open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vitskap i 1805

**Vitskapsåret 1805** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1805.

## Hendingar
* 7. april - Lewis og Clark-ekspedisjonen forlet Fort Mandan i retning mot Stillehavet.
* 9. august - Zebulon Pike forlet Saint Louis for å utforske elva Mississippi.
* 16. november - Lewis og Clark-ekspedisjonen nådde Stillehavet ved munningen av Columbia River.
* John Dalton publiserte *Absorption of Gases*, den første oversikta over relative atomvekter.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: Humphry Davy, britisk kjemikar.

## Fødde
* 1. februar - Samuel Earnshaw, engelsk prest og matematikar (død )
* 13. februar - Peter Gustav Lejeune Dirichlet, tysk matematikar (død )
* 12. mai - William Rowan Hamilton, irsk matematikar, fysikar og astronom (død )
* 16. desember - Isidore Geoffroy Saint-Hilaire, fransk zoolog (død )
* 20. desember - Thomas Graham, skotsk kjemikar (død )

## Døde
* 23. januar - Claude Chappe, fransk oppfinnar av den optiske telegrafen (fødd ) 
* 23. desember - Pehr Osbeck, svensk botanikar og oppdagar, Linné-lærling (fødd )
Vitskap i 1806

**Vitskapsåret 1806** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1806.

## Hendingar
*William Hyde Wollaston patenterte Camera lucida.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: Thomas Andrew Knight, britisk botanikar og mestergartnar. 
*Rumfordmedaljen: William Murdock, britisk ingeniør og oppfinnar.

## Fødde
* 14. januar: Matthew Fontaine Maury, amerikansk hydrograf (død ).
* 22. januar: Laurits Martin Esmark, norsk zoolog (død ).
* 18. februar: Eduard Heis, tysk astronom (død ).
* 9. april: Isambard Kingdom Brunel, britisk ingeniør (død ).
* 4. mai: William Fothergill Cooke (død ), britisk oppfinnar.
* 27. juni: Augustus dei Morgan, britisk matematikar (død ).
* 5. september: - Fredrik Theodor Berg, svensk lege og statistikar (død ).
* 7. september: Christian August Friedrich Peters, tysk astronom (død ).
* 4. november: Karl Friedrich Mohr, tysk kjemikar (død ).
* 18. november: Charles Léo Lesquereux sveitsisk botanikar og paleontolog, (død ).
* 11. desember: Otto Wilhelm Hermann von Abich, tysk mineralog og geolog (død ).
* Adolf Svanberg, svensk matematikar (død ).

## Døde
*28. mai: Olof af Acrel, svensk kirurg (fødd )
*23. juni: Mathurin Jacques Brisson, fransk zoolog (fødd )
*3. august: Michel Adanson, fransk botanikar (fødd ).
*22. august: Conrad Quensel, svensk biolog (fødd ).
*23. august: Charles-Augustin dei Coulomb, fransk fysikar (fødd ).
Vitskap i 1807

**Vitskapsåret 1807** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1807.

## Hendingar
*Humphry Davy lukkast å isolere kalium og natrium.
*Joseph-Louis Gay-Lussac oppdaga at det ikkje skjer nokon temperatursenking når gassar får ekspandere fritt.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: Everard Home, britisk lege

## Fødde
* 22. april - Luigi Palmieri, italiensk fysikar og meteorolog (død ).
* 10. mai - Jean Victor Coste, fransk naturforskar (død ).
* 28. mai - Louis Agassiz, sveitsisk-amerikansk zoolog og geolog (død ).
* 8. juni - Arnold Escher von der Linth, sveitsisk geolog (død ).
* 28. september - Arnold Henry Guyot, sveitsisk geolog (død ).
* 14. november - Auguste Laurent, fransk kjemikar (død ).

## Døde
* 4. april - Joseph Jérôme Lefrançais de Lalande, fransk astronom (fødd ).
* 14. april - Jeremias Benjamin Richter, tysk kjemikar (fødd ).
* 9. august - Valentin Rose, tysk kjemikar (fødd ).
Vitskap i 1750

**Vitskapsåret 1750** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1750.

## Hendingar
*Thomas Wright foreslo at Mjølkevegen er eit skiveforma system av planetar med solsystemet i sentrum.
* Gabriel Cramer publiserte *Introduction à l'analyse des lignes courbes algébriques* om algebraiske kurver.

## Prisvinnarar

*Copleymedaljen: George Edwards, britisk ornitolog.

## Fødde
*18. januar - Johann Gottlob Schneider, tysk zoolog (død )
*16. mars - Caroline Herschel, tyskfødd engelsk astronom (død )
*13. mai - Lorenzo Mascheroni, italiensk matematikar (død )
*5. juli - Aimé Argand, sveitsisk fysikar og kjemikar (død )
*22. september - Christian Konrad Sprengel, tysk botanikar og teolog (død )
*8. oktober - Adam Afzelius, svensk botanikar (død )
*Aaron Arrowsmith, engelsk kartograf (død )
*Jean Nicolas Fortin, fransk fysikar (død )

## Døde
*25. april - Olof Petrus Hjorter, svensk astronom (fødd ).
Vitskap i 1801

**Vitskapsåret 1801** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1801.

## Hendingar
*Giuseppe Piazzi oppdaga dvergplaneten Ceres.
*John Dalton formulerte Daltonlova.
*Joseph-Marie Jacquard utvikla Jacquard-vevstolen, som vert styrt av hòlkort og vev mønstra tøy.
* Austerrikaren Karl Leopold Röllig (ca 1754–1804) fann opp ei slags nøkkelharpe, kalla xaenorphica.
*Thomas Young oppdaga interferensen mellom lysstrålar, som påverkar bølgjenaturen hos lys.

*Charles Hatchett oppdaga grunnstoffet som no vert kalla niob, Hatchett gav stoffet namnet columbium.
*Andrés Manuel del Rio oppdaga grunnstoffet vanadin.

## Priser
*Copleymedaljen: Astley Paston Cooper, britisk kirurg og anatom.

## Fødde
* 14. januar - Adolphe-Théodore Brongniart, fransk botanikar og paleontolog (død ).
* 16. januar - Thomas Clausen, dansk astronom og matematikar (død ).
* 15. april - Édouard Lartet, fransk geolog (død ).
* 16. juni - Julius Plücker, tysk matematikar og fysikar (død ).
* 14. juli - Johannes Peter Müller, tysk fysiolog (død ).
* 31. juli - George Biddell Airy, britisk astronom (død ).
* 22. oktober - Carl Jacob Sundevall, svensk zoolog (død ).

