Reinleiksmålet karat

**Karat** (forkorta **kt** eller **ct** for engelsk *carat*) er eit mål for reinleiken eller finleiken av gullegeringar.

## Mål
Som eit mål på reinleik er ein karat \tfrac{1}{24} reinleik etter masse:

: X = 24\,\frac{M_g}{M_m}
kor
: \mathit{X} er karatmålet for materialet,
: M_g er massen av reint gull eller platina i materialet, og
: M_m er totalmassen til materialet.

24-karat gull har derfor ein reinleik på (99,9&nbsp;%&nbsp;Au w/w), 18-karat gull har 75&nbsp;% gull, 12-karat gull har 50&nbsp;% gull, osb.

Historisk, i England, vart karat delt inn i 4 *grains*, og ein grain vart delt inn i 4 *quarts*. Til dømes, ei gullegering med \tfrac{381}{384} finleik (som har 99,2 % reinleik) kunne ha blitt omtalt som *23-carat, 3-grain, 1-quart gull*. 

Karatsystemet blei gradvis komplementert eller avløyst av tusendels-finleikssystemet der reinleiken er oppgitt som tusendelar av reint metall i legeringa.

Dei vanlegaste karata nytta i gull er i barrer, smykkelaging og av gullsmedar er: 

*24 karat (millesimal fineness 999 eller høgare)
*22 karat (millesimal fineness 916)
*21 karat (millesimal fineness 875)
*20 karat (millesimal fineness 833)
*18 karat (millesimal fineness 750)
*15 karat (millesimal fineness 625)
*14 karat (millesimal fineness 585)
*10 karat (millesimal fineness 417)
*9 karat (millesimal fineness 375)
*8 karat (millesimal fineness 333)
*1 karat (millesimal fineness 042)

## Terminologi

### India
***22/22K*** - eit kvalitetsstempel som indikerer kor reint gullet er. Bruken er veldig populær i India. Denne terminologien for å oppgi reinleil vart først tatt i bruk av dei store juvelarane og vart seinare gitt vidare til gullsmedane. Det første 22-talet refererer til kor reint det øvste laget (*Skin purity*) er på gullsmykke. Det andre 22-talet refererer til at etter nedsmelting vil reinleiken av gullsmykket vere 22 karat eller 91,67% reint gull. Systemet er nytta til å syne konsistensen i gullkvaliteten.

Denne bruken vart utvikla og tatt i bruk tidleg på 1980-talet av Nemichand Bamalwa & Sons i Kolkata. Det førte til ein revolusjon i India i det det tvinga juvelerane til oppgi det riktige gullinnhaldet etter nedsmelting. Kundane sin auka interesse for kvalitet gjorde dette til det mest ettertrakta kvalitetsstempel eller -merke. 

Dette symbolet eller stempelet er særs populært i gullsmedbutikkar i asiatiske land som India, Sri Lanka, Pakistan, Bangladesh, Nepal, Yemen og landa ved Persiabukta.

### Chuk Kam
***Chuk Kam*** (足金) på kantonsk tyder reint gull, ordrett 'eksakt gull'. Det er definert som minst 99,0% gull med ein tillaten 1,0% negativ toleranse.  Gullinnhaldet er garantert ved *Certificate of Gold* ved kjøp i Hong Kong og Macau.

### USA
I USA har Federal Trade Commission (FTC) lovgitt og standardisert karatmerkinga nytta i om lag 70 år. Etter denne skal objekt med 10 karat eller meir vere stempla med anten «K» eller «Kt.»  Desimalmerking er òg mogleg etter CFTC-reglane. Det er forbode ved lov å oppgi for høg karat i USA. Straffa, i form av bøter og liknande, er avhengig av kor alvorleg overskridinga er. 

I tillegg er det ein del ekstra krav knytt til karatmerkinga i USA (alltid merkt med ein «K» og aldri «C») som avheng av ulike krav til lodding når ein til dømes sett inn steinar, monterer kroner eller sett på utstikk.

## Internasjonale karatmål for gullsmykke

## Referansar

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:en:Carat (purity|Carat (purity]]» frå ,  den 29. august 2010.*  
 
*Fallon, S. (2006) *Hong Kong & Macau*, 12th ed., Melbourne; London: Lonely Planet, ISBN 1-7405-9843-1 
*Harper, D. (2001) "Carat", in: *Online Etymological Dictionary*, accessed 28 August 2007
*New Scientist (2006) *[http://www.newscientist.com/channel/life/mg19025505.100-did-carob-seeds-allow-shady-diamond-deals.html Did carob seeds allow shady diamond deals?]*, New Scientist magazine, **2550** (9 May), p. 20
*Turnbull, L.A., Santamaria, L., Martorell, T., Rallo, J. and Hector, A. (2006) "Seed size variability: from carob to carats", *Biology Letters*, **2** (3: September 22), p. 397&ndash;400, DOI 10.1098/rsbl.2006.0476
*World Gold Council (2003) *[http://www.gold.org/jewellery/technology/caratage/index.html The Karatage System For Gold Jewellery]*, Online article accessed 28 August 2007

## Bakgrunnsstoff