Venceslaus Ulricus Hammershaimb

**Venceslaus Ulricus Hammershaimb** (Uutspråke: //, 25. määrt 1819 - 8. april 1909) was nen luthersken dominee up de faröereilanden. Hee is bedenker van de moderne skryvwyse van et faröösk, de språke van de eilanden. De skryvwyse is egrunded up den van et yslandsk, wat net as et faröörsk afstamt van et oldnoordsk.

## Achtergrund

### Afkumst
Hammershaimbs family geyt torügge når *Georg Smendein*, den up den 11. september van 1642 in Wenen döär den düütsken keiser Ferdinand III as *von Hammersheimb* as adellike bömiske family aneweasen wörde. Den synen söäne Wenceslaus Franciscus de Hammershaimb (1645-1696) was protestant un wör dårümme uut Silesie vordejagd in 1674. Hee küm in Dänemarken torechte un löät sik inskryven as ingeniöör un wiskundigen. In Köypenhaven warkeden hee vöärnamelik as kaartenmaker. In 1685 trouwden hee med de däänske Annika Knudsdatter Tved. In 1688 kreagen see nen söäne, Jørgen Frantz von Hammershaimb. 1696 küm Wenceslaus Franciscus uut de tyd. 

In 1723 störv den domåligen landvoogd van de farööreilanden, Diderich Marcussen. Jørgen Frantz von Hammershaimb wör as vervanger evrågd un nöäm syn wark oaver. Sou as et in dee tyd höyrden, trouwden hee etselvde jår noch med Marcussen syne weddevrouwe. Dee störv veer jår later, wårnå Jørgen Frans trouwden med Elisabeth Kristine Samuelsdatter Weyhe, de in 1712 in Sandavágur geboarene dochter van *Løgmaður* (eyrsten minister) Samuel Lamhauge. Med öär hadde hee neet minder as 13 kinder. Eyne dårvan was Wenceslaus Hammershaimb (1744-1828). Den volgden synen vader up as landvoogd do as den in 1765 störv. Et jår der up trouwden Wemceslaus Hammershaim med Armgard Maria Svabo, de süster van Jens Christian Svabo. Se kreagen ses kinder, wårvan eyne den lateren jurist Jørgen Frantz Hammershaimb (1767-1820). Den wör in 1806 benöömd töt *løgmaður*. Synen ambtswoaning was de buurderye *á Steig* in de woanplaatse Sandavágur up et eiland Vágar. In 1813 trouwden hee med Armgard Maria Egholm. Up den 25. määrt 1819 kreagen see nen söäne, den as se Venceslaus Ulricus nöömden. Al en jår later küm Jørgen Frantz uut de tyd. Weddevrouwe Armgard Maria must vertrekken uut de ambtswoaning. See tröäk med öäre kinder når Tórshavn, wåras se noch lange van nen weddevrouwenbyslag leavden.

### Leavensloup
Venceslaus Ulricus Hammershaimb groiden up in de stråten van Tórshavn. Hee woanden recht teagenoaver et kantoor van synen groatvader Wenceslaus, den as em leyrden leasen. Et skryven leyrden hee van syn groatvader synen sekretaris, Jens Davidson. Hee kreag privaatunderwys van de Tórshavene gemeyndepreester Pram Gad. Den saggen at Hammershaimb heyl wat under de mütse had un seade syne moder at se em når Dänemarken hen must doon vöär beatere skoling. In 1831, do as Venceslaus twaalv jår was, nöäm syn moder em dårümme med når Köypenhaven. Töt 1839 güng Venceslaus når de *Borgerdydskole* in Christianshavn. 

Anslutend güng he hen studeren an de universiteit van Köypenhaven, wåras hee in 1840 afstudeerden up de väkke teology un noorske språken, med name yslandsk. Sou wör hee ouk künnig med yslandske studenten un med name Svend Grundtvig kunde hee et good med vinden. 

Al warren syne vöärolden dan däänsk-düütsk, toch vöölden Hammershaimb sik nauw verbunden med de faröör un de språke. Vöär em was et ne noodsakelike un dringende sake üm et faröörsk up skrivt to krygen un sou de kultuur van syn land to bewaren un et wydere verval van de språke teagen to holden. Summer 1841 güng hee up rundreise oaver de eilanden. Hee tröäk van dorp nå dorp un hölde en dagbook by. Dat wör 100 jår later in 1941 uutegeaven under den titel *Færøsk Dagbog 6.7-16.8 1841*.

