Dagaare

**Dagaare** er språket til dagaabafolket i Ghana, Burkina Faso og Elfenbeinskysten. Språket har vorte skildra som eit dialektkontinuum som også inkluderer språka wali og birifor. Alt i alt er det rundt 1,3 millionar dagaaretalarar. Talarane i  dei nordlege, sentrale, vestkege og sørlege områda  refererer til språket med ulike namn. I Burkina Faso kallar dei språket dagara og i Elfenbeinskysten seier dei birifor. Det mest utbreidde namnet er likevel «dagaare».

*[[Ethnologue]]* delar dagaare opp i tre språk:

* Sørleg eller sentral dagaare som hovudsakleg blir snakka i Ghana
* Nordleg dagara som hovudsakleg blir snakka i Burkina Faso
* Dagaari Dioula, som hovudsakleg blir snakka i Burkina Faso, og har fått stor innverknad frå det genetisk ikkje-relaterte dioula-språket

## Utbreiing
{

  "type": "FeatureCollection",
  "features": [
    {
      "type": "Feature",
      "properties": {
          "fill": "#8700FF",
    "fill-opacity": 0.5,
    "stroke": "#8700FF",
    "stroke-width": 1,
    "stroke-opacity": 1
     },
      "geometry": {
        "type": "Polygon",
        "coordinates":[[-1.374204,10.3793482,0],[-1.4200909,10.4261544,0],[-1.354173,10.4477635,0],[-1.4008648,10.4761232,0],[-1.4461835,10.4612684,0],[-1.4736493,10.4828751,0],[-1.4475567,10.5233835,0],[-1.4887555,10.5341849,0],[-1.5189679,10.5665867,0],[-1.5175946,10.5935856,0],[-1.5629132,10.5962853,0],[-1.5780194,10.7298934,0],[-1.5368207,10.7474336,0],[-1.5203412,10.7825108,0],[-1.4832623,10.7852089,0],[-1.4956219,10.8175839,0],[-1.4516766,10.8378165,0],[-1.4571698,10.9065972,0],[-1.4310773,11.0211963,0],[-1.6247113,11.0225442,0],[-1.6150982,10.9821028,0],[-1.6865094,10.9901915,0],[-1.6837628,10.9497456,0],[-1.7661603,10.9605317,0],[-1.7689068,11.0090644,0],[-2.2385724,11.0009761,0],[-2.6203473,11.0090644,0],[-2.6969339,11.0087999,0],[-2.683201,11.0384548,0],[-2.626896,11.0559768,0],[-2.6255227,11.0937128,0],[-2.6886941,11.1799484,0],[-2.7340127,11.1826428,0],[-2.7614785,11.1341389,0],[-2.8122903,11.2378735,0],[-2.8837014,11.2540365,0],[-2.8425027,11.3025203,0],[-2.9413797,11.3294522,0],[-3.0210305,11.3456101,0],[-3.1006814,11.3321452,0],[-3.1913186,11.3536887,0],[-3.2517434,11.2675051,0],[-3.2792093,11.1786011,0],[-3.3616067,11.1866844,0],[-3.3835794,11.1300966,0],[-3.4330178,11.1624338,0],[-3.5703469,11.0734977,0],[-3.6005594,11.0411506,0],[-3.537388,10.9980155,0],[-3.6115457,10.9845345,0],[-3.6829568,10.9252108,0],[-3.6390115,10.8901503,0],[-3.7296487,10.8820589,0],[-3.7186624,10.8308078,0],[-3.6774636,10.7714535,0],[-3.7159158,10.7174849,0],[-3.7049295,10.6662059,0],[-3.7021829,10.5393205,0],[-3.6802102,10.4826102,0],[-3.7049295,10.3853682,0],[-3.7790872,10.3286298,0],[-3.7378885,10.288096,0],[-3.7351419,10.1989035,0],[-3.8120462,10.1232054,0],[-3.8202859,10.0339669,0],[-3.8834573,10.1015741,0],[-3.9328958,10.0474894,0],[-3.9740945,10.0042152,0],[-3.9164163,9.9663455,0],[-3.8862039,9.9338823,0],[-3.8092996,9.8932987,0],[-3.773594,9.920355,0],[-3.7049295,9.9447037,0],[-3.6472512,9.9149439,0],[-3.6280252,9.9528196,0],[-3.5840799,9.9284714,0],[-3.4549905,9.9338823,0],[-3.3423806,9.8932987,0],[-3.3066751,9.9149439,0],[-3.2709695,9.850004,0],[-3.202305,9.925766,0],[-3.1611062,9.8554162,0],[-3.1006814,9.8175293,0],[-3.0594827,9.7336215,0],[-2.9990579,9.7390356,0],[-2.919407,9.5522007,0],[-2.8150369,9.4519715,0],[-2.7546121,9.4194584,0],[-2.6915334,9.505196,0],[-2.7636311,9.5620776,0],[-2.7629445,9.6196267,0],[-2.7553914,9.6541514,0],[-2.6187489,9.6717509,0],[-2.5789235,9.7137152,0],[-2.5452779,9.7258974,0],[-2.5404713,9.7522906,0],[-2.3975564,9.7742247,0],[-2.3214314,9.8098071,0],[-2.2190286,9.7931712,0],[-2.1854756,9.8118369,0],[-2.0570729,9.8043942,0],[-1.9086648,9.8418857,0],[-1.8454934,9.8175293,0],[-1.7528889,9.8301047,0],[-1.7460225,9.8571661,0],[-1.6916848,9.9095327,0],[-1.7151234,9.9586268,0],[-1.7237065,9.9907495,0],[-1.7246438,10.0285577,0],[-1.6686032,10.0428152,0],[-1.6402791,10.0372372,0],[-1.6112683,10.0678309,0],[-1.6083501,10.1286716,0],[-1.6584752,10.1584118,0],[-1.6449929,10.2178252,0],[-1.6296361,10.2773447,0],[-1.5506718,10.3435494,0],[-1.4991734,10.4164935,0],[-1.4552281,10.4185195,0],[-1.4057896,10.3847514,0],-1.374204,10.3793482,0] } 
    } ]
}

