Algonkinske språk

**Algonkinske språk** er ei gruppe amerikanske urfolkspråk i Nord-Amerika som omfattar dei fleste språka i den algiske språkfamilien (berre to algiske språk er ikkje algonkinske, nemleg wiyot og yurok i det nordvestlege California). Algonkinske språk blir tala av algonkinske folk, frå atlanterhavskysten i aust til Rocky Mountains i vest. Dei algonkinske språka stammar frå det hypotetiske urspråket proto-algonkinsk, som må ha blitt tala for fleire tusen år sidan, truleg minst 3000 år.

## Dei einskilde algonkiske språka
På grunnlag av Campbell (1997: 152-154) og Mithun (1999: 327-340) kan dei algonkinske språka klassifiserast slik (symbolet † viser at språket er utdøytt):

: 1. **[[Blackfoot-språket|Blackfoot]]**
: 2. **[[Cheyenne-språket|Cheyenne]]**
: 3. **[[Arapaho-språkgruppa]]** (også kjent som *arapaho-atsina*)
:: 3a. **[[Arapaho-språket|Arapaho]]**
:: 3b. **[[Atsina-språket|Atsina]]**
:: 3c. **[[Besawunena-språket|Besawunena]]**
:: 3d. **[[Nawathinehena]]**
: 4. **[[Menomini-språket|Menomini]]** (også kjent som *menominee*)
: 5. **[[Cree-montagnais-naskapi]]** (også kjent som *cree-montagnais*)
: 6. **[[Ojibwe-potawatomi(-ottawa)-språket|Ojibwe-potawatomi]]** (også kjent som *ojibwa, ojibway, chippewa, chippeway* eller *anishinaabemowin*)
:: 6a. **[[Ojibwe-språket|Ojibwe]]**
:: 6b. **[[Potawatomi-språket|Potawatomi]]**
: 7. **[[Fox-sauk-kickapoo]]**
:: 7a. **[[Fox-språket|Fox]]** (også kjent som *meskwaki*) 
:: 7b. **[[Sauk-språket|Sauk]]** (også kjent som *sac*)
:: 7c. **[[Kickapoo-språket|Kickapoo]]**
:: 7d. **[[Mascouten-språket|Mascouten]]** †
: 8. **[[Shawnee-språket|Shawnee]]**
: 9. **[[Miami-illinois-språket|Miami-illinois]]** †
: 10. **[[Aust-algonkinske språk]]**

## Undergrupper av algonkinske språk
Dei litt over 15 aust-algonkinske språka, pkt. 10 i lista over, er den einaste genetisk baserte greina av algonkinsk som algonkinistane (dei som granskar algonkinske språk) til no har greitt å etablere. Dette tyder at dei algonkinske språka som ikkje er aust-algonkinske (språk 1–9 i tabellen over), ikkje utgjer noka genetisk eining andsynes aust-algonkinsk. Det er likevel vanleg å dele språk 1–9 (dei «ikkje-aust-algonkinske språka») inn i geografiske undergrupper:

: A. **[[Prærie-algonkinske språk]]**
:: 1. **[[Blackfoot-språket|Blackfoot]]** (også kalla **Siksiká** og **Pikanii**)
:: 2. **[[Cheyenne-språket|Cheyenne]]**
:: 3. **[[Arapaho-språkgruppa]]** (også kjent som arapaho-atsina)
::: 3a. **[[Arapaho-språket|Arapaho]]**
::: 3b. **[[Atsina-språket|Atsina]]**
::: 3c. **[[Besawunena-språket|Besawunena]]**
::: 3d. **[[Nawathinehena]]**
: B. **[[Sentral-algonkiske språk]]**
:: 4. **[[Cree-montagnais-naskapi|Cree-montagnais(-naskapi)]]** (også kjent som cree-montagnais eller cree-montagnais-naskapi)
:: 5. **[[Menomini-språket|Menomini]]** (også kjent som menominee)
:: 6. **[[Ojibwe]] og [[potawatomi]]** (også kjent som ojibwa, ojibway, chippewa, chippeway eller anishinaabemowin)
:: 7. **[[Fox-språkgruppa]]** (også kjent som fox-sauk-kickapoo eller mesquakie-sauk-kickapoo)
:::: 7a. **[[Fox-språket|Fox]]**
:::: 7b. **[[Sauk-språket|Sauk]]**
:::: 7c. **[[Kickapoo-språket|Kickapoo]]**
::: 7d. **[[Mascouten-språket|Mascouten]]** *†*
::: 8. **[[Shawnee-språket|Shawnee]]**
::: 9. **[[Miami-illinois-språket|Miami-illinois]]** *†*
: C. **[[Austleg algonkinsk]]** (også kalla *Austleg Store Sjøar-algonkinsk*, engelsk *Eastern Great Lakes Algonquian*)
:: 10. **[[Miꞌkmaq-språket|Miꞌkmaq]]**
:: *[[Abenaki-språket|Abenaki]]*
::: 11. **[[Western Abenaki-språket|Western Abenaki]]** (nesten utdøydd)
::: 12. **[[Eastern Abenaki-språket|Eastern Abenaki]]** (†)
:: 14. **[[Malecite-Passamaquoddy-språket|Malecite–Passamaquoddy]]**
:: 15. **[[Massachusett-språket|Massachusett]]**
:: 16. **[[Narragansett-språket|Narragansett]]** (†)
:: 17. **[[Mohegan-Pequot-språket|Mohegan–Pequot]]** (†)
:: 18. **[[Quiripi-språket|Quiripi-Naugatuck-Unquachog]]** (†)
:: 19. **[[Mahican-språket|Mahican]]** (†)
:: *[[Delaware languages|Delawarean]]*
::: 20. **[[Munsee-språket|Munsee]]** (nesten utdøydd)
::: 21. **[[Unami-språket|Unami]]** (†)
:: 22. **[[Nanticoke-språket|Nanticoke–Piscataway]]** (†)
:: 23. **[[Carolina Algonquian-språket|Carolina Algonquian]]** (†)
:: 24. **[[Powhatan-språket|Powhatan]]** (†)
:: 25. **[[Etchemin-språket|Etchemin]]** (†) (uncertain - See Eastern Algonquian languages)
:: 26. **[[Shinnecock-språket|Shinnecock]]** (†) (uncertain)

## Grammatiske særdrag ved algonkinske språk
### To genus
Substantivet i algonkinske språk har to genus, *[[animatum]]* og *[[inanimatum]]*. Til *animatum* høyrer typisk substantiv som viser til ånder, menneske, dyr, tre og nokre planter og til *inanimatum* høyrer typisk substantiv som viser til daude ting (ting utan liv), men også nokre planter. I cree er mellom anna desse substantiva animate:

– og desse inanimate:

Genusa har òg ein viktig innverknad på verba, som er delte inn i fire typar, illustrerte med døme frå cree:
# **TA**: Transitiv animat. Transitive verb med animat objekt. Døme: *wāpam-* 'sjå'.
# **TI**: Transitiv inanimat. Transitive verb med inanimat objekt. Døme: *wāpaht-* 'sjå'.
# **IA**: Intransitiv animat. Intransitive verb med animat subjekt. Døme: *wāpi-* 'sjå'.
# **II**: Intransitiv inanimat. Intransitive verb med inanimat subjekt. Døme: *timī-* 'vere djup'.

Det kan hevdast at heile inndelinga handlar om skiljet mellom animatum og inanimatum. **TA** er verb med to animate ledd knytte til seg, **TI** har eitt animat og eitt inanimat ledd, **IA** har eitt animat ledd og **II** har eitt inanimat ledd. Desse setningane viser skilnaden i bruksmåte mellom dei tre cree-verba som tyder 'sjå':
* TA. **Wāpam***āw sīsīp atimwa.* 'Anda ser hunden.'
* TI. **Wāpaht***am sīsīp wāwi.* 'Anda ser egget.'
* IA. **Wāpi***w sīsīp.* 'Anda ser.'
### Obviativ
## Bakgrunnsstoff
* Native Languages of the Americas: Algonquian Language Family (Algic, Algonkian Indians)
* ''Composition of Geographical Names Illustrated from the Algonkin Languages'' av J. Hammond Trumbull ved *Project Gutenberg*

## Fotnotar