In 1847 must hee vöär syn eksamen. As upeleided teologe küm hee en heyl jår weader up de eilanden. Hee güng voordan med wat he in 1841 begünnen was: faröörske volksverhalen versamelen. Ouk was he begünnen de verskillende dialekten up to skryven. Dee wörden vöär dee tyd enkel küerd, neet eskreaven. Summer 1853 güng hee weader voordan med syn undersöök. Ditmål skreav hee der oaver in et *Antikvarisk Tidsskrift*.

Augustus 1855 trouwden hee in Köypenhaven med Elisabeth Christiane Augusta Gad, de dochter van syn vrogeren leyraar, Pram Gad. Den olden Gad was al seyd 1846 vöärganger in Köypenhaven. Et junge stel tröäk weaderümme når de Faröör. Hammershaimb kreag ne anstelling as dominee up et eiland Streymoy (Ströymouge) med ambstwoaning in Kvivik. Syne oldjårspreyke van den 31. december 1855 was der eyne vöär in de böker: hee löäs uut den Bybel in et faröörsk, wat domåls noch undenkbår was. Et solde noch töt 1939 duren töt et faröörsk et däänsk officiääl as karkenspråke vervüng.

Et jår dårup, 1856, wör in mei in Kvívik synen öäldsten söäne Hjalmar geboaren. Den wör later noch vöär korten tyd Sorinskrivari, ne ård rechter.

In 1862 wör Hammershaimb dominee in Nes up et eiland Eysturoy. Et huus van synen vöärganger was sou ne olde bråke dat hee subit updracht gavven üm en ny huus to bouwen. Syne vrouwe deade de bouwplannen vöär et huus uutteykenen. Et geld vöär den bouw küm ouk van ne vrouwe: ne alleynstånde mär skynbår ryke nichte van Hammershaimb (Jomfrú Schrøter) woanden der by in. See was ne dochter van Mariane Sophie Hammershaimb (1773-1828), Hammershaimb syne tante. Hammershaimb leynden souwat 4000 däänske ryksdaalders van öär, teagen ne jårrente van ses procent oaver achtentwentig jår. Et nye huus hadde teen kamers. Ne beste kaste vöär dee tyd. Up et presidentshuus nå was et langen tyd et grötste huus van de Faröör. Et verhaal geyt at vrouwe Hammershaimb selvs alle kamers nen name geaven hadde. Al in November 1863 was et huus torechte. Vandage den dag steyt disse buurderye bekend as de *Gamli Prestagarður á Nesi* (Olden preestergården van Nes). Seyd de jåren 1990 is et en museum.

In 1867 wör Hammershaimb eköäsen as provoost van de faröör, med seatel in Nes. En jår eyrder was hee al lid van et Løgting (et laegerhuus), wåras hee dree ambtstermynen as politiker warkeden. As provoost had hee et recht üm der by to sitten sunder eköäsen to worden. Togelyke was hee ouk lid van de skolendirekty. Soudöänig hülp hee in 1870 in Tórshavn ne leyrarenupleiding in de beynen. Ouk wüst hee in to stellen dat vanaf 1872 alle kinder boaven de söäven de skole musten afmaken. In 1878 tröäk hee weader når Dänemarken, üm dår up et eiland Seeland in wat karken vöär to gån. In et jår 1893 küm hee noch eynmål weader når de Faröör hen. Wo unwys härtelik at se em untvüngen was ne gode måte van wo houge as se em inmiddels hadden. Datselvde jår güng hee med pensioon un tröäk in 1897 nå Köypenhaven, wåras hee up den 8. april van 1909 uut de tyd küm.

Hammershaimb un syne vrouwe hadden acht kinder, wårunder den skeypsbouwer Gunnar Hammershaimb (1862 - 1947).

## Et faröörsk
Ooit spröäk alleman up de eilanden oldwestnoordsk, as afstammelingen van de noorske kolonisten. Tüsken de neagende un vyvteende eywe untstünd en düdelik eygen soort faröörsk, wat wårskynlik noch to verstån was vöär spreakers van oldwestnoordsk. Ouk solde et kortby et norn van de Orkney- unShetland-eilanden liggen. Mär sou'n 300 jår töt de 19. eywe völlen de eilanden under et köäningryk Dänemarken-Noorweagen. Däänsk was de språke in de karke, up skole un de regeyring.

