Målføret saltværing

**Saltværing**, òg stundom kalla *saltenmål* eller *saltendialekt*, er den tradisjonelle dialekten i regionen Salten i Nordland fylke. Det mest karakteristiske trekket ved dialekten er den store delen apokoperte former. Innanfor Salten skil tradisjonelt Bodø og i nokon grad Fauske ut med utprega bymål. Dei siste tiåra av 1900-talet har bymålet bodøværing og sentrumsmålet i Fauske påverka dialekten i resten av Salten stadig meir.

## Målmerke

* Høgtone. Setningar byrjar med ein høg tone som dett imot slutten av setninga. Dette er eit målmerke nordnorsk har til sams med vestnorsk.
* Tjukk L for norr. *l*, au for norr. *rð* i Sør-Salten. Døme: *dāL* (nno. *dal*, norr. *dalr*), men *svǣr,* i sør: *svæ̂L* (nno. *sverd*, norr. *sverð*). 
* Søkking av historisk korte vokalar. Døme: *bokk*, *vē̂k*, *bækk,* *tøst* (nno. *bukk, veke, bekk, tyrst*, norr. *bukkr, vika, bękkr, þyrstr*). Hindra av palatalar i indre Salten, men ikkje i sør og i nord.
* Halvhogging (Apokope) av trykklette endevokalar. Døme: *lā̂g* (nno. *laga*) og *rǣ̂k* (nno. *reka*). Mindre omfattande i Sør-Salten.
* Samanfall av fleirtalsendingar i hankjønn og inkjekjønn. Især indre Salten der både ubunde og bunde fleirtal er like i motsetnad til resten av Salten der berre bunde fleirtal er likt. Døme: *læsta - læstan* (nno. *leistar - leistane*) og *hūsa - hūsan* (nno. *hus* - *husa*), utanfor indre Salten: *hūs - hūsan*.
* Muljering (Palatalisering) av dentalar og alveolarar. Døme: *man̨n̨* (nno. *mann*), *fjel̨l̨* (nno. *fjell*) og *å̂d̨d̨* (nno. *odde*).
* Cirkumflekstonefall. Saltværing har to cirkumflekse tonefall, *cirkumfleks 1* (C1) av samandragne éistavingsord og *cirkumfleks 2* (C2) av opphavlege tostavingsord. Høvesvis skrivne med akutt og cirkumfleks aksent. Døme: *vin̨n̨ - vín̨n̨* (nno. vind - vinden) og *kā̂k* (nno. *kake*).
* Muljering av velarar føre historisk fremre vokalar. Døme: *bokk - buk̨k̨en* (nno. bukk - bukken), *vīk - vīk̨a* (nno. *vik - vika*, norr. *vík - víkin*) og *reng - rin̨n̨en* (nno. *ring - ringen*). 
* Akkusativisme i svake hankjønnsord. Døme: *bakk - bakkan* (nno. bakke - bakken, norr. akk. *bakka - bakkann*), *mā̂g - māgan* (nno. *mage - magen*, norr. akk. *maga - magann*).
* Skilt bunden form éintal i svake og sterke hokjønnsord. Døme: *sōL - sōLa* (nno. *sol - sola,* norr. *sól - sólin*) og *grȳ̂t - grȳto* (nno. *gryte - gryta*, norr. *grýta - grýtan*).
* Skilt subjekt- og objektsform av personlege pronomen i tredjeperson: *han̨n̨ - hånno* (nno. *han - han*, norr. *hann - hǫnum*) i indre Sørfold og Saltdal, elles *hånn - hånn*, *hō - henna* (nno. *ho - henne*, norr. *hón -* akk. *hana* / dat. *hęnni*) og *dī - demm* (nno. *dei - dei*, norr. *þęir - þęim*). 
* Vokalisering av /j/ til /i/ i endinga av ord. Døme: *olli,* *varri, Sværri* (nno. *olje, varg,* *Sverige*).
* Tilført -*g* på ord som endar med *-å̄*. Døme: *så̄g, tå̄g, krå̄g* (nno. *såg, tå, krå*).

## Inndeling
Salten kan ein dela inn i fire hovudmålgrupper: Nord-Salten, indre Salten, ytre Salten og Sør-Salten. Måla er nært skylde, men har ein del skilnader. Til dømes gjev opphavleg korte stavingar vokalforlenging i indre strøk og konsonantforlenging i ytre strøk. Difor får ein former som *skått* i Nordfold og *skɐ̄t* i Leirfjord og *vekk*, *vett* og *låkk* i ytre Salten og Sør-Salten, men elles *vē̂k, vēt* og *lå̄k*.