## Ortografi

Dagaare er eit tonespråk, og tonar blir markert med diakritiske teikn:

* Grav aksent for låge tone:  ; 
* Akutt aksent for høg tone:  ;
* og ingen aksent for mellomtone.

Nasalisering vert markert med bruk av tilde.

Dagaareortografien som er i bruk i Ghana markerer ikkje tone, og dei bruker  for ŋ.

## Fonologi
Konsonantar og vokalar i dagaare:

### Vokalar

### Konsonantar

 kan opptre som allofoner av  .

Dagaare i Ghana har 25 konsonantar og to halvvokalar.

## Grammatikk

### Tone
Dagaare er eit tonespråk med eit tonivåtonesystem med ein fallande høgtone. Dagaare-tonesystemet har to grunnfunksjonar, ein leksikalsk og ein grammatisk funksjon. Den leksikalske funksjonen gjev opphav til leksikalske skilnader og skil mellom ulike ord. Den grammatiske funksjonen er ansvarlig for tilfelle der ulike tonemarkeringar på eit segment resulterer i ulike grammatiske former.

#### Leksikalsk funksjon

#### Grammatisk funksjon

### Nomenklassar

### Pronomen
Framstillinga her byggjer på Bodomo 1997.
#### Personlege pronomen
I dagaare viser personlege pronomen ikkje kjønnsforskjell. For subjektpronomen er det ein skilnad mellom sterke og svake personlege pronomen. Dessutan er det ein skilnad mellom menneskelege og ikkje-mennesklege former for tredje person fleirtal. 

#### Refleksive pronomen
Refleksivitet blir uttrykt med orda *mengɛ* eller *mengɛ tɔr* i einingsmål og *menne* eller *menne tɔr* i fleirtal etter dei ulike personlege pronomena. 

#### Resiproke pronomen
Gegynnsame etternavn i Dagaare består av formene *tɔ, tɔ soba, taa* og *taaba*. Den vanligaste forma er *taa*.
&nbsp;

#### Relative pronomen
Det er ingen skilnad mellom menneskelege og ikkje-menneskelege relative pronomen i Dagaare. For begge er relativpronomenet *nang*.
&nbsp;&nbsp;

#### Spørjepronomer
Spørjepronomen er danna av ei rot  [o-] ("kva") som tar eit sufiks. Dagaare har òg spørjepronomeena [*yeŋ-*] ('kvar'), [*ʔaŋ-*] ('kven') og [*wʊla-*] ('kor mange').

