Nielsine Breda

**Nielsine Maria Breda** () var saman med systera si Martine Hoell den fyrste kvinnelege telegrafisten, og den fyrste kvinna i moderne tid som blei statleg tilsett i Noreg.

## Biografi
Nielsine Breda blei fødd i Larvik den 23. september 1821.

### I Telegrafverket

I 1858 blei Nielsine Breda og systera hennar Martine Hoell tekne inn til opplæring hos . Det blei sett i gang eit spesialkurs, og dei tok eksamen 8. juni same året. Etter eksamen fekk systrene mellombels tilsetjing ved  og blei dei fyrste kvinnelege telegrafistane. Om hausten same året blei begge flytta til Kristiansand, og året etter til , der Breda blei styrar. I 1862 flytta systrene til ein telegrafstasjon i Skien. I 1867 fekk Breda fast stilling ved Christiania Telegrafstasjon.

Då Breda byrja i Telegrafverket var det svært få høve for kvinner til å ta arbeid på grunn av utviklinga kring den industrielle revolusjonen. Samstundes var lovgjevinga på den tida slik at kvinner ikkje hadde tilgang til å ta korkje  eller artium, og svært få stillingar var opne for kvinner. Kvinnelege telegrafistar tente også dårlegare enn mennene i lik stilling. Stortinget fastsette i 1860 at grunnlønna for «dametelegrafistar» var 600 kroner, 200 kroner lågare enn for dei mannlege telegrafistane. Dei lågare lønningane var også hovudgrunnen til at kvinnene slapp inn i etaten, noko som blei klart etter at Jørgen Løvland uttala seg i *[[Dagbladet]]* 31. desember 1904 i høve 50-års jubileet til Telegrafverket: «*... etter hvert som disse anlæg blev færdige, trengte man mange nye Funtionærer. Da begynte Nielsen i 1857 at opplære Damer til Telegrafister. Dette var et heldigt Greb. Det kan nok hende, at Hovedaarsagen var "økonomiske Hensyn" idet Kvinderne var billigere.*»

I 1890, etter 32 års teneste i Telegrafverket, søkte Breda avskjed som telegrafist. Breda blei skildra av overordna og kollegaar som særleg dyktig og samvitsfull, og med det rolege, verdige vesenet sitt skapa ho trivsel på arbeidsplassen.

Nielsine Breda døydde 11. desember 1904, 83 år gammal.

## Brev frå telegrafdirektøren
I 1883 mottok Nielsine eit personleg brev frå telegrafdirektøren  i høve 25-års jubileet sitt i Telegrafverket. Direktøren var bortreist på jubileumsdagen 8. juli og kunne difor ikkje delta i feiringa. Brevet lød slik:
«– Hvor stor Betydning end denne Dag har baade for Dem personlig og for Deres nærmeste, er dog Foranledningen til min Henvendelse grundet i den mer vidtrækende Betydning. Fra den Tid De og Deres senere gifte Søster anmodede mig om at virke for Damers Ansættelse ved Telegrafvæsenet til Opnaaelse ogsaa for den Dannede Kvinde af en ved eget Arbeide erhvervet uafhængig Livsstilling, har denne Tanke, som De frembar, fæstet sig i Livet og baaret rige Grugter. Før den Tid var den dannede ugifte Kvinde, naar undtages nogle Særstillinger som Lærerinder ved pigeskoler, Musiklærerinder, Ernæring ved Søm, Broderi og andre Pillerier, i Regelen henviste til en tilbagetrukken afhængig Stilling inden Familielivet – uden Adgang til at gjøre sine specielle Kundskaper frugtbringende, medens fra den tid en ny Æra aabnede sig ogsaa for den dannede, duelige Kvinde. 

Inden vor egen Kreds i Telegrafetaten have vi mange glædelige Exempler paa, at Damer, som uden denne Livsstilling skulde været en Byrde for Familien, har været sine nærmestes væsentligste Støtte.

Den Anvendelse af Damer i Statstelegrafens Tjeneste, som De aabnede, har ogsaa virket langt du over Landets Grænser og givet mig om Indorganisation af Damer i Telegrafiens Tjeneste, og jeg tør nok sige, at Begyndelsen her har i flere Lande været medvirkende til, at denne Insitution, som nu næsten i alle Lande er bleven indført, der er bleven prøvet og har fundet Fodfæste.

Gaa vi udenfor Telegrafien, se vi ogsaa paa andre Omraader, hvor tidligere Fordomme om hvad der var passende Livserhverv for den dannede Kvinde, uden at stige ned fra den Sfære, som er hende anvist, traadte hindrende iveien, efterhaanden er veiret bort, saa at nu Kvinders Deltagelse i det store Fællesarbeide kun bidrager til at forøge vor alles Agtelse. Vi tør vel tro, at ogsaa der Exemplets Magt ikke har været uden Indflydelse inden vort eget Land.

Summen af, hvad jeg har at sige ved Deres 25 aarsjubileum i Statstelegrafens Tjeneste er saaledes en Tak for, at De gav Exemplet og Tak for, at De trofast har røgtet det Kald, som De valgte.

Christiania den 5te Juli 1883. Deres hengivne C. Nielsen»

## Kjelder

**Denne artikkelen bygger på «[[:nb:Nielsine Breda|Nielsine Breda]]» frå , den 10. mars 2025.*