## Døde
* 17. mai - William Heberden, engelsk lege (fødd ). 
* 28. november - Déodat Gratet de Dolomieu, fransk geolog (fødd ).
Vitskap i 1808

**Vitskapsåret 1808** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1808.

## Hendingar
*Jöns Jacob Berzelius publiserte andre delen av *Föreläsningar i Djurkemien* basert på sine undersøkingar av animalsk material, som blir sagt å legge grunnlaget for fysiologisk kjemi.
*Humphry Davy lukkast å isolere barium, kalsium, magnesium og strontium.
*Carl Friedrich Gauss fann ein metode for å berekne ein omløpsbanen til ein planet basert på tre observasjonar. Han legg òg fram minste kvadratmetoden.
*Louis Joseph Gay-Lussac, Louis-Jacques Thénard og Humphry Davy framstilte grunnstoffet bor.

*Joseph Louis Gay-Lussac formulerte Gay-Lussac-lova for volumet til gassar.
*John Dalton publiserte *New System of Chemical Philosophy*, med ein atomteori som grunnlag for kjemien.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: William Henry, britisk kjemikar

## Fødde
*12. januar - Wilhelm Philipp Schimper, tysk botanikar og paleontolog (død ).
*29. februar - Hugh Falconer, skotsk botanikar og paleontolog (død ).
*29. februar - Charles Pritchard, engelsk astronom (død ).
*8. juli - George Robert Gray, britisk zoolog (død ).
*14. august - Sjur Aamundssøn Sexe, norsk matematikar og geolog (død ).
*15. september - John Hutton Balfour, skotsk botanikar (død ).
*24. oktober - Bernhard von Cotta, tysk geolog (død ).
*6. november - Friedrich Julius Richelot, tysk matematikar (død ).
*Emanuel Björling, svensk matematikar (død ).

## Døde
*3. mars - Johan Christian Fabricius, dansk naturforskar, ein av Linnés lærlingar (fødd ).
*19. juni - Alexander Dalrymple, skotsk oppdagar (fødd ).
*13. august - Étienne Pierre Ventenat, fransk botanikar (fødd ).
*19. august - Fredrik Henrik af Chapman, svensk skipsbyggar (fødd ).
*Karl Friedrich Hindenburg, tysk fysikar og matematikar (fødd ).
Vitskap i 1809

**Vitskapsåret 1809** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1809.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: Edward Troughton, britisk instrumentmakar.

## Fødde
* 4. januar - Louis Braille, fransk blindelærer og oppfinnar (død ).
* 2. februar - Georg Engelmann, tyskamerikansk botanikar (død ).
* 12. februar - Charles Darwin, britisk biolog (død ).
* 15. februar - André Hubert Dumont, belgisk geolog (død ).
* 15. februar - Cyrus McCormick, amerikansk oppfinnar (død ).
* 21. februar - Rudolf Wilhelm Dunker, tysk geolog, mineralog og paleontolog (død ).
* 24. mars - Joseph Liouville, fransk matematikar (død ).
* 7. april - James Glaisher, britisk meteorolog og astronom (død ).
* 15. april - Hermann Günther Grassmann, tysk matematikar (død ).
* 20. april - James David Forbes, skotsk naturforskar (død ).
* 3. mai - Laurent-Guillaume dei Koninck, belgisk paleontolog og kjemikar (død ).
* 6. juni - Karl Heinrich Emil Koch, tysk botanikar (død ).
* 9. juli - Friedrich August von Quenstedt, tysk geolog (død ).
* 31. august - Oswald Heer, sveitsisk botanikar, entomolog og paleontolog (død ).
* 27. september - François Jules Pictet de la Rive, sveitsisk zoolog og paleontolog (død ).
* 22. oktober - August Karl Joseph Corda, austerriksk botanikar og paleontolog (død ).
* 6. november - Rudolf Hermann Arndt Kohlrausch, tysk fysikar (død ).
* 17. desember - Wolfgang Sartorius von Waltershausen (død ), tysk geolog.

## Døde
* 18. august - Matthew Boulton, britisk ingeniør og bedriftsleiar (fødd ).
* 11. oktober - Meriwether Lewis, amerikansk militær og oppdagar (fødd ).
* 16. desember - Antoine François dei Fourcroy, fransk kjemikar (fødd ).
Vitskap i 1810

**Vitskapsåret 1810** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1810.

## Hendingar

### [[Kjemi]]
*Humphry Davy gav klor namnet sitt. Tidlegare hadde ein trudd at det var ei syre og ikkje eit grunnstoff.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: Ikkje utdelt.

## Fødde
*29. januar - Ernst Kummer, tysk matematikar.
*6. april - Philip Henry Gosse, britisk naturforskar.
*21. juli - Henri Victor Regnault, fransk kjemikar og fysikar.
*7. desember - Theodor Schwann, tysk fysiolog.

## Døde
*8. januar - Daniel Melanderhjelm, svensk matematikar og astronom.
*24. februar - Henry Cavendish, britisk kjemikar og fysikar.
*26. juni - Joseph Michel Montgolfier, saman med broren Jacques-Étienne fransk oppfinnar av den moderne varmluftsballongen
Vitskap i 1811

**Vitskapsåret 1811** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1811.

## Hendingar
* Mary Anning oppdaga fossilet av Ichthyosaurus (fiskeøgle) ved Lyme Regis.
* Amedeo Avogadro meinte at det kan finnast eit samband mellom volumet hos ein gass og mengda molekyl.

## Prisvinner
* Copleymedaljen: Benjamin Brodie, britisk fysiolog og kirurg

## Fødde
* 11. mars - Urbain Le Verrier, fransk astronom (død )
* 30. mars - Robert Bunsen, tysk kjemikar (død ) 
* 25. oktober - Évariste Galois, fransk matematikar (død )

## Døde
* 9. februar - Nevil Maskelyne, engelsk astronom (fødd )
* 31. august - Louis Antoine de Bougainville, fransk oppdagar (fødd )
* 8. september - Peter Simon Pallas, tysk-russisk biolog (fødd )
Vitskap i 1812

**Vitskapsåret 1812** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1812.

## Hendingar
* 7. februar - Eit jordskjelv i New Madrid i Missouri, med ein estimert styrke på over 8.
* 11. februar - Elbridge Gerry, guvernøren i Massachusetts introduserte valkretsinndelinga gerrymander.
* 12. februar - Napoleon Bonaparte innførte metersystemet.
* 27. februar – Poeten Lord Byron tok sete i det britiske Overhuset og held ein forsvarstale for luddittarane sin vald mot industrialismen i heimfylket hans Nottinghamshire.
* 15. mars - Luddittar gjekk til åtak på ein ullfabrikk i West Yorkshire.
* 26. mars - Eit jordskjelv øydela Caracas i Venezuela.
* 25. mai - Ein gruveksplosjon i Felling nær Jarrow, England etterlet 96 dødsoffer.
* 19. august - 1812-krigen: *[[USS Constitution]]* sigra over ein britisk fregatt. Kanonkulene blir sagt å ha stussa mot armeringa, som gav fartøyet kallenamnet "Old Ironsides".
* Det første gassverket i Europa vart bygd i London.
* Kaffi vart forbode i Sverige.
* Kolera herja i Jessore, India.

