Politikk i Sarpsborg

**Politikk i Sarpsborg** omfatter politikk i byen Sarpsborg samt deres folkevalgte til Stortinget.

Sarpsborg valgkrets var en egen valgkrets til stortingsvalgene 1853-1918. Fra 1885 representerte mandatet et parti, og de som hadde mandatet lengst var Karl Julius Arnesen (Høyre), Carl Berner (Venstre) og Ludvig Enge (Arbeiderpartiet). Det største politiske partiet i Sarpsborg er Arbeiderpartiet, som før valget i 2023 hadde hatt ordføreren sammenhengende siden 1913. I 2023 vant den borgerlige siden valget, og ordføreren i Sarpsborg er nå Magnus Arnesen fra Høyre.

Sammenliknet med gjennomsnittet for Østfold og Norge bruker Sarpsborg kommune mindre penger på administrasjon, og mer penger på grunnskole og omsorgssektoren. Kvinneandelen i kommunestyret er klart høyere enn landsgjennomsnittet. Valgdeltakelsen i Sarpsborg var i 2023 på 54,4%, som er høyere enn gjennomsnittet i Østfold (50,1%), men lavere enn landsgjennomsnittet (62,4%). Den laveste valgdeltakelsen var Alvim, med 41,4% deltakelse, mens den høyeste valgdeltakelsen var Jelsnes med 66,7%.

## Historie
### Storkommunen Sarpsborg
I 1991 ble bystyret for den nye storkommunen etablert, og 1995 startet Jan Engsmyr en 16-årig ordførerepoke med økende oppslutning valg for valg, fra 33 til 49 prosent. Etter 1995-valget var det nødvendig å tilby Høyres Per Olaf Toftner å bli varaordføreren for å sikre videre Ap-styre, grunnet suksessen til en protestliste som ville hindre nedleggelse av lokalsykehuset i Sarpsborg. I 1999 lyktes Engsmyr med å få tilbake sykehuset, ved at sykehuset i Fredrikstad ble vedtatt erstattet med et nybygd i Sarpsborg, som åpnet i 2015. Fra 1999 har Ap og SV hatt flertall, og Sarpsborg utmerket seg i Engsmyr-epoken med å si nei til bompenger, samtidig som kommunen hadde relativt stabil økonomi uten behov for store økninger i eiendomsskatten. Etter valget i 2011 behøvde Aps nye ordfører Sindre Martinsen-Evje kun støtte fra SVs ene mandat for å sikre flertall, men Senterpartiet og Venstre ble også innlemmet i samarbeidet.

### Uenigheter om jernbanekorridorer
I 2015-valget økte Ap med ett mandat og fikk flertall alene. Men i denne perioden skulle plankorridorene for fremditig jernbane gjennom byen fastsettes. Ap og Høyre gikk da inn for å kun utrede korridorer som forutsatte kryssing av Glomma ved Greåker og Sarpsfossen, og minimum to stasjoner i Nedre Glomma: Én i Fredrikstad og én i Sarpsborg. På et bystyremøte i 2016 var det grunnet sprikende stemmegiving i Aps gruppe et flertall for også å utrede korridorer med felles stasjon mellom byene (ved E6 eller nær Østfoldhallen), men Ap fikk etter en lengre pause overtalt en kongolesisk innvandrerrepresentant til å stemme for å utsette saken. Før saken skulle behandles på ny året etter hadde Høyre snudd. Jernbanesaken førte til enorm uro og avskalling. To Ap-representanter, Høyres partileder og representanter for KrF og Frp meldte seg ut og ble uavhengige representanter. Tre av representantene samlet seg i "Sammen For Sarpsborg", mens Høyres partileder etablerte "Det Rette Parti" sammen Frps tidligere stortingsrepresentant Jon Gåsvatn og Toftner som var Høyres varaordfører da de styrte med Ap på 1990-tallet. Den siste delen av bystyreperioden var Ap på grunn av avskallingen derfor avhengig av støtte fra både SVs og Miljøpartiet De Grønnes representant, eller én av de to Senterparti-representantene. Venstres representant gikk inn i Høyre midtveis i bystyreperioden.

## Valgresultater

#### Kommunestyrevalget 2023

#### Kommunestyrevalget 2019

## Lokallag
### Kristelig folkeparti

KrF har røtter tilbake til 1913. En lokal liste stilte til valg i Sarpsborg som «Kristelig folkeparti». Ifølge avisreferatene møtte det opp «ca 70 stemmeberettigede – hvorav flere kvinner» på møtet hvor valglista ble satt opp. Partiet ville innføre kommunal alderspensjon og i skolepolitikken ville Sarpsborg KrF kjempe for gratis skolemateriell. KrF fikk 6 representanter i de tre første periodene i Sarpsborg bystyre. Ved direkte valg til skolestyret i 1919 ble KrF det nest største partiet i Sarpsborg. Det første lokale kvinnelag i KrF ble stiftet i Sarpsborg i 1937. Da landspartiet til KrF ble etablert i Bergen i 1938 ble Birger Kronhaug fra Sarpsborg valgt inn i det første landsstyret for Kristelig Folkeparti.

Den 11. august 1945 ble fylkeslaget til Østfold KrF konstituert på et møte i Sarpsborg. Bernt Fjell fra Sarpsborg ble valgt til KrFs første fylkesformann i Østfold. Fylkeslagets første vedtekter ble utarbeidet av Bertil Kronhaug fra Sarpsborg, Karl Bjørnland fra Tune og Peder Svenningsen fra Skjeberg. Den 3. september 1945 ble Østfolds første stortingsnominasjonsmøte avholdt i Sarpsborg. KrF fikk 17&nbsp;129 stemmer i Østfold ved stortingsvalget i 1945. Helt siden den gang har KrF vært representert på Stortinget for Østfold. I 1946 ble Dagmar Bang fra Sarpsborg den første formannen i Østfold KrFs fylkeskvinnelag. Året etter ble det landsdekkende kvinnelaget stiftet i Oslo.

Etter annen verdenskrig har oppslutningen til Sarpsborg KrF i lokalvalg vært omtrent på landsgjennomsnittlig nivå. F.eks. da KrF på landsbasis fikk 11,5 prosent oppslutning i kommunestyrevalget 1975 var oppslutningen om KrF lokalt i kommunene Sarpsborg, Tune, Skjeberg og Varteig totalt 3&nbsp;352 av 24&nbsp;533 stemmer. KrF fikk ved forrige kommunevalg (2007) 6,7 % av stemmene og tre representanter i Sarpsborg bystyre.

Sarpsborg Kristelig Folkepart har pr. 2023 ca 300 medlemmer. Ann-Karin Aarvik, Ståle Solberg og Annar Hasle sitter i bystyret for KrF i Sarpsborg. Annar Hasle er gruppeleder.

### Arbeiderpartiet
Sarpsborg Arbeiderparti ble stiftet i 1903. I 1910 ble Ludvig Enge valgt inn som første stortingsrepresentant fra Sarpsborg Arbeiderparti.

Fra 1914 til nå (pr. 2023) har de hatt ordføreren sammenhengende.

## Referanser