open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1450. gads

**1450. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 22. aprīlis — kaujā pie Formiņī Valuā armija faktiski iznīcināja angļu spēkus Normandijā. Šajā kaujā būtiska nozīme franču uzvarai bija artilērijas pielietojumam.
* 3. novembris — tika dibināta Barselonas Universitāte.

### Nezināms datums
* Tika dibināta Maču Pikču, Inku impērijas cietoksnis.

## Dzimuši
* 18. augusts — Marko Maruličs, horvātu rakstnieks un dzejnieks (miris 1524.)

## Miruši
* 9. maijs — Abd al Latifs, Transoksiānas valdītājs, timurīds, Ulugbeka dēls. (dzimis 1430.)
Haifa

**Haifa** (, *Kheifá*, ; , *Ḩayfā*, ) ir lielākā pilsēta Izraēlas ziemeļos, Haifas apgabala administratīvais centrs. Tajā 2018. gadā dzīvoja 284 tūkstoši iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir trešā lielākā pilsēta valstī pēc Jeruzalemes un Telavivas. Haifa atrodas Vidusjūras krastā kopš 18. gadsimta, lai gan arī pirms tam šeit bija apdzīvota vieta, bet ar citiem nosaukumiem. Haifas aglomerācijā iedzīvotāju skaits pārsniedz 920 tūkstošus.

Haifā atrodas bahāisma pasaules centrs. Uz turieni regulāri dodas bahāisma svētceļotāji.

## Demogrāfija
2018. gadā Haifā dzīvoja 283,6 tūkstoši iedzīvotāju. Lielākā daļa no iedzīvotājiem ir ebreji. 25% no populācijas ir imigranti no bijušās Padomju Savienības. Haifā vienmēr ir bijis salīdzinoši daudz arābu (aptuveni 10%), tāpēc tā ir izveidojusies kā savdabīgs ebreju un arābu sadarbības piemērs, ko veicina arī Haifas Universitātes izveidotais Ebreju un arābu centrs.

## Izglītība
1963. gadā dibināta Haifas Universitāte, kas atrodas Karmela kalna pakājē (Karmela kalns atrodas ārpus Haifas teritorijas). Haifā atrodas arī Izraēlas Tehnoloģiju institūts (, *Tekhniyon*).

## Sports
Haifā bāzējas divi Izraēlas futbola augstākās līgas klubi: Haifas "Maccabi" un Haifas "Hapoel". Haifas "Maccabi" regulāri startē arī Eiropas kausos un ir kļuvis par pirmo Izraēlas klubu, kas spēlēja UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā.

Izraēlas basketbola augstākā līgā spēlē tikai viens klubs no Haifas: Haifas "Maccabi".

1996. gadā pilsētā notika pasaules čempionāts vindsērfingā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ksenofonts

**Ksenofonts** (, Xenophōn; dzimis ap 430. gadu p.m.ē., miris 354. gadā) bija sengrieķu vēsturnieks, karavīrs, tirgotājs un filozofs. Sokrata laikabiedrs un cienītājs. Rakstīja par notikumiem 4. gadsimta Senajā Grieķijā un Persijā. Viens no avotiem, kas ļauj spriest par Sokrata dzīvi un uzskatiem.

401. gadā p. m. ē. grieķu algotņu sastāvā piedalījās Kīra Jaunākā neveiksmīgajā mēģinājumā gāzt savu brāli Artakserksu II no Persijas valdnieka troņa. Vēlāk šos notikumus Ksenofonts aprakstīja savā darbā "Anabāze" (Ἀνάβασις, tulkota latviski). Bez šī darba sarakstīja arī vēsturiskos darbus "Kīropēdija" (Κύρου παιδεία, Kīra Lielā biogrāfija) un "Hellēnika" (Ἑλληνικά, Peloponēsas kara vēstures daļa, kuru nav aprakstījis Tukidīds). Bez vēstures grāmatām sarakstīja vairākus sokratiskos dialogus, kā arī nelielus darbus par zirgu audzēšanu, medībām un ekonomiku.

Dzīves laikā tika padzīts no Atēnām, apmetās Spartā, miris vai nu Korintā vai Atēnās.