## Publiseringar
* Jean-Baptiste Joseph Fourier gjev ut *Théorie analytique de la chaleur*.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: ikkje utdelt
* Rumfordmedaljen: ikkje utdelt  

## Fødde
* 9. juni - Johann Gottfried Galle, tysk astronom  (død )

## Døde
…
Vitskap i 1823

**Vitskapsåret 1823** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1823.
## Hendingar
* Heinrich Wilhelm Olbers skildra Olbers-paradokset.

### [[Paleontologi]]
*Januar - I Pavilandgrotta på Gowerhalvøya i Wales oppdaga William Buckland «Red Lady of Paviland», den første identifiseringa av ein forhistorisk (mannleg) gravferd. Beina vart oppdaga side ved side med ein mammut, noko som viste at dei to har eksistert samstundes.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: John Pond, britisk astronom.

## Fødde
* 8. januar - Alfred Russel Wallace, britisk biolog (død )
* 3. februar - Spencer Fullerton Baird, amerikansk ornitolog og iktyolog (død )
* 16. april - Ferdinand Eisenstein, tysk matematikar (død )
* 7. desember - Leopold Kronecker, tysk matematikar (død )
## Døde
* 26. januar - Edward Jenner, britisk lege og oppfinnar av kopparvaksinen (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret 1823|Vitenskapsåret 1823]]» frå ,  den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1824

**Vitskapsåret 1824** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1824.

## Hendingar
*Niels Henrik Abel publiserte ei avhandling der han beviser at det ikkje finst ei generell løysing på femtegradslikninga ved hjelp av algebraiske operasjonar.
*William Sturgeon fann opp elektromagneten.
*Augustin Louis Cauchy beviste at Eulers metode konvergerer.
*Nicolas Léonard Sadi Carnot analyserte vitskapleg effektiviteten til dampmaskinen.
*Joseph Aspdin fekk patent på portlandsement.
*Louis Braille, 15 år gammal, utvikla ei blindeskrift med seks punkt.
*Jöns Jacob Berzelius identifiserte bor som eit grunnstoff.
*Royal Astronomical Societys gullmedalje vart delt ut for første gong.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: John Brinkley, irsk astronom og biskop.
* Rumfordmedaljen: Augustin-Jean Fresnel, fransk fysikar.
* Royal Astronomical Societys gullmedalje: Charles Babbage, Johann Franz Encke

## Fødde
* 7. februar - William Huggins,  britisk astronom og pioner innan astronomisk spektralanalyse (død )
* 16. februar - Peter Kozler, slovakisk kartograf, geograf (død )
* 12. mars - Gustav Kirchhoff, tysk fysikar (død )
* 13. mai - Abramo Massalongo, italiensk botanikar, paleontolog (død )
* 18. mai - Wilhelm Friedrich Benedikt Hofmeister, tysk botanikar (død )
* 26. juni - Lord Kelvin (William Thompson), britisk fysikar, matematikar og oppfinnar (død )
* 28. juni - Paul Broca, fransk fysikar og antropolog (død )

## Døde
* 18. november - François Levaillant,  fransk ornitolog (fødd )
Vitskap i 1825

**Vitskapsåret 1825** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1825.

## Hendingar
* 27. september - Jernbanen mellom Stockton og Darlington vart innvigd.
* Pierre-Simon Laplace publiserte *Mecanique Celeste*, ein studie av gravitasjonen, stabiliteten til solsystemet, tidvatnet, rørsla til jamdøgra, librasjonen til månen og ringane til Saturn. 
* Michael Faraday lukkast i å isolere benzen.
* Hans Christian Ørsted dreiv ut aluminium.
* Augustin Louis Cauchy la fram Cauchys integralsats. Han innførte òg teorien om residue i kompleks analyse.
* Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet og Adrien-Marie Legendre beviste Fermats siste teorem for *n = 5*.
* André-Marie Ampère oppdaga Stokes-teoremet.
* Georges Cuvier framla katastrofeteorien som forklaring på at store grupper av dyr har døydd ut.
* Étienne Geoffroy Saint-Hilaire identifierte Cuviers fossile «krokodille» som ein teleosaurus.

### [[Geometri]]
*Ukjent dato - G. Poulett Scrope publiserte *[[Considerations on Volcanoes]]*, det første systematiske verket innom vulkanologi.

### [[Medisin]]
* Ukjent dato - Jean-Baptiste Sarlandières *[[Mémoires sur L'Électro-Puncture]]* introduserte elektroakupunktur innan vestleg medisin.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen
**François Arago, fransk astronom og fysikar
**Peter Barlow, britisk matematikar

## Fødde
* 4. mai - Thomas Henry Huxley, britisk biolog (død )

## Døde
* 6. oktober - Bernard Germain dei Lacépède, fransk biolog (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret 1825|Vitenskapsåret 1825]]» frå ,  den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1826

**Vitskapsåret 1826** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1826.

## Hendingar
* 1. april - Samuel Morey patenterte forbrenningsmotoren. 
* Antoine Jerome Balard isolerte brom.
* Nicéphore Niépce framstilte det første fotografiet.
* Zoological Society of London vart grunnlagd av Thomas Stamford Raffles.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: James South, britisk astronom

## Fødde
* 13. juli - Stanislao Cannizzaro, italiensk kjemikar (død )
* 17. september - Bernhard Riemann, tysk matematikar (død )

## Døde
* 7. juni - Joseph von Fraunhofer, tysk fysikar og instrumentmakar (fødd )
* 22. juli - Giuseppe Piazzi, italiensk astronom (fødd )
* 23. november - Johann Elert Bode, tysk astronom (fødd )
Vitskap i 1821

**Vitskapsåret 1821** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1821.

## Hendingar
* 2P/Encke blei den andre kometen som det blei oppdaga har ein periodisk omlaupsbane, etter Halleys komet.
* Alexis Bouvard oppdaga uregelmessigheiter i omlaupsbana til Uranus.
* William Edward Parry byrja den andre reisa si for å finne Nordvestpassasjen.
* Ignaz Venetz la fram teorien om istida.
* Pierre Berthier oppdaga bauksitt.
* Mary Anning fann det første fossilet etter svaneøgler ved Lyme Regis.
* Augustin Louis Cauchy la fram ei skildring av matematisk analyse basert på grenseverdiar.
* William Buckland oppdaga restane av ein hyene i ei hole i Yorkshire, med bein frå løve, elefantar og nashorn.
* Michael Faraday oppdaga elektromagnetisk rotasjonen.
* Thomas Seebeck oppdaga termoelektrisk effekt.
* Augustin-Jean Fresnel påviste at lys er ei transversell bølgjerørsle.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: 
**Edward Sabine, irsk astronom
** John Herschel, britisk astronom

