Athabaskiske språk

**Athabaskiske språk** er ei språkgruppe som blir snakka i dei vestlege delane av Nord-Amerika. Dei omtrent 40 athabaskiske språka blir snakka i Alaska, i nordvestlege Canada og i sørvestlege og vestlege USA av til saman bortimot 180&nbsp;000 talarar. Det mest kjende av dei er navaho, som med 150&nbsp;000 talarar er det største indianarspråket i USA.

## Klassifisering av dei athabaskiske språka

Athabaskisk er delt i tre greiner: Nordathabaskisk (i Alaska og Nordvest-Canada), Stillehavsathabaskisk (Oregon, California) og sørleg athabaskisk. Klassifikasjonen under er basert på Campbell 1997, Mithun 1999 og weblenkjene under «Kjelder».

### Athabaskisk
#### Nord-athabaskisk
* *Sentral-Alaska - Yukon:*
** *A. Koyukon*
*** Deg xinag (også ingalik, deg hit'an, kaihyuhkotana) (nesten †)
*** Holikachuk (også innioko) (nesten †), 
*** Koyukon (også ten'a, co-yukon) (300), kolchan (øvre kuskokwim) †
** *B. Tanana-tutchone*
*** Nedre tanana (minto) (nesten †), 
*** Øvre tanana (nabesna) (100), 
*** Tanacross (også tanana, dandey in, dineh su, tananatana) †
*** Tutchone (også gens de bois, gunana, nahane, nahani, tutchonekutchin) (400)
** *C. Han-Gwich'in*
*** Hän (også han, moosehide, dawson, gens du fou, han gwich-in) 
*** Gwich'in (kutchin, loucheux, takudh) (700)
* *Sør-Alaska:* 
** Ahtna (også athena, copper river) (100)
** Dena'ina (også tanaina) (100)
* *Nordvest-Canada:* 
** *A: Cordillera*
*** Kaska (400), tagisk †
*** Tagisk (også gunana, nahane, nahani, si-him-e-na)
*** Tahltan (nahanni) (nesten †), 
*** Sekani (300), 
*** Danezaa (også beaver, tsattine, dunne-za, deneza, gens de castor) (300)
** *B: Mackenzie*
*** Slavey-hare  
*** Dogrib (tlicho) (3.000)
** *C: Cheipewya*
*** Dene suline (også chipewya, dené) (4&nbsp;000)
* *Tsetsaut*
** Tsetsaut (også ts’ets’aut, nahane, nahani, portland canal, wetalth) †
* *Sentrale Britisk Columbia:*
* Babine-Witsuwit'en (også: nordcarrier, babine carrier, bulkey valley),
** Chilcotin (også tsilhqot'in, tinneh, chilkhodins, tsilkotin) (700), 
** Nicola (tinneh) †
* *Sarsi*
** Tsuut'ina (også sarsi, sarcee, tsuu t'ina) (nesten †)
* *Kwalhioqua-Tlastkanai*
** Kwalhioqua-Tlastkanai †
#### Stillehavsathabaskisk
* *Oregonathabaskisk*
** Øvre umpqua †
** Tututni (også rogue river, coquille)
** Galice (også øvre rogue river)
** Tolowa †
* *Californiaathabaskisk*
** Hupa-chilula (nesten †), mattole - Bear River †, Eel River †
#### Sørathabaskisk/apache
* Kiowa-apache (også plains apache, na'isha) (nesten †), 
* *Vest:* 
** Navaho (navajo) (150&nbsp;000), 
** Coyotero (vestleg apache) (13&nbsp;000), 
** Mescalero-chiricahua (1&nbsp;500)
* *Aust:* 
** Jicarilla (1&nbsp;000), 
** Lipan †

## Bakgrunnsstoff
; Nordamerikanske språk 

* Marianne Mithun: *The Languages of Native North America.* Cambridge University Press, Cambridge 1999.
* Lyle Campbell: *American Indian Languages.* Oxford University Press, Oxford 1997.
* Joseph Greenberg: *Language in the Americas.* Stanford University Press, Stanford 1987.

; Athabaskiske språk 

* E.-D. Cook: *Athabaskan linguistics: Proto-Athabaskan phonology.*, «Annual Review of Anthropology», 10, 1981, 253-273.
* E.-D. Cook & K. Rice: *Introduction*, i: Athabaskan linguistics: Current perspectives on a language family., Mouton de Gruyter, Berlin 1989, 1-61 ISBN 0-89925-282-6.
* E.-D. Cook & K. Rice (red.): *Athabaskan linguistics: Current perspectives on a language family.*, Trends in linguistics, State-of-the-art reports (No. 15), Mouton de Gruyter, Berlin 1989. ISBN 0-89925-282-6.
* E.-D. Cook: *A Sarcee Grammar.* Vancouver 1984.
* V. Golla: *Sketch of Hupa, an Athabaskan Language.* Handbook of North American Indians; vol. 17: I. Goddard (ed.), Languages. Washington 1996.
* H.-J. Pinnow: *Die Sprache der Chiricahua-Apachen.* Hamburg 1988.
* K. Rice: *A Grammar of Slave.* Berlin 1989.
* M. E. Krauss: *The proto-Athabaskan-Eyak and the problem of Na-Dene: The phonology.* «International Journal of American Linguistics», 30 (2), 1964, 118-131.
* M. E. Krauss: *The proto-Athabaskan-Eyak and the problem of Na-Dene, II: The morphology.*, «International Journal of American Linguistics», 31 (1), 1965, 18-28.
* M. E. Krauss: *Noun-classification systems in the Athabaskan, Eyak, Tlingit and Haida verbs.* «International Journal of American Linguistics», 34 (3), 1968, 194-203.
* M. E. Krauss & V. Golla: *Northern Athabaskan languages.* I: J. Helm (red.), Subarctic, Handbook of North American Indians; vol. 6, Smithsonian Institution, Washington, D.C., 1981, 67-85.
* M. E. Krauss & J. Leer: *Athabaskan, Eyak, and Tlingit sonorants.* Alaska Native Language Center research papers (No. 5). University of Alaska, Alaska Native Language Center, Fairbanks, AK, 1981.

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:de:Athapaskische Sprachen|Athapaskische Sprachen]]» frå ,  den 25. november 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
*** Marianne Mithun: *The Languages of Native North America.* Cambridge University Press, Cambridge 1999.
*** Lyle Campbell: *American Indian Languages.* Oxford University Press, Oxford 1997.
*** Ernst Kausen, Klassifikation der indigenen nordamerikaniske Sprachen. (DOC)
*** Nord- und mesoamerikaniske Sprachen
*** Indianersprachen
*** Ethnologue: Languages of the World