## Ārējās saites

* Ksenofonta darbi ''Project Gutenberg''
* Ksenofonta darbi ''Wikisource''
Antons Vēberns

**Antons Vēberns** (; dzimis , miris ) bija austriešu komponists un diriģents, Jaunās Vīnes skolas pārstāvis. Esot Arnolda Šēnberga students Vīnes Universitātē un domubiedrs mūzikā, Vēberns daudz ietekmējās no Šēnberga, kļūstot par vienu no nozīmīgākajiem divpadsmitskaņu tehnikas popularizētājiem un arī būtiskākajiem seriālisma pārstāvjiem. Dzīvē nebija pārāk ražīgs - skaņdarbi ietilpināmi 6 CD. Ietekmējis Pjēra Bulēza, Luidži Nono un Karlheinca Štokhauzena daiļradi.

Nacistu laikā viņa mūzika tika pasludināta par "deģeneratīvu" un netika atskaņota. Pēc kara beigām Antonu Vēbernu nošāva kāds ASV karavīrs, kad Vēberns komandantstundas laikā pie mājas bija izgājis uzsmēķēt.

## Ārējās saites

* Antona Vēberna profils ''AllMusic'' 
* Antona Vēberna notis ''IMSLP''
Kaja Skodelario

**Kaja Skodelario** (*Kaya Scodelario*; dzimusi ) ir angļu aktrise un modele. Visvairāk zināma kā Efijas lomas atveidotāja seriālā *[[Skins (seriāls)|Skins]]*.

## Biogrāfija
Kaja Skodelario aktrises karjeru uzsāka 2007. gadā, debitējot televīzijas seriālā *Skins*. Pirms piedalīšanās šajā seriālā Skodelario nebija nekādas iepriekšējas pieredzes aktiermeistarībā, tāpēc sākotnēji seriāla veidotāji viņai atvēlēja otrā plāna aktrises lomu un Efijas tēlam paredzētos scenārija tekstus sacerēja īsus un ļoti nelielā daudzumā. Skodelario atveidotā Efija kļuva par centrālo tēlu pēc diviem gadiem nākamajā *Skins* paaudzē — 3. un 4. sezonā. Skodelario pameta seriālu pēc 4. sezonas, kad notika nākamā paaudžu maiņa.

Aktrises debija kino notika zinātniskās fantastikas filmā "Mēness". Vēlāk viņa spēlēja lomas filmās *[[Shank]]* un "Titānu cīņa" (*Clash of the Titans*), piedalījās arī vairākos mūziķa *[[Plan B]]* videoklipos. No 2007.–2010. gadam, kā arī 2013. gadā piedalījusies seriālā ''Skins''. Piedalījusies "Labirinta skrējējs" triloģijas filmās "Labirinta skrējējs" (2014), "Labirinta skrējējs: Ugunskristības" (2015) un "Labirinta skrējējs: Pretnāves zāles" (2018), kā arī citās filmās, kā "Karību jūras pirāti: Salazara atriebība" (2017), "Pievilcīgs, ļauns un slikts" (2019) un "Slazdā" (*Crawl*, 2019).

Skodelario ir parakstījusi līgumu ar modeļu aģentūru *[[Models 1]]* un bijusi par modeli tādiem žurnāliem kā *[[Teen Vogue]]*, *[[Nylon]]*, *[[Instyle UK]]*, *[[Elle UK]]*, *[[Dazed & Confused]]*, *[[Vogue]]* and *[[i-D]]*.

2010. gadā aktrise filmējās jaunajā Andrea Arnoldas "Kalnu auku" ekranizējumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Aktrisei veltīta mājaslapa
Aleksandrs Voitkēvičs

**Aleksandrs Voitkēvičs** (dzimis  Rīgā, miris  Baltimorā) bija Latvijā dzimis poļu izcelmes ASV starptautiskais lielmeistars šahā. Viņa tēvs Pāvels Voitkēvičs (1937 - 1982) bija spēcīgs meistarkandidāts, kas bija iekļuvis Latvijas čempionātu finālos (1961, 1962). Jau agrā jaunībā Aleksandrs Voitkēvičs izveidojās par spējīgu šahistu. 1979. gadā viņš palīdzēja pasaules eksčempionam Mihailam Tālam Rīgas starpzonu turnīra laikā. Vairākkārt Voitkēvičs bija Latvijas jauniešu un junioru izlašu līderis PSRS komandu sacensībās. 1980. gadā ieguva sudrabu Latvijas šaha čempionātā, bet vēl pēc gada kļuva par Latvijas čempionu.