## Fødde
*15. mars - Eduard Heine, tysk matematikar (død )
*16. mai - Pafnutij Tjebysjov, russisk matematikar (død )
*16. august - Arthur Cayley, britisk matematikar (død )
*31. august - Hermann von Helmholtz, tysk fysikar (død )
*13. oktober - Rudolf Virchow, tysk lege, biolog (død )
*18. november - Franz Bronnow, astronom (død )

## Dødfall
* 20. april - Franz Karl Achard, tysk kjemikar (fødd )
Vitskap i 1822

**Vitskapsåret 1822** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1822.
## Hendingar
*Bergsskolan i Falun innleia undervisinga si, som i  vart innlemma i Teknologiska Institutet i Stockholm, forgjengaren til Kungliga Tekniska högskolan.

### [[Matematikk]]
*3. juli - Charles Babbage publiserte forslaget til «differensmaskinen», forgjengaren til datamaskinen for utrekning av logaritmar og trigonometri. Bygginga vart sponsa av den britiske staten i åra 1823-1832, men vart aldri sluttført.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: William Buckland, britisk geolog, paleontolog og prest.

## Fødde
* 2. januar - Rudolf Clausius, tysk fysikar og matematikar (død )
* 6. januar - Heinrich Schliemann, tysk arkeolog - skattejeger (død ) 
* 16. februar - Francis Galton, britisk «mangevitar», oppdagar, biolog, (død )
* 1. mai - Julius von Haast, tysk geolog og paleontolog (død )
* 22. juli - Gregor Mendel, austerriksk genetikar og prest, (død )
* 21. oktober - Adolph Strecker, tysk kjemikar (død )
* 27. desember - Louis Pasteur, fransk kjemikar og mikrobiolog, (død )

## Døde
* 13. august - Jean-Robert Argand, fransk matematikar og bokhandlar (fødd ) 
* 25. august - William Herschel, tyskfødd britisk astronom og komponist (fødd )
* 6. november - Claude Louis Berthollet, fransk kjemikar (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret 1822|Vitenskapsåret 1822]]» frå ,  den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1827

**Vitskapsåret 1827** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1827.

## Hendingar
* Teknologiska Institutet vart grunnlagt i Stockholm, forløparen til dagens Kungliga Tekniska högskolan.
* Friedrich Woehler oppdaga grunnstoffet aluminium. 
* William Prout delte inn næringsstoffa i karbohydrat, feitt og protein.

### [[Fysikk]]
*Ukjent dato - Robert Brown skildra fenomenet Brownsk rørsle.

### [[Geologi]]
*Ukjent dato - G. Poulett Scrope publiserte *[[Memoir on the Geology of Central France, including the volcanic formations…]]*, om arbeidet sitt innan vulkanologien.

### [[Kjemi]]
*Ukjent dato - Aluminium vart isolert av Friedrich Wöhler.
* Ukjent dato - William Prout klassifiserte komponentane i maten til dei tre viktigaste områdea: karbohydrat, feitt og protein.

### [[Medisin]]
* Ukjent dato - Robert Adams vart den første til å skildre Adams-Stokes syndrom.
* Ukjent dato - Richard Bright var den første til å skildre Brights sykdom.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: 
**William Prout, britisk kjemikar og fysikar.
**Henry Foster, britisk sjøoffiser og oppdagar.

## Fødde
* 7. januar - Sandford Fleming, canadisk ingeniør og landmålar, kjent som "tidssonenes far" (død )
* 14. januar - Pjotr Semjonov-Tian-Sjanskij, russisk geograf (død )
* 5. april - Joseph Lister, engelsk kirurg, oppfinnar av antiseptisk sårhandsaming (død )
* 30. november - George Jackson Mivart, engelsk biolog (død )

## Døde
*5. mars
** Alessandro Volta, italiensk fysikar (fødd )
** Pierre-Simon Laplace, fransk matematikar og astronom (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret 1827|Vitenskapsåret 1827]]» frå ,  den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1830

**Vitskapsåret 1830** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1830.

## Hendingar
* Johann Heinrich Mädler og Wilhelm Beer teikna det første kartet over overflata til Mars.
* Charles Bell publiserte *Nervous System of the Human Body* (menneskekroppens nervesystem).
* Charles Lyell publiserte første bindet av *The Principles of Geology* (geologiens prinsipp).

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: ingen pris blei utdelt.

## Fødde
*5. mars
** Étienne-Jules Marey, fransk fysiolog og pioner innan fotografi (død )
** Charles Wyville Thomson, britisk marinbiolog (død )
* 10. mai - François-Marie Raoult, fransk kjemikar (død )
* 19. august - Lothar Meyer, tysk kjemikar (død )

## Døde
* 16. mai - Jean-Baptiste Joseph Fourier, fransk matematikar og fysikar (fødd )
Vitskap i 1831

**Vitskapsåret 1831** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1831.

## Hendingar
* 1. juni - James Clark Ross oppdaga plasseringa for den magnetiske nordpolen på Boothiahalvøya.
* 27. desember - Charles Darwin reiste ut med HMS Beagle.
* Heinrich Schwabe teikna dei første detaljerte bileta av den store raude flekken på Jupiter.
* A. A. Bussy publiserte *Mémoire sur le Radical métallique dei la Magnésie*, som skildrar korleis magnesium kan isolerast.
### [[Astronomi]]
*7. januar - Den store kometen 1831 (C/1831 A1, 1830 II) vart for første gong observert av John Herapath.
*7. mars - Royal Astronomical Society fekk Royal Charter.

### [[Teknologi]]
*29. august - Michael Faraday demonstrte elektromagnetisk induksjon for Royal Society.
### Andre hendingar
*27. september - British Association for the Advancement of Science heldt sitt første møte i York.

## Prisvinnar
* Copleymedaljen: George Biddell Airy, britisk astronom
* Wollastonmedaljen: William Smith, britisk geolog, "den engelske geologiens far".

