Brunspurv

**Brunspurv** (*Passer eminibey*) er monotypisk art spurvefamilien (Passeridae) og inngår i slekten *[[Passer (slekt)|Passer]]*, som teller 28 arter og er den mest tallrike slekten i denne familien. Arten er utbredt i det nordøstlige og østlige Afrika.
## Taksonomi
Brunspurv var tidligere plassert i den monotypiske slekten *Sorella* (som er parkert), men har siden blitt flyttet til *Passer*.

## Biologi
Brunspurven er den minste av artene i spurvefamilien. Arten blir cirka  lang og veier typisk kun . Hannen har nøttebrun fjærdrakt, som blir gradvis mørkere og brunere i ansiktet. Vingene og stjerten har brunsorte fjær med med nøttebrune bremmer. I tillegg har primærfjærene bleke flekker ved basen. Hodet er relativt stort. Øynene har mørk brun iris. Nebbet er gråsort til sort og kort, men kraftig. De undre ekstremitetene er blekbrune. Hunnen har lysere grå krone og nakke, og gråfargen fortsetter over framryggen, som imidlertid også har langsgående gråsorte streker. Ellers ligner oversiden hannen, men nøttefargen er lysere. Strupen og overbrystet er lyst nøttebrunt og går gradvis over til hvit i buken og undergumpen. Nebbet ligner hannens, men det er nær beinfarget. Ungfuglene ligner hunnen, men er enda blekere.

Brunspurven er utbredt i det nordøstlige og østlige Afrika, fra det sentrale Tsjad (observert første gang i 2015), sørvestre Sudan og det nordlige og sørlige Sør-Sudan østover til Riftdalen i Etiopia, det nordlige og nordøstre Uganda og mye av Kenya, og videre sørover til det nordøstre, sentrale og østre Tanzania.

Arten er nomadisk og streifer rundt i store flokker utenfor hekketiden. Habitatet består i hovedsak av såkalt tørr *[[akasieslekten|Acacia]]*-savanne nær sumpområder og elevasjoner opp mot . Fuglene er stort sett granivore og eter typisk frø fra ulike typer gress og urter, men også husholdningsavfall. Avkommet mates med insekter, inkludert små biller, og mye frø fra gress. Brunspurver leter gjerne etter maten på bakken, både solitært, parvis og i flokk.

Brunspurver hekker året rundt, men typisk etter regn da tilgangen på insekter er størst. Fuglene hekker i kolonier, men koloniene kan være både blanda og ensartet. Både arten og hekkingen er nært knyttet til arter i veverfamilien (Ploceidae), og det hender stadig at gamle reder etter vevere gjenbrukes av brunspurven. Selve redet er gjerne en ganske uryddig globulær struktur av tørt gress med inngang på siden, som regel fôret med fjær og dun. Det er gjerne plassert i greinverket. Hunnen legger 3–4 egg og bruker gjerne 18–19 dager på inkubasjonen. Ungene mates trolig av hannen alene. Det er ukjent når avkommet forlater redet.

## Inndeling
Inndelingen og rekkefølge følger Birds of the World og er i henhold til Winkler, Billerman & Lovette (2020). Norske navn på verdens fugler følger Norsk navnekomité for fugl og er i henhold til Syvertsen *et al.* (2008, 2017, 2020). Eventuelle norske beskrivelser i parentes er ikke offisielle navn, men kun midlertidige beskrivelser.

* Passeriformes, spurvefugler
** Passeri, sangfugler
*** Passerida
**** Passeroidea
***** Passeridae, spurvefamilien (6 slekter, 43 arter)
****** *[[rustøye|Hypocryptadius]]* (monotypisk)
****** *[[Passer (slekt)|Passer]]* (28 arter)
******* *[[brunspurv|P. eminibey]]*, brunspurv (monotypisk)
****** *[[Gymnoris]]*, (4 arter)
****** *[[Petronia]]* (monotypisk)
****** *[[Carpospiza]]* (monotypisk)
****** *[[fjellspurver|Montifringilla]]*, fjellspurver, (8 arter)

## Referanser




## Eksterne lenker
*