Viņa straujā karjera tika pārtraukta pēc nevēlēšanās dienēt Padomju Armijā. Vairākus gadus Voitkēvičs slēpās no varas iestādēm, taču 1986. gadā tika arestēts un notiesāts uz diviem gadiem. Pēc gada ieslodzījumā sakarā ar Ronalda Reigana un Mihaila Gorbačova tikšanos augstākajā līmenī viņš tika amnestēts un pārcēlās uz dzīvi Polijā.

Polijā Voitkēvičs uzvarēja divos Polijas čempionātos 1989. un 1995. gadā, kā arī bija sudraba (1992.) un bronzas (1996.) medaļu laureāts. Tomēr arī Polijā viņam radās nesaskaņas ar vietējo šaha federāciju, un dažus gadus vēlāk Aleksandrs Voitkēvičs pārcēlās uz ASV, kur viņš studēja Mērilendas universitātē un aktīvi piedalījās šaha turnīros ASV un citās valstīs. Vairākas reizes viņš ieguva Gada balvu (10000 ASV dolāru), ko piešķir ASV šaha federācija par lielāko uzvaru skaitu turnīros noteiktā kalendārā gadā.

2004.gadā Voitkēvičs piedalījās FIDE Pasaules šaha čempionātā Tripolē. Savas dzīves pēdējos mēnešos viņš dalīja pirmo vietu turnīrā Filadelfijā "World Open" un uzvarēja turnīru Lasvegasā "National Open". Aleksandrs Voitkēvičs nomira 2006. gada 14. jūlija vakarā no kuņģa-zarnu trakta perforācijas un iekšējas asiņošanas.

## Nozīmīgākās sacensības

* 1980. gads, 2. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1981. gads, 1. vieta Latvijas šaha čempionātā.
* 1981. gads, 2. vieta sporta biedrības "Daugava" šaha čempionātā.
* 1989. gads, 1. vieta Polijas šaha čempionātā.
* 1992. gads, 2. vieta Polijas šaha čempionātā.
* 1995. gads, 1. vieta Polijas šaha čempionātā.
* 1996. gads, 3. vieta Polijas šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē OlimpBase.org
* Aleksandra Voitkeviča rezultāti ASV turnīros
* Lielmeistara Aleksandra Šabalova nekrologs "Aleks"
* Aleksandra Voitkeviča ELO no 1990.gada līdz 2006.gadam
Vilgāle

**Vilgāle** (agrāk arī **Saldenieki**) ir ciems Kuldīgas novada Kurmāles pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidos Vilgāles ezera ziemeļu krastā  no novada centra Kuldīgas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados kā padomju saimniecības «Vilgāle» centrālais ciemats. Vilgālē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, doktorāts, bibliotēka, Vārdupes pasta nodaļa, brīvdabas estrāde, vairāki veikali.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Hermons Kilebrū

**Hermons Kleitons Kilebrū** (; dzimis , miris ) bija profesionāls amerikāņu beisbolists, spēlēja pirmās bāzes, trešās bāzes un kreisā laukuma spēlētāja pozīcijā. 22 gadus ilgās karjeras laikā viņš spēlēja divās vienībās.

Karjeru uzsāka Vašingtonas "Senators" klubā, kas vēlāk pārtapa par Minesotas "Twins" un karjeru noslēdza Kanzassitijas "Royals". Karjeras beigšanas brīdī H. Kilebrū bija otrais visvairāk mājas skrējienus veikušais Amerikāņu līgas spēlētājs (pirmais bija "Mazulis" Rūts), tāpat viņš bija visvairāk mājas skrējienus veikušais labrocis Amerikāņu līgas vēsturē (vēlāk to pārspēja Alekss Rodrigess). 1969. gadā viņš tika atzīts par Amerikāņu līgas vērtīgāko spēlētāju (MVP). 13 reizes piedalījies Visu zvaigžņu spēlē.

1984. gadā spēlētājs tika uzņemts Nacionālajā beisbola slavas zālē.

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* MLB profils 
* Nacionālās beisbola slavas zāles profils 
* ''Baseball Reference'' profils
Sugar Rejs Robinsons

**"Sugar" Rejs Robinsons** (; dzimis **Volkers Smits** () ; miris ) bija profesionāls amerikāņu bokseris. Viņš tiek uzskatīts par visu laiku izcilāko bokseri.