## Fødde
* 26. januar - Anton dei Bary, tysk kirurg, botanikar, mikrobiolog og mykolog (død )
* 28. februar - Edward James Stone, britisk astronom (død )
* 3. mars - George Pullman, amerikansk oppfinnar, industrimann (død )
* 16. mai - David E. Hughes, britisk-amerikansk oppfinnar (død )
* 13. juni - James Clerk Maxwell, skotsk matematikar og teoretisk fysikar (død )
* 20. august - Eduard Suess, britisk geolog (død )
* 6. oktober - Richard Dedekind, tysk matematikar (død )
* 29. oktober - Othniel Charles Marsh, amerikansk paleontolog (død )

## Døde
* 27. juni - Sophie Germain, fransk matematikar (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret|Vitenskapsåret]]» frå , den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1832

**Vitskapsåret 1832** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1832.

## Hendingar
* Évariste Galois la fram generelle vilkår for løysbarheita av algebraiske likningar. 
*Peter Dirichlet beviste Fermats siste teorem for *n* = 14.
* Michael Faraday formulerte lover for elektrolyse.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen
**Michael Faraday, britisk fysikar og kjemikar.
**Simeon Poisson, fransk matematikar og professor i mekanikk.
* Rumfordmedaljen: John Frederick Daniell, britisk kjemikar og fysikar.
* Wollastonmedaljen: Blei ikkje utdelt.

## Fødde
* 17. juni - William Crookes, britisk kjemikar og fysikar (død ).
* 16. august - Wilhelm Wundt, tysk fysiolog og psykolog (død ).
* 12. desember - Ludwig Sylow, norsk matematikar (død ).

## Døde
* 13. mai - Georges Cuvier, fransk zoolog og paleontolog (fødd ).
* 31. mai - Évariste Galois, fransk matematikar (fødd ).
* 24. august - Nicolas Léonard Sadi Carnot, fransk fysikar (fødd ).
* 2. september - Franz Xaver von Zach, tysk astronom (fødd ).
Vitskap i 1828

**Vitskapsåret 1828** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1828.

## Hendingar
*Félix Savary rekna ut omlaupsbanen for dobbeltstjerna Xi Ursae Majoris.
*Karl Ernst von Baer publiserte *Über Entwickelungsgeschichte der Thiere* og la dermed grunnlaget for den samanliknande embryologien.
*Friedrich Woehler framstilte urea, det første organiske stoffet som blei syntetisert.
*Jöns Jacob Berzelius oppdaga grunnstoffet torium.
*George Green beviste Greens sats.
*Adolphe Theodore Brongniart publiserte *Prodrome d'une histoire des Végétaux Fossils*, ein studie om fossile vekster. 
*Mary Anning oppdaga det første fossilet i Storbritannia av flygeøgler ved Lyme Regis.
*William Rowan Hamilton publiserte *Theory of Systems of Rays*.
*Friedrich Wöhler og Antoine Bussy framstilte uavhengig av kvarandre beryllium ved reduksjon av berylliumklorid med kalium.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: blei ikkje utdelt.

## Fødde
* 12. januar - Adolf Knop, tysk mineralog og geolog (død )
* 24. mars - Jules Verne, fransk science fictionforfatter (død )
* 31. oktober - Joseph Swan, britisk fysikar (død )

## Døde
* 17. mars - James Edward Smith, engelsk botanikar (fødd )
* 8. august - Carl Peter Thunberg, svensk botanikar (fødd )
* 22. desember - William Hyde Wollaston, britisk kjemikar (fødd )
Vitskap i 1829

**Vitskapsåret 1829** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1829.

## Hendingar
* Ved konkurransane i Rainhill, 6. oktober, vann George Stephenson sitt lokomotiv *[[The Rocket]]* over blant andre John Ericsson sitt *Novelty*
* Gaspard-Gustave Coriolis formulerte dei moderne definisjonane om arbeid og rørsleenergi.
* Nikolaj Lobatjevskij publiserte eit arbeid om hyperbolisk ikkje-euklidsk geometri.
* Jules Desnoyers gav namn til den geologiske perioden kvartær.
* Philippe-Charles Schmerling oppdaga fossil av neandertalarar. Eit av dei er delar av ein skalle til eit lite barn.
* William Austin Burt fekk patent på den første skrivmaskinen.
* Louis Braille fann opp opphøgd eller relieftrykk, som gjer det mogeleg for blinde å føle trykte bilete.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: ikkje utdelt.
* Royal Medal: Eilhard Mitscherlich og Charles Bell.

## Fødde
* 2. februar – Alfred Brehm, tysk zoolog (død )
* 7. september – Friedrich August Kekulé von Stradonitz, tysk organisk kjemikar (død )
* 30. september
** Joseph Wolstenholme, britisk matematikar (død )
** Franz Reuleaux, tysk maskiningeniør og rektor for den tekniske høgskulen i Berlin (død )

## Døde
* 6. april – Niels Henrik Abel, norsk matematikar (fødd )
* 10. mai – Thomas Young, britisk mangesidig naturforskar (fødd )
* 29. mai – Humphry Davy, britisk kjemikar (fødd )
* 14. november – Louis Nicolas Vauquelin, fransk apotekar og kjemikar (fødd )
* 28. desember – Jean-Baptiste Lamarck, fransk biolog (fødd )
Vitskap i 1835

**Vitskapsåret 1835** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1835.

## Hendingar
### [[Geologi]]
*Ukjend dato - Roderick Murchison namngav silurperioden, og Adam Sedgwick namngjev kambriumperioden.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: William Snow Harris, britisk lege og oppfinnar innan elektrisitetsområdet
*Wollastonmedaljen: Gideon Mantell, britisk geolog og paleontolog 

## Fødde
*12. mars - Simon Newcomb, amerikansk astronom og matematikar (død )
*14. mars - Giovanni Schiaparelli, italiensk astronom (død )
*24. mars - Jozef Stefan, austerriksk fysikar, matematikar og poet (død )
*15. mai - Émile Léonard Mathieu, fransk matematikar (død )

## Døde
*18. august - Friedrich Strohmeyer, tysk kjemikar (fødd )
*14. september - John Brinkley, irsk astronom og biskop (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret 1835|Vitenskapsåret 1835]]» frå ,  den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1836

**Vitskapsåret 1836** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1836.

## Hendingar
* 15. mai - Francis Baily observerte under ei solformørking for første gong fenomenet som seinare skal bli kjent som Bailys perler.
* 2. oktober - Charles Darwin vende tilbake til Falmouth i England etter ein femårig biologisk ekspedisjon med HMS Beagle.
* Theodor Schwann oppdaga pepsin i prøvar frå mageslimhinna, det er det første animale enzymet som blir isolert.
* Andrew Crosse utførte elektriske eksperiment, som syntest å produsere insekt, som blir kalla *acarus calvanicus* 
* Auguste Laurent oppdaga o-ftalsyre ved å oksydere naftalen-tetraklorid.
* Edmund Davy oppdaga acetylen.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen
**Jöns Jacob Berzelius, svensk kjemikar
**Francis Kiernan, britisk lege og anatom
*Wollastonmedaljen: Louis Agassiz, sveitsisk-amerikansk naturforskar 

