Eldar Heide

**Eldar Heide** () er ein norsk filolog og professor i norsk ved Høgskulen på Vestlandet.

## Virke
Heide har magistergrad i norrøn filolog og tok i 2006 doktorgraden (dr.art.) ved Universitetet i Bergen med avhandlinga *Gand, seid og åndevind*.

Eldar Heide er professor i norsk ved Høgskulen på Vestlandet. Han har hatt ulike stillingar ved Høgskulen i Bergen frå 2014. Han var sekretær for Statens namnekonsulentar for norske stadnamn i Nord-Noreg 1998-2002 og han sit i Klagenemnda for stadnamnsaker frå mai 2020.
I september 2022 starta Heide podkasten Tru og meining i gammal tid. I januar 2025 fekk han det formelle ansvaret for nettstaden segner.no.

Den faglege profilen til Eldar Heide tar utgangspunkt i norrøn filologi slik det vart praktisert av dei første generasjonane av norrøntfilologar, der målet var (og for Heide er) å få ei heilskapleg forståing av det gamle samfunnet. Til det tar han i bruk alt tilgjengeleg materiale: Lingvistisk analyse av språklege minnesmerke, analyse av innheldet i dei gamle tekstane og av den førkristne religionen. 

Sentrale bidrag til faglitteraturen er etymologiar til sentrale ord som «viking» (2005, 2008) og om stadnamn som «Noreg» (2017) «Stjørdal» (2022) og *Håja* (2013). Arbeida hans om «horg» (2015, 2025) kombinerer etymologi og religionshistorie til ei ny forståing av stadnamna med *horg*, som han i monografien om emnet (2025) argumenterer for er av ulike typar i det nordgermanske språkområdet. Heide har også forska på møtet mellom samisk og norrøn religion, både i doktoravhandlinga si (2006) og i seinare arbeid (2022).

Når det gjeld meir moderne språk har han forska på språkendring i tidleg moderne tid (2013b) om overgangen frå mellomnorsk til nynorsk (2010).

Eit sentralt metodologisk prinsipp for heide er den såkalla retrospektive metoden, dvs. at i tillegg til dei historiske kjeldene tar forskaren i bruk seinare segner og folklore til å kaste lys over samfunnet på eldre samfunnssteg. Heide har m.a. tatt initiativ til eit Nettverk for retrospektiv metode for fagfolk som er interessert i å dra nytte av ein slik innfallsvinkel. I Heide (2009) drøftar han metodologiske aspekt ved denne metoden. Fagleg sett står den breie innfallsvinkelen Heide deler med dei første generasjonane av norrøntfilologar ofte i opposisjon til to dominerande trendar innafor faget det siste hundreåret: Først den heilskaplege innfallsvinkelen til forsking på førmoderne tid vart i første helfta av 1900-talet kritisert av forskarar som såg bort frå forklaringar grunna i (eldre) religion og mytologi og i seinare tiår ei stadig aukande spesialisering som har delt studiet av eldre tid opp i fleire og fleire deldisiplinar. Den breie innfallsvinkelen til Heide samsvarer med ei auka interesse for norrøn kultur i samtida, noko som kjem godt fram i interessa for podkasten *Tru og meining i gammal tid*.

## Publikasjonar (utval)

* 2005: *Víking – ’rower shifting’? An etymological contribution.* Arkiv för nordisk filologi. 41-54.
* 2006: *Spinning seiðr.* In Anders Andrén et. al. (red.): Old Norse religion in long-term perspectives. Origins, changes, and interactions. An international conference in Lund, Sweden, June 3-7, 2004. Vägar till Midgård 8. Lund: Nordic Academic Press. 164-70.
* 2006: Gand, seid og åndevind. Avhandling til graden dr. art, Universitetet i Bergen.
* 2008: "Viking, week, and Widsith. A reply to Harald Bjorvand". Arkiv för nordisk filologi 123, pp. 23–28.
* 2009: *More inroads to pre-Christian notions, after all? The potential of late evidence.* Á austrvega. Saga and East Scandinavia. Preprint Papers of The 14th International Saga Conference. Uppsala, 9th–15th August 2009. 361-68.
* 2010: *Tjukk l – Retroflektert tydeleggjering av kort kvantitet. Om kvalitetskløyvinga av det gamle kvantitetssystemet.* Maal og minne 3-44.
* 2012: *Loki, the Vätte, and the Ash Lad: A Study Combining Old Scandinavian and Late Material.* Viking and Medieval Scandinavia 7 (2011), 63–106.
* 2013a: "Håja / *Háey i Troms og Finnmark – høgøya og hai(finne)øya?” *Namn og nemne*. 101-06.
* 2013b: "Tidleg dialektkontakt i Nord-Noreg". *Maal og minne* hefte 1-2013. 14 sider.
* 2014: *Contradictory cosmology in Old Norse myth and religion – but still a system?* Maal og minne. 102-43.
* 2014: *Møte i døra. Tyranni, rett og sjølvbedrag i Egilssoga – og tvitydige situasjonar i islendingsogene*. 7-40.
* 2014: *The early Viking ship types*. Sjøfartshistorisk årbok 2012. 81-153.
* 2015: *Hǫrgr in Norwegian names of mountains and other natural features*. Namn og Nemne 2014. 7-51.
* 2017: *Det norske språkmangfaldet og opplæringa i norsk som andrespråk*. Norsklæreren 3-2017. 16-27.
* 2017: *Noregr tyder nok vegen mot nord, likevel*. Namn og nemne 2016. 13-37.
* 2018: *The Literary Re-Use of Myths in Þorsteins þáttr bǿjarmagns: A Key Elf Queen Legend and Another Twist on the Twist*. I Daniel Sävborg & Karen Bek-Pedersen (red.): Supernatural Encounters in Old Norse Literature and Tradition. Borders, Boundaries, Landscapes 1. Turnhout: Brepols. 215-37.
* 2018: *Áns saga bogsveigis – A Counterfactual Egils saga and yet another Twist on the Myth of Þórr’s Visit to Útgarða-Loki*. Edda. 147-61.
* 2022: "Stjørdalen, Stjørna og Skjørin – med nokre metodevurderingar". Namn og nemne 39. 69-88.
* 2022: Old Icelandic and Sami ancestor mountains: A comparison. I: Håkan Rydving & Konsta Kaikkonen (eds.): *Religions around the Arctic. Source Criticism and Comparisons*. Stockholm: Stockholm University Pres. 31-76.
* 2025: ''Pre-Christian hǫrgr: passages through barriers. Oslo: Scandinavian University Press.

## Kjelder

## Bakgrunnsstoff
* Privat/fagleg nettside