Amatiera karjeras laikā viņš uzvarēja visās 85 cīņās, no kurām 69 tika gūtas ar nokautu un 40 — gūtas pirmajā raundā. Profesionāļa karjeru uzsāka 1940. gadā 19 gadu vecumā, līdz 1951. gadam viņš uzvarēja 128 cīņās guva uzvaru, vienā tika fiksēts neizšķirts un divās bokseris piedzīvoja zaudējumu. Viņš bija Pasaules čempions pussmagā svara kategorijā laikā no 1946. līdz 1951. gadam, savukārt 1951. gadā izcīnīja Pasaules čempiona titulu vidējā svara kategorijā. R. Robinsons 1952. gadā beidza karjeru, taču divarpus gadus vēlāk atgriezās un 1955. gadā atguva Pasaules čempiona titulu. Viņš divas reizes tika nosaukts par gada labāko bokseri. Gandrīz 26 gadus ilgajā karjerā viņš piedalījās 200 cīņās.

*Associated Press* R. Robinsonu nosauca par 20. gadsimta labāko bokseri un ESPN 2007. gadā viņu atzina par visu laiku izcilāko bokseri. *The Ring* 1997. gadā R. Robinsonu atzina par visu laiku labāko *pound for pound* bokseri. Viņš arī tika atzīts par 1950. gadu dekādes labāko bokseri. Muhameds Ali, kuru viņa karjeras laikā sauca par labāko bokseri, R. Robinsonu atzina par visu laiku izcilāko.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* ''BoxRec'' profils
Mihalis Kakjudzis

**Mihalis Kakjudzis** (, *Michalis Kakiouzis*; dzimis  Atēnās, Grieķijā) ir profesionāls grieķu basketbolists, spēlē vieglā uzbrucēja un spēka uzbrucēja pozīcijās, Grieķijas izlases dalībnieks. Pašlaik (2012) pārstāv Itālijas līgas klubu *[[Gruppo Triboldi Basket]]*.

Karjeru uzsācis 1992. gadā Grieķijas A2 līgā. 1995. gadā (pēc veiksmīgi aizvadītā FIBA U-19 turnīra) viņš pārgāja uz Atēnu AEK. Tā sastāvā viņš uzvarēja Grieķijas čempionātā, izcīnīja divus Grieķijas kausus un vienu Saportas kausu. 2002. gadā grieķis pārgāja uz Itālijas līgas klubu Sjēnas "Montepaschi". 2003.—2004. gada sezonā viņš kluba sastāvā uzvarēja Itālijas čempionātā un Itālijas kausa izcīņā. 2005. gadā viņš uzsāka karjeru Spānijā: sākumā *[[FC Barcelona (basketbols)|FC Barcelona]]* , vēlāk *[[Cajasol Sevilla]]* sastāvā. 2008. gadā M. Kakjudzis parakstīja līgumu ar Turcijas līgas *[[Efes Pilsen]]*, taču 2009. gada augustā atgriezās dzimtenē un parakstīja līgumu ar Saloniku "Aris". Savukārt 2011. gadā pārgāja uz Itālijas līgas klubu *[[Gruppo Triboldi Basket]]*.

Grieķijas izlases sastāvā spēlējis , izcīnījis sudraba medaļu 2006. gada Pasaules čempionātā un zeltu 2005. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Vilgāles ezers

**Vilgāles ezers** ir publisks ledāja izcelsmes ezers Kuldīgas novada Kurmāles pagastā. Izveidojies dziļā ledāja iegrebuma-izspieduma ieplakā; ezerdobe ovāla. Dibens līdzens, dūņains; krasti lēzeni. Eitrofs, vidēji aizaudzis ezers. Ezerā un tā piekrastē ezerkaļķu iegulas  kopplatībā (vidējais biezums 1—2 m, lielākais biezums — 4 m, CaCO2 daudzums 70—97%). Ezerā ietek Jāmaņupe (daļēji novadīta uz Rīvu) un 5 strauti, iztek Rīva uz Baltijas jūru. Ezerā viena sala (0,5 ha). Makrofīti: niedres, meldri, kosas, hāras, elodejas, glīvenes. Mīt līdaka, rauda, asaris, karpa, līnis, plaudis, karūsa, spidiļķis, rudulis. Ezers izmantots zivsaimniecībā. Ezera krastos apdzīvotās vietas Vilgāle un Vecvilgāle. Ir peldvietas un atpūtas vietas.

## Atsauces
Rendijs Džonsons

**Rendels Deivids "Rendijs" Džonsons** (; dzimis ) ir bijušais amerikāņu beisbolists, spēlējis pičera pozīcijā. 22 gadus ilgās karjeras laikā viņš spēlēja sešās vienībās.