## Fødde
* 28. mai - Alexander Mitscherlich, tysk kjemikar (død )
* 17. juli - Joseph Michon, fransk lege og naturforskar (død ) 

## Døde
* 10. februar - Marie-Anne Pierrette Paulze, fransk kjemikar (fødd )
* 10. juni - André-Marie Ampère, fransk fysikar (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret 1836|Vitenskapsåret 1836]]» frå ,  den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1837

**Vitskapsåret 1837** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1837.

## Hendingar
* Friedrich Wilhelm August Argelander publiserte ei undersøking av rørsla til sola i rommet.
* Friedrich Georg Wilhelm von Struve publiserte *Stellarum Duplicium Mensurae Micrometricae*.
* Louis Agassiz formulerte teorien om istida.
* Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet formulerte den moderne definisjonen på ein funksjon.
* Bernard Bolzano publiserte *Wissenschaftslehre*.
* Simeon Poisson publiserte forelesingar om sannsynlegheit og beslutningsteori.
* Samuel Morse viste fram sin telegraf for den amerikanske kongressen.
* Thomas Davenport tok patent på ein elektrisk motor.
* William Crompton tok patent på ein type vevstol.
* William Cooke og Charles Wheatstone tok patent på ein elektromagnetisk telegraf.
* Isambard Kingdom Brunels dampfartøy, SS «Great Western», blei sjøsett.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen
**Antoine César Becquerel, fransk fysikar.
**John Frederic Daniell, britisk kjemikar og fysikar.
* Wollastonmedaljen
**Proby Thomas Cautley, britisk ingeniør og paleontolog. 
**Hugh Falconer, skotsk botanikar og paleontolog.

## Fødde
* 16. januar – Ellen Russell Emerson, etnolog (død ).
* 17. januar – François Lenormant, fransk assyriolog og numismatikar (død ).
* 19. januar – William Williams Keen, amerikansk lege (hjernekirurg) (død ).
* 23. mars – Richard Anthony Proctor, britisk astronom (død ).
* 7. mars - Henry Draper, amerikansk lege, astronom (død ).
* 3. april – John Burroughs, amerikansk biolog (død ).
* 26. mai – Washington Roebling, amerikansk bruingeniør (død ).
* 8. september – Raphael Pumpelly, amerikansk geolog og forskingsreisande.
* 4. november - James Douglas, metallurg (død ).
* 14. november – Lucas Barrett, britisk biolog og geolog (død ).
* 23. november – Johannes Diderik van der Waals, nederlandsk fysikar (død ).
* 28. november – John Wesley Hyatt, amerikansk oppfinnar (død ).

## Døde
* 16. februar - Gottfried Reinhold Treviranus, tysk biolog og talsmann for lamarckisme (fødd 1776).
Vitskap i 1833

**Vitskapsåret 1833** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1833.

## Hendingar
* Anselme Payen oppdaga diastase, det første kjente enzymet.
* Marshall Hall brukte termen "refleks" for muskelreaksjon.
* Thomas Graham formulerte Grahams lov.
* Wilhelm Eduard Weber utvikla ein elektromagnetisk telegraf.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: ikkje utdelt.
*Wollastonmedaljen: ikkje utdelt.

## Fødde
* 25. mars - Fleeming Jenkin, britisk professor i ingeniørvitskap og oppfinnar (død ).
* 5. mai - Ferdinand Paul Wilhelm Richthofen, tysk geograf (død ).
* 29. juni - Peter Waage, norsk kjemikar (død ).
* 9. oktober - Eugene Langen, ingeniør (død ).
* 17. oktober - Paul Bert, fransk fysiolog (død ).
* 21. oktober - Alfred Nobel, svensk oppfinnar (død ).
* 2. desember - Daniel von Recklinghausen, tysk patolog (død ).

## Døde
* 10. januar - Adrien-Marie Legendre, fransk matematikar (fødd ).
* 6. februar - Pierre André Latreille, fransk entomolog (fødd ).
* 14. februar - Gottlieb Kirchhoff, russisk kjemikar (fødd ).
* 22. april - Richard Trevithick, gruveingeniør og oppfinnar (fødd ).
* 5. juli - Nicéphore Niépce, fransk oppfinnar (fødd ).
* 31. oktober - Johann Friedrich Meckel, tysk anatom, patolog (fødd ).
Vitskap i 1834

**Vitskapsåret 1834** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1834.

## Hendingar
* Hermann Helmholtz meinte at energikjelda til sola er gravitasjonskollaps.
* Johann Heinrich von Mädler og Wilhelm Beer publiserte *Mappa Selenographica*, det til då mest detaljerte kartet over månen.
* Thomas Henderson blei utnemnd til kongeleg astronom for Skottland.
* James Paget oppdaga parasittleddormar som er årsak til trikinos i musklane hos menneske.
* Félix Dujardin hevda at eincella dyr høyrer til ei eiga gruppe.
* Friedrich August von Alberti gav namn til den geologiske tidsperioden trias.
* Carl Gustav Jakob Jacobi oppdaga den roterande sjølvgraviterande ellipsoiden.
* John Scott Russell observerte ei solitær bølgje (soliton) i Union Canal nær Edinburgh og studerer fenomenet i ein vasstank.
* Émile Clapeyron formulerte den andre lova i termodynamikken.
* Emil Lenz oppdaga Lenz-lova.
* Jean-Charles-Athanase Peltier oppdaga Peltiereffekten.
* Michael Faraday publiserte artikkelen *On Electrical Decomposition*, der elektrode, anode, katode, anion, kation, elektrolytt og elektrolyse fekk sine namn.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: Giovanni Plana, italiensk astronom og matematikar.
* Rumfordmedaljen: Macedonio Melloni, italiensk fysikar.

## Fødde
* 7. januar – Johann Philipp Reis, tysk fysikar og oppfinnar (død ).
* 15. januar - Frederick DuCane Godman, britisk entomolog og ornitolog (død ).
* 17. januar - August Weismann, tysk biolog (død ).
* 7. februar – Dmitrij Mendelejev, russisk kjemikar (død ).
* 16. februar – Ernst Haeckel, tysk zoolog (død ).
* 17. mars - Gottlieb Daimler, tysk ingeniør og bilpioner (død ).
* 30. april - John Lubbock, britisk biolog og arkeolog (død ).
* 5. august – Ewald Hering, tysk fysiolog (død ).
* 22. august – Samuel Pierpont Langley, amerikansk astronom (død ).
* 15. desember – Charles Augustus Young, amerikansk astronom (død ).