#### Possessive pronomen
Eigarskap blir uttrykt med orda *toɔr* og *den* i eintal og *deme* i fleirtal, orda tyder "eige", og dei blir kombinert med eit personleg pronomen. 

#### Demonstrative pronoumen
På same måte som personlege pronomen, er det ein skilnad mellom menneskelege og ikkje-menneskelege former for tredje person fleirtal. 

#### Indefinitte pronomen
Det ser ikkje ut til at dagaare har indefinitte pronomen, det kombinerer heller eit substantiv som "person" eller "kropp" med elementet *kang* for å uttrykke ubestemte konsept som "noko" eller "nokon".
&nbsp;

## Syntaks

### Ordstilling
Den typiske ordstillinga for dagaare er SVO (subjekt-verb-objekt). Dette kan sjåast i dei neste døma som viser ei intransitiv setning, ei transitiv setnining som inkluderer eit adverb og ein ditransitiv setning.
&nbsp;&nbsp;&nbsp;

### Verbefraser
VP i Dagaare består av ein preverbal partikkel som uttrykker tempuns, sjølve predikatet og ein postverbal partikkel.

#### Preverbale partiklar
Daagare markerer preteritum og futurum ved bruk av preverbale partiklar. Presens er umarkert  Desse preverbale partiklane fungerer som hjelpeverb i indoeuropeiske språk og leksialiserer tempus og aspekt.

Habitiv blir i dagaare uttrykt som ein preverbal partikkel, *mang*. Denne preverbala partikkelen kan berre stå etter subjektet.

#### Viktige partiklar

Desse preverbale partiklane er vanskelege å klassifisere som temporale, aspektuelle, modale og polaritetspartiklar, sidan sambandet mellom polaritet og tempus i Mabia-språka er svært nært. Dette tyder at ein preverbal partikkel kan uttrykke ei positiv eller negativ handling i fortid * (da) * eller ei positiv eller negativen handling i framtida * (na) *. *na*-partikelen uttrykker for eksempel  ikkje berre tempus, men òg positiv polaritet. *kong* er ikkje berre ein negasjon av ein handling, men viser òg tempus for handlinga.

#### Hovudverb
Hovudverbet i dagaare består av ein verbstamme og eit sufiks. Dette suffikset uttrykker perfektiv eller imperfektiv aspekt. I dette systemet vurderer talaren  ei handling som enten fullført eller ufullført, uavhengig av om handlinga skjer i notid eller fortid. Det er det verbale sufikset *-ng* i dagaare, som har til oppgave å stadfeste eller understreke den verbale handlinga. Dette affikset står i komplementær distribusjon til den postverbale partikkelen *la*.
&nbsp;&nbsp;&nbsp;
Dei fleste verbstammane i Dagaare er består av ei staving og dei blir kombinert med bøyingsaffiks, framforelt aspiktuelle affiks. Det er tre ulike  affiksformer, ei imperfektivt eller progressivt affiks (*-ro*) og to perfektive affiks (* (-Ø , -e) *. Imperative former er homofone med perfective transitive former. I tillegg kan verb bli klassifisert i opposisjonspar avhengig av kausativitet, transitivitet, reversivitet og andre avledningsprosesser.

#### Postverbale partiklar
Den postverbale partikkelen *la* markerer faktivitet, polaritet, stadfesting eller til og med emfase. Han står vanlegvis i postverbal posisjon, men under særleg pragmatiske vilkår kan det òg skje preverbalt. *la*-partikelen står  i komplementær distribusjon med negative polaritetpartiklar.

### Spørsmål
Det er to typar spørsmål i Dagaare. Vanlegvis blir spørsmål danna av eit spørjeord i setningsinitial posisjonen, men i nokre tilfelle står spørjeordet i setningsfinal posisjon eller  in situ.

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:en:Dagaare language|Dagaare language]]» frå ,  den 31. mars 2025.*  

## Bibliografi

* Bodomo, Adams 1997: *The Structure of Dagaare*, CSLI, Stanford University.

## Bakgrunnsstoff

* Alphabet and pronunciation at *Omniglot*
* Bodomo, Adams, "The Dagaare language and its speakers: Introduction"
* PanAfriL10n page on Dagaare
* Bibliography of Dagaare Studies
* Journal of Dagaare Studies
* Database of audio recordings in Dagara - basic Catholic prayers

* 
* The VP-periphery in Mabia languages