In 1846 gavven Hammershaimb syne skryvwyse uut. Et was ne etymologiske skryvwyse. De klinkers (vokalen) warren afleidingen van eskreaven yslandsk. Se stünden neet vöär nen vasten klank; vaste letterkombinatys wörden up yder eiland anders uutespröäken. Den eth (Ð) wördt selvs up gin enkel eiland uutespröäken, mär se skryvet em toch ümdat he et oorsprungelike woord seen löt. Dat dea Hamemrshaimb up anråden van Jón Sigurðsson, nen yslandsken unafhangelikheidsleider, den as syne "Bemerkninger med Hensyn til den Færøiske Udtale" (Upmarkingen med betrekking töt de faröörske uutspråke) eseen had.

Hammerhaimb meynden dat dit de eanigste wyse is wårup de dialekten van de eilanden by mekander kunden kummen, undanks dat et wat kunstmåtig was. Ouk kreag hee wat teagengas ümdat et noch wal lastig in mekander stöäk. In 1889 stelden Jakob Jakobsen en paar versimpelingen vöär üm et körter by de spröäkene språke to krygen, mär nen språkråd hölde in 1895 et meyste teagen. Hammershaimb syne prakkisatys bleaven oaverende. Tüsken 1886 un 1896 gavven Hammershaimb syn vöärnaamste wark uut: *Færøsk Anthologi*. Dårin stünd ne beskryving van de eilanden un de inwoaners, ne gaddering van verhalen un gedichten in et faröörsk un ne uuteynsetting van de grammatika. In et tweyde deyl stünd ne wöördelyste van Jakobsen.

## Faröörske skryverye
Ne nye sammeling nationaal-faröörske literatuur kreag förm nådat de skryvwyse officiääl wör anenöämen. Dat küm nå ne verstarking van nationalistiske gevölens, wårmed et faröörske parlement in 1852 van de grund küm un in 1856 et handelsmonopoly van de däänske kroune der achterhen edån wör. In de tweyde hälvde van de 19. eywe begünden de faröers literäre warken to skryven. Ouk de eyrste faröörske krante, *[[Føringatíðindi]]*, küm van de grund in 1890. De språke kreag ne voordan vöärnamere steade. Nå den Tweyden Wearldoorlog wör faröörsk de officiäle språke van de Farööreilanden..

## Wark
* "Færøiske Sagn" un "Bemerkninger med Hensyn til den Færøiske Udtale". *Annaler for nordisk Oldkyndighed og Historie* 1846, pp.&nbsp;358–365.
* *Færöiske Kvæder*. 2 vols. Det Nordiske Literatur-Samsfund. Nordiske Oldskrifter 12, 20. Copenhagen: Berlings, 1851, 1855
* "Færøisk Sproglære". *Annaler for nordisk Oldkyndighed og Historie* 1854
* *Færøsk Anthologi*. 2 vols. Volume 1 *Tekst samt historisk og grammatisk Indledning*. Volume 2 *Ordsamling og Register*, ed. Jakob Jakobsen. Samfund til Udgivelse af gammel nordisk Litteratur 15. Copenhagen: Møller, 1886, 1891.

## Verwysingen


## Andere brunnen
* Lockwood, W. B.  *An introduction to modern Faroese*. Copenhagen: Munksgaard, 1964

## Uutgånde verwysingen

* *[https://archive.org/stream/faerskanthologi01denmgoog#page/n4/mode/2up Færøsk Anthologi I]* by V.U. Hammershaimb (Volume 1), online at archive.org
* *[https://archive.org/stream/bub_gb_OzEPAAAAIAAJ#page/n3/mode/2up Færøsk Anthologi II]* by V.U. Hammershaimb (Volume 2 ed. Jakob Jakobsen), online at archive.org
* *[https://books.google.com/books?id=mewNAAAAYAAJ&q=Færöiske Færöiske Kvæder]*, ed. V.U. Hammershaimb, online at GoogleBooks 
* *[https://books.google.com/books?id=jvgVAAAAYAAJ&q=Hammershaimb,+Færøsk+Anthologi Færøsk Anthologi]* by V.U. Hammershaimb (2 volumes, Volume 2 ed. Jakob Jakobsen), online at GoogleBooks