og familien Halvorsen bodde i Klostergata 14(datidens 16) i leilighet en, på denne tiden hadde Georg Halvorsen blitt forfremmet til brannkonstabel. Deretter ble han pumpeformand v. Moss Vandværk Kontor i år 1900. I år 1914 flytter familien til leilighet tre og Georg Halvorsen har fått jobb ved vegvesenet. Klostergata var en håndverksgate, men det faktum at Georg Halvorsen var brannkonstabel viser at det også var andre arbeidere enn håndverkere i gaten.

I 1891 bodde **A. Olsen** Klostergata 14 i leilighet to. Han arbeidet som cellulosearbeider. Det er et yrke innenfor industrialiseringen, der det produseres papp og papir. Dette var en del av industrialiseringen, siden det var maskinarbeid. Blant annet var Peterson en veldig kjent fabrikk i Moss for cellulosearbeid på denne tiden. I dag finnes ikke denne fabrikken, da den gikk konkurs i 2012. **O. Eriksen** bodde samme år i leilighet tre, og jobbet som tømmermann. Dette viser tilbake til håndverksgate faktumet.

I år 1900 flyttet **Albin Almkvist** inn i Klostergate 14 i leilighet to, med sin familie og **Johan Lindkvist**. Denne familien kom fra Sverige, flyttingen til Moss kan være grunnet et ønske om å etablere en industri i Moss. Almkvist var Montør Mekaniker og Linkvist var snekker. I leilighet tre bodde **Adolf Andresen** med ektefelle Thora Andresen og deres fire barn. Ektefellen arbeidet som hustru, som var vanlig på denne tiden. En hustru er en kvinnelig ektefelle som er hjemmeværende; hun er hjemme med barna, vasker hus og lager mat, mens mannen er ute og jobber. Dette er noe som har forandret seg veldig etter den tid, og i dag er det uvanlig at en kvinne er hjemmeværende. Adolf Andresen var tomtearbeider.

I 1914 flyttet sønnen til Georg Halvorsen, **Hans Hjalmar Halvorsen**, inn i leilighet en sammen med sin kone Anna Sofie Halvorsen og deres to barn Egill Haakon Halvorsen og Gunvor Margaret Halvorsen. Hans Halvorsen jobbet som fabrikkarbeider, som er et godt eksempel til industrialiseringen. I leilighet to bor **Adolf Jensen** og hans ektefelle Agda Jensen med deres sønn Alf Erik Jensen. Adolf Jensen jobbet som skomaker, og kona arbeidet som hustru.

I 1933 finner man **Hedvig og Arthur Halvorsen** som eiere for Klostergata 14. Dette regnes med å være arv etter faren deres, Georg Halvorsen.

## Referanser