## Døde
* 16. februar – Lionel Lukin, britisk oppfinnar (fødd ).
* 26. februar – Alois Senefelder, austerriksk oppfinnar (fødd ).
* 7. august – Joseph Marie Jacquard, fransk oppfinnar (fødd ).
* 10. oktober – Thomas Say, amerikansk biolog (fødd ).
Vitskap i 1840

**Vitskapsåret 1840** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1840.

## Hendingar
*John William Draper fotograferte månen og introduserte dermed fotografiet som hjelpemiddel innan astronomien.
*Adélie Land på Antarktis vart vitja for første gong av Jules Dumont d'Urville som gjorde krav på det for Frankrike.
*Louis Agassiz publiserte *Études sur les glaciers*.
*William Fox Talbot fann opp fotografering med positiv/negativ.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: Justus Liebig, tysk kjemikar. 
*Rumfordmedaljen: Jean-Baptiste Biot, fransk fysikar, astronom og matematikar.
*Wollastonmedaljen: André Hubert Dumont, belgisk geolog.

## Fødde
* 4. februar - Hiram Maxim, amerikansk oppfinnar av maskingeveret (død ).
* 5. februar - John Boyd Dunlop, skotsk oppfinnar (død ).
* 10. februar - Per Teodor Cleve, svensk kjemikar og geolog (død ).
* 28. mars - Emin Pasha, tysk lege og forskingsreisande (død ).
* 4. august - Richard von Krafft-Ebing, tysk sexolog og psykiater (død ).

## Døde
* 2. mars - Heinrich Wilhelm Matthäus Olbers, tysk astronom, lege og fysikar (fødd ).
* 23. mars - William Maclure, amerikansk geolog (fødd ).
* 25. april - Siméon Poisson, fransk matematikar (fødd ).
Vitskap i 1841

**Vitskapsåret 1841** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1841.

## Hendingar
### Biologi
* Miles Joseph Berkeley demonstrerte at *[[Tørråtesopp|phytophthora infestans]]* (tørråtesopp) er ein soppinfeksjon.
### Kjemi
* Teobromin vart for første gong oppdaga i kakaobønner av den russiske kjemikaren Aleksander Woskresenskij.
### Geologi
* Hugh Miller publiserte *The Old Red Sandstone*.
### Matematikk
*Karl Weierstrass oppdaga, men publiserte ikkje laurents ekspansjonsteorem.
## Teknologi
* 24. april - Squire Whipple patenterte ei jernbogebru brukt i fagverksbru i USA.
* Joseph Whitworth lanserte gjengesystemet British Standard Whitworth i avhandlinga *On a Uniform System of Screw Threads*.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: Georg Ohm, tysk fysikar.
*Wollastonmedaljen: Adolphe Theodore Brongniart, fransk botanikar og paleontolog.

## Fødde
*29. januar - Henry Morton Stanley, oppdagar og journalist, (død )
*2. februar - François-Alphonse Forel, sveitsisk lege, naturforskar og grunnleggar av limnologien (død )
*4. februar - Clément Ader, fransk ingeniør, flypioner (død )
*24. februar - Carl Gräbe, tysk kjemikar (død )
*6. mars - Alfred Cornu, fransk fysikar, (død )
*29. juli - Gerhard Henrik Armauer Hansen, norsk lege og patolog (død )
*25. august - Theodor Kocher, sveitsisk lege, Nobelprisen i fysiologi eller medisin  (død )
* 26. oktober - Theodor von Oppolzer, astronom (død )
* 3. november - Eugen Warming, dansk botanikar og grunnleggjaren av vitskapleg økologi (død )

## Døde
*9. september - Augustin Pyrame dei Candolle, sveitsisk botanikar (fødd )
*28. oktober - Johann Arfvedson, svensk kjemikar (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret 1841|Vitenskapsåret 1841]]» frå ,  den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1842

**Vitskapsåret 1842** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1842.

## Hendingar
* 21. februar - John Greenough vart tildelt det første amerikanske patentet for ein symaskin.
* 30. mars - Crawford Long utførrte den første kirurgiske operasjonen med bedøving (anestesi, dietyleter).
* Christian Doppler skildra dopplereffekten.
* Julius Robert von Mayer meinte at mekanisk arbeid og varme er ekvivalente. Det same kom James Prescott Joule fram til året etter.
* Richard Owen fann på termen *Dinosauria*.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: James MacCullagh, irsk matematikar.
*Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste:
**Hans Christian Ørsted, dansk kjemikar og fysikar.
*Rumfordmedaljen: William Fox Talbot, britisk pioner innan fotografi.
*Wollastonmedaljen: Leopold von Buch, tysk geolog.

## Fødde
* 2. februar - Julian Karol Sochocki, polsk matematikar (død ).
* 22. februar - Camille Flammarion, fransk astronom (død ).
* 8. mai - Emil Christian Hansen, dansk mykolog og fysiolog (død ).
* 23. august - Osborne Reynolds, britisk fysikar (død ).
* 9. september - Elliott Coues, amerikansk armékirurg og ornitolog (død ).
* 20. september - James Dewar, skotsk kjemikar og fysikar (død ).
* 17. oktober - Gustaf Retzius, svensk lege og anatom (død ).
* 12. november - John William Strutt, (3. baron Rayleigh), britisk fysikar, nobelprisvinnar (død ).
* 17. desember - Sophus Lie, norsk matematikar (død ).

## Døde
* 15. februar - Archibald Menzies, skotsk kirurg og botanikar (fødd ).
* 28. april - Charles Bell, skotsk kirurg, fysiolog og anatom (fødd ).
* 8. mai - Jules Dumont d'Urville, fransk sjøoffiser og forskingsreisande (fødd ).
* 19. juli - Pierre Joseph Pelletier, fransk kjemikar (fødd ).
* 18. august - Louis dei Freycinet, fransk sjøoffiser og forskingsreisande i Vest-Australia (fødd ).
Vitskap i 1843

**Vitskapsåret 1843** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1843.

## Hendingar
### Astronomi
*John Couch Adams føresåg på grunn av uregelmessigheiter i banen til Uranus at det må finnast ytterlegare ein planet. Planeten, Neptun, blei funnen seinare der Adams hadde føresett.
*Heinrich Schwabe rapporterte sykliske variasjonar i mengda solflekkar over tid.
### Kjemi
*Carl Mosander oppdaga terbium og erbium.
### Fysikk
*James Joule fann eksperimentelt det som mekanisk tilsvarer varme.

### Teknologi
*Den første telegraflinja i Storbritannia blei lagt mellom Paddington og Slough.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: Jean-Baptiste Dumas, fransk kjemikar.
*Wollastonmedaljen:
**Léonce Élie dei Beaumont, fransk geolog.
**Armand Dufrénoy, fransk geolog og mineralog.

## Fødde
*12. juni - David Gill, skotsk astronom (død )
*11. desember - Robert Koch, tysk lege, nobelprisvinnar i fysiolog eller medisin (død ).