### Sør-Salten
Dei sørlegaste måla i denne gruppa utgjer overgangsmålet imellom saltværing og dei nordlegaste helgelandsmåla. I Mevik og Storvik gjeld fylgjande målmerke:

* Éintal av svakt ubunde hankjønn har *-e*. Døme: *bakke* og *k̨æLke* (nno. *bakke* og *kjelke*).
* Fleirtal av i-stomnar har *-e*. Døme: *søue* og *bygde* (nno. *sauer* og *bygder*). 
* Svakt hokjønn har *-ä* og *-än* i høvesvis ubunde éintal/fleirtal og bunde fleirtal*.* Døme: *øusä - øuso - øusä - øusän* (nno. *ause - ausa - auser - ausene*).
* Partisipp av sterke verb har *-e*
* Tjukk L for norr. *l,* *rð* og *rt*. Døme: *bLā, jōL,* **jāLä* (nno. *blad, jord, hjarta*, norr. *blað, jǫrð, hjarta*).
* Privativ prefiks *ō-*. Døme: *ōvēr* (nno. *uvêr*).

Ved Sørfjorden og opp resten av Gildeskål er apokopen fullt gjennomført utanom substantiv av typen *olje* og *balje*. Ein finn au til dels *-e* i fleirtal av i-stomnar. Beiarn ligg som overgangsmål til målet i indre Salten med målmerka:

* Søkking av *u* til *o* jamvel føre palatale konsonantar. Døme: *rōn̨* og *hōn̨* (nno. *rund* og *hund).*
* Opning av historisk *o* til *ø*. Døme: *gøLv* og *bøttn* (nno. *golv* og *botn*).

### Ytre Salten
Til denne gruppa høyrer måla kringom Saltfjorden - det faktiske "Saltamålet". Her ligg målet i Skjerstad som overgangsmål til indre Salten med fylgjande målmerke:

* Ubunde fleirtal inkjekjønn på *-a* ved analogi med hankjønn. Døme: *ægg - ed̨d̨e - ægga - æggan* (nno. *egg - egget - egg - egga*).
* Opning av historisk *o* til *ø.* Døme: *øss* og *gøLv* (nno. *oss* og *golv*).
* Privativ prefiks vaklande imellom *ō-* og *ū-*. 
I denne gruppa ligg det einaste bymålet - bodøværing.

### Indre Salten
Til den gruppa høyrer måla i Folda og Saltdalen. Målmerka her er:

* Bortfall av endevokal i bunde éintal inkjekjønnsord. Døme: *tāk - tāk* (nno. *tak - taket*).
* Ubunde fleirtal inkjekjønn på -a ved analogi med hankjønn. Døme: *bLā - bLā - bLāa - bLāan* (nno. *blad - bladet - blad - blada*).
* Vokalforlenging av opphavleg korte stavingar. Døme: *vē̂k* og *vēt* (nno. *veke* og *vit*, norr. *vika* og *vit*).
* Søkking blokkert av palatale konsonantar. Døme: *ông - un̨n̨en* (nno. *unge - ungen*), *sæng - sen̨n̨a* (nno. *seng - senga*) og *hŷd̨d̨* (nno. *hyggje*).

For indre Folda gjeld fylgjande målmerka:
* Eit særeige ljod her skrive som . Døme: *skɐ̄t* (nno. *skot*).
* Færre retroflekse konsonantar etter *e, æ* og *ø*. Døme: *hēl, ælv, sjøll* (nno. *hæl, elv, sjølv*).

### Nord-Salten
Til denne gruppa høyrer måla i Leiranger, Steigen (i dag er Nordfold, Leiranger og Steigen del av heradet Steigen) og Hamarøy. Her gjeld målmerka:

* Søkking jamvel føre palatale konsonantar. Døme: *dông - dôn̨n̨en* (nno. *dunge - dungen*), *æng - æn̨n̨a* (nno. *eng - enga*) og *reng - ren̨n̨en* (nno. *ring - ringen*).
* Konsonantforlenging av opphavleg korte stavingar. Døme: *vekk* og *vett* (nno. *veke* og *vit*, norr. *vika* og *vit*).
* Lite eller ingen retrofleksering. Særleg for Hamarøy er retrofleksering heilt borte.
* Samansmelt bunden hokjønnsending *-a*. Delt i Leiranger med sterkt *-a* og svakt *-å* .

## Ljodverk

### Vokalane

 = /ɛ/ og  = /e:/

 = /æ/ og  = /æ:/

 = /ʏ/ og  = /y:/

 = /œ/ og  = /ø:/

 = /ʊ/ og  = /u:/

 = /ɔ/ og  = /o:/

 = /ɑ/ og  = /ɑ:/

### Konsonantane

# /r/ = [ʒ].

### Aksenten

## Formverk

### Verb

#### Svake verb

#### Sterke verb

#### Refleksivverb

### Substantiv
Bøyingsmønster for substantiv i saltværingmåla:

#### Hankjønn

#### Hokjønn

#### Inkjekjønn

#### Dativ
I saltenmålet er dativ utdøydd for lenge sidan og var berre til i bunden form éintal og fleirtal. Fylgjande bøyingsmønster skal ha golde då det var levande:

### Pronomen

#### Personlege pronomen

## Referansar