Skoltesamisk morfologi

**Skoltesamisk morfologi** skil seg lite frå morfologien til dei andre samiske språka. Kasusmorfologien skil seg frå nordsamisk ved å ha partitiv og abessiv kasus, og frå meir konservative samiske språk ved å ikkje skilje mellom genitiv og akkusativ singular eller mellom elativ og inessiv, som har falle saman til ein felles lokativ. 

## Substantiv
Skoltesamisk har 9 kasus, 3 grammatiske, 2 lokale og 4 andre adverbiale. Substantivmorfologien er relativt konservativ.

Skoltesamiske substantiv kan delast inn i klasser etter kva form stammen har, såkalla stammeklassar. Det grunnleggjande skiljet går mellom **einstava** og **tostava** substantiv (Mosnikoff m.fl. 2022), denne inndelinga tilsvarer det som for andre samiske språk blir kalla *likestava* og *ulikestava* substantiv. Dei einstava substantiva blir vidare delt inn i â-, a- og e-stammar, etter stammevokalen i *lokativ eintal*. Paradigma for *čiõkk* og *ǩeâlkk* er frå Mosnikoff m.fl. 2022 s. 135ff.

### Einstava substantiv, â-stamme

:*čiõkk* "skjul"
### Einstava substantiv, a-stamme

:*ǩeâlkk* "kjelke"

### Einstava substantiv, e-stamme

:*kueʹll* "fisk"
I tillegg er det også ei gruppe tostava ord der berre den andre delen blir bøygd, etter mønsteret av einstava ord. Bøyingsparadigmet skil seg likevel frå dei einstava orda ved at andre staving i nominativ eintal er kort, som t.d. *täävtõs* "mål":

### Tostava substantiv

Tostava substantiv der begge stavingane høyrer til stammen kan bli delt inn i ord med og utan stadieveksling.

I tillegg til stadie- og vokalvekslinga, er det slik at vokalen i andre staving fell bort eller blir såkalla "overkort", altså veldig kort og slapp, når det blir lagt til ei kasusending som byrjar på vokal, til dømes *kõõnjâl–kõnnjâl–kõnnjlest*.

Ei anna lydveksling som skjer uavhengig av stadie- og vokalvekslinga i desse orda, er at ord som har s eller š som utlydskonsonant, får denne stemt til z/ž i genitiv, akkusativ og abessiv eintal og nominativ fleirtal. Til dømes *čueʹcǩes–čuäckkaz* og *nuʹǩǩeš–nuʹǩǩež*.

### Tostava substantiv med stadieveksling
Desse orda kan, som dei einstava orda, bli delt inn i â-, a- og e-stammar. Dei to første typane blir bøygd på same måte, mens e-stammane har vokalvekslingar (*e > a*) i andre staving i alle oblike kasus, som også fører til vokalveksling i fyrste staving.

:*kõõnnjâl* "tåre", *nâânas* "solid"

### Tostava substantiv med forkorta nominativ eintal

Dette er substantiv som *maadd* "rot", *čââʹđ* "hjarte", *vuâsk* "abbor", der andre staving har falle bort i nominativ eintal. Dei har stadieveksling.

#### Maadd-typen eller j~ǥ-stammar
Desse har svakt stadium i nominativ eintal, og som variant i essiv og partitiv. Alle andre kasus og tal har sterkaste stadium. Dei har ikkje vokalveksling.

#### Čââʹđ-typen eller m-stammar
Desse har svakt stadium i nominativ eintal og sterkaste stadium i alle andre former. Vokalen i andre staving i genitiv, akkusativ og abessiv eintal og nominativ fleirtal, kan vera â eller a avhengig av vokalen i fyrste staving. Ord som har palataliseringsmerke i nominativ eintal, er e-stammar, og får a i andre staving og vokalveksling i alle oblike kasus.

#### Vuâsk-typen eller n-stammar
Desse har svakt stadium i nominativ eintal og sterkaste stadium i alle andre former. Vokalen i andre staving i genitiv, akkusativ og abessiv eintal og nominativ fleirtal, kan vera â eller a avhengig av vokalen i fyrste staving. Ord som har palataliseringsmerke i nominativ eintal, er e-stammar, og får a i andre staving og vokalveksling i alle oblike kasus.

### Tostava substantiv utan stadieveksling
Dette er ord som *nuʹǩǩeš* "gjedde" og *faardiǩ* "forklede". Dei har korkje stadie- eller vokalveksling.

## Pronomen
### Personlege pronomen

Skoltesamisk har pronomen i eintal, total og fleirtal. Pronomena i tabellen er bøygd i nominativ&nbsp;og genitiv/akkusativ.

I tabellen nedanfor blir 3. persons pronomen (*han/ho*) bøygd i tal og kasus.

## Adjektiv

## Verb

Skoltesamiske verb blir bøygd i person, tempus, numerus og modus. Verba har dei same stammeklassetypane som substantiva.

### Person- og tempusbøying

### Infinitte former

### Hjelpeverbet ''leah''

### Nektingsverbet

I skoltesamisk, som i dei fleste uralske språk, er nektinga eit verb.

## Ubøyelege ord

Skoltesamisk har, som alle uralske språk, mange ord som aldri blir bøygd. Når dei blir delt inn i ulike ordklasser er det fordi dei opptrer på ulik måte i setningar. Morfologisk sett er dei likevel identiske, dei har ingen morfologi. I skoltesamisk gjeld dette desse ordklassene:
* adverb

* partiklar

* konjunksjonar, t.d. *da* "og"
* subjunksjonar, t.d. *što* "at"
* preposisjonar

* postposisjonar

* interjeksjonar, t.d. *vot* "oi"

## Litteratur

* Moshnikoff, Satu & Jouni Moshnikoff & Eino Koponen & Mika Lehtinen 2021: *Sääʹmǩiõl ǩiöllvueṕpes. Koltansaamen kielioppi.* Sääḿteʹǧǧ - Saamelaiskäräjät.

## Bakgrunnsstoff