## Døde
*25. juli - Charles Macintosh, skotsk kjemikar og oppfinnar av vasstette tekstilar (fødd ).
*19. september - Gaspard-Gustave Coriolis, fransk fysikar og matematikar (fødd ).
Vitskap i 1844

**Vitskapsåret 1844** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1844.

## Hendingar
* 11. mai - Samuel Morse sende den første meldinga med morsealfabetet.
* Friedrich Wilhelm Bessel forklarte rørslene hos Sirius og Procyon med at dei rører seg rundt eit mørkt sentrum.
* Gabriel Gustav Valentin oppdaga at magesaften løyser opp mat.
* Karl Klaus oppdaga grunnstoffet ruthenium.
* Joseph Liouville fann det første transcendente talet.
* Hermann Grassmann studerte vektorar med meir enn tre dimensjonar.
* William Robert Grove publiserte *The Correlation of Physical Forces*, den første djupare studien av energiprinsippet.
* William Fox Talbot publiserte den første fotografiske boka, *The Pencil of Nature*.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: Carlo Matteucci, italiensk fysikar og nevrofysiolog.
* Wollastonmedaljen: William Conybeare, britisk geolog

## Fødde
* 25. mars - Adolf Engler, tysk botanikar (død ).
* 20. april - Ludwig Boltzmann, austerriksk fysikar (død )
* 6. august - James Henry Greathead, britisk ingeniør (død ).
* 13. august - Friedrich Miescher, sveitsisk biolog (død ).
* 22. august - George W. DeLong, amerikansk militær og polarforskar (død ).
* 11. september - Henry Alleyne Nicholson, britisk paleontolog og zoolog (død ).
* 3. oktober - Sir Patrick Manson, skotsk parasittolog (død ).
* 25. november - Karl Benz, tysk ingeniør og bilprodusent (død ).

## Døde
* 19. juni - Étienne Geoffroy Saint-Hilaire, fransk biolog (fødd ).
* 27. juli - John Dalton, britisk kjemikar og fysikar (fødd ).
* 30. august - Francis Baily, engelsk astronom (fødd ).
* 28. desember - Thomas Henderson, skotsk astronom (fødd ).
Vitskap i 1845

**Vitskapsåret 1845** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1845.

## Hendingar
### Kjemi
*17. mars - Stephen Perry patenterte gummiband i England.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: Theodor Schwann, tysk fysiolog
*Wollastonmedaljen: John Phillips, britisk geolog

## Fødde
*3. mars - Georg Cantor, tysk matematikar (død )
*27. mars - Wilhelm Conrad Röntgen, tysk fysikar, nobelprisvinnar 1901, (død )
*15. mai - Ilia Metjnikoff, russisk biolog, oppdagar fagocytar, nobelprisvinnar i 1908, (død )
* 11. september - Emile Baudot, fransk telegrafingeniør og oppfinnar (død )

## Døde
*13. mars - John Frederic Daniell, engelsk kjemikar og fysikar (fødd )
* 18. oktober - Dominique, comte dei Cassini, fransk astronom (fødd )

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Vitenskapsåret 1845|Vitenskapsåret 1845]]» frå ,  den 16. februar 2012.* 
*** oppgav desse kjeldene:*
Vitskap i 1839

**Vitskapsåret 1839** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1839.

## Hendingar
* 9. januar - Det franske vitskapsakademiet presenterte daguerreotypiet, ei tidleg form for fotografi.
* Theodor Schwann meinte at alt levande er bygd opp av celler.
* Carl Gustaf Mosander oppdaga grunnstoffet lantan.
* James Clark Ross byrja ein ekspedisjon til Antarktis.
* Roderick Murchison gav namn til den geologiske tidsperioden Silur.
* Kirkpatrick Macmillan fann opp velosipeden.
* William Grove fann opp brenselscella.
* Charles Goodyear fann opp vulkaniseringsprosessen.
* Isaac Babbitt utvikla legeringa babbitt.
* Det britiske mønstervernsregistret (Designs Registry) vart grunnlagd. Det vart i  overført til patentverket.

## Prisvinnarar
*Copleymedaljen: Robert Brown, britisk botanikar 
*Wollastonmedaljen: Christian Gottfried Ehrenberg, tysk naturforskar

## Fødde
*11. februar - Josiah Willard Gibbs, amerikansk teoretisk fysikar, kjemikar (død ).
*12. april - Nikolai Przjevalskij, russisk geograf og forskingsreisande (død ).

## Døde
*8. april - Pierre Prévost, sveitsisk fysikar (fødd ).
*27. juni - Allan Cunningham, britisk botanikar og forskingsreisande (fødd ).
*28. august - William Smith, britisk geolog (fødd ).
*29. september - Friedrich Mohs, tysk mineralog (fødd ).
*15. november - William Murdoch, skotsk oppfinnar og tekniker (fødd ).
Vitskap i 1838

**Vitskapsåret 1838** er ei oversikt over hendingar, prisvinnarar, fødde og døde personar tilknytte vitskap i 1838.

## Hendingar
*6. januar - Samuel Morse demonstrerte for første gong den elektriske telegrafen.
*Friedrich Wilhelm Bessel utførte den første nøyaktige avstandsmålinga til ei stjerne, 61 Cygni, ved bruk av parallakse. Thomas Henderson (Alpha Centauri) og Friedrich Georg Wilhelm von Struve (Vega) gav like etter ut sine parallaksemålingar.
*Claude Servais Mathias Pouillet utførte den første kvantitative målinga av energien som sola utstråler.
*Jöns Jacob Berzelius oppdaga proteina.
*Matthias Schleiden oppdaga at planter er bygd opp av celler.
*Pavel Petrovitj Anosov gjenoppdaga den russiske stållegeringa bulat.
*Charles Sturt viste at Hume og Murray i Australia er ei og same elv.
*David Bruce jr., fann opp ein settemaskin.

## Prisvinnarar
* Copleymedaljen: Carl Friedrich Gauss, tysk matematikar og naturvitskapsmann.
* Rumfordmedaljen: James David Forbes, skotsk fysikar.
* Wollastonmedaljen: Richard Owen, britisk anatom og paleontolog

## Fødde
* 5. januar - Camille Jordan, fransk matematikar (død ).
* 29. januar - Edward Morley, amerikansk kjemikar (død ).
* 18. februar - Ernst Mach, tysk fysikar (død ).
* 3. mars - George William Hill, amerikansk astronom og matematikar (død ).
* 8. april - Ferdinand von Zeppelin, tysk general, grunnleggar av Zeppelin GmbH, produsenten av luftskipa zeppeliner (død ).
* 16. april - Ernest Solvay, (død ) belgisk kjemikar.
* 21. april - John Muir, skotskamerikansk naturvernar (død ).

## Døde
* 21. august - Adelbert von Chamisso, tysk forfattar og botanikar (fødd ).