Viņš desmit reizes bija piedalījies MLB Visu zvaigžņu spēlē, ir otrs visvairāk Saja Jannga balvas ieguvējs (piecas; vairāk ir ieguvis vienīgi Rodžers Klemenss — 7). Kopā ar Arizonas "Diamondbacks" izcīnīja uzvaru 2001. gada Pasaules sērijā. Viņš tika atzīts par sērijas vērtīgāko spēlētāju (MVP), kā arī saņēma "Mazuļa" Rūta balvu. Tāpat R. Džonsons tika atzīts par *[[Sports Illustrated]]* gada labāko sportistu. Viņš tika iekļauts *[[The Sporting News]]* 2000. gadu simboliskajā MLB izlasē.

## Ārējās saites

* MLB profils 
* ESPN profils 
* ''Baseball Reference'' profils
Rihards Štrauss

**Rihards Georgs Štrauss** (;  — ) bija vācu romantisma komponists. Viņš ir pazīstams kā operu "Rožu kavalieris" (*Der Rosenkavalier*) un "Salome" autors, tāpat ir pazīstams ar simfoniskajām poēmām un skaņdarbiem orķestriem. Tāpat R. Štrauss bija atzīts diriģents Vācijā un Austrijā.

R. Štrauss kopā ar Gustavu Māleru pārstāv vēlo uzplaukstošo vācu romantismu pēc Riharda Vāgnera.

Komponista dzīves laikā viņš tika uzskatīts par 20. gadsimta pirmās puses izcilāko komponistu un viņa sacerētajai mūzikai bija milzīga ietekme uz 20. gadsimta mūzikas attīstību. Kanādiešu pianists Glenns Gūlds 1962. gadā R. Štrausu aprakstīja, kā izcilāko ar mūziku saistīto personību, kas dzīvojusi 20. gadsimtā.

## Ārējās saites

* Bezmaksas R. Štrausa partitūras
Koko Šanela

**Gabriela Bonī "Koko" Šanela** (;  — ) bija franču modes dizainere. Viņa bija viena no ietekmīgākajām 20. gadsimta modes darbiniecēm. K. Šanela dibinājusi vienu no pasaulē pazīstamākajiem modes brendiem *[[Chanel]]*. Viņas ārkārtīgā ietekme uz modi bija iemesls, kāpēc K. Šanela vienīgā no sieviešu tērpu modelēšanas industrijas tika iekļauta sarakstā *Time 100: The Most Important People of the Century* . Kad Koko Šanelai bija 12 gadu, viņai nomira māte.

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites

* ''Chanel'' mājaslapa
Johans Bleiks

**Johans Bleiks** (; dzimis  Sentdžeimsā, Jamaikā) ir jamaikiešu vieglatlēts, startē sprinta distancēs. Viņš ir pašreizējais pasaules čempions 100 m sprinta distancē, titulu izcīnīja 2011. gada Pasaules čempionātā Tegu, kur par pāragru startu finālā tika diskvalificēts tobrīdējais titula īpašnieks un pasaules rekordists Useins Bolts.

## Karjera
Ar panākumiem startējis jauniešu sacensībās — Pasaules junioru čempionātā ir izcīnījis visu trīs kalumu medaļas: zelts un sudrabs 4x100 m stafetē, kā arī bronza 100 m distancē. 2009. gadā uz trīs mēnešiem bijis diskvalificēts par dopinga lietošanu.

J. Bleiks ir visjaunākais sportists, kas 100 m distanci veicis ātrāk par 10 sekundēm (19 gadu un 196 dienu vecumā). Viņa personiskais rekords īsākajā distancē stadionā ir 9,69 sekundes, kas uzrādīts 2012. gada vasarā Lozannā, tas ir dalīts otrs labākais personiskais rekords ar Taisonu Geju pēc Useina Bolta. 2011. gada septembrī Dimanta līgas posmā viņš 200 m distanci veica 19,26 sekundēs, kas ir otrs visu laiku labākais rezultāts šajā distancē.

 J. Bleiks izcīnīja sudraba medaļu gan 100 m, gan 200 m distancē, abās piekāpjoties vienīgi U. Boltam. Toties Jamaikas komandas sastāvā kopā ar U. Boltu, Maiklu Freiteru, Nesta Kārteru viņš kļuva par olimpisko čempionu 4x100 m stafetē, kur komanda atkal laboja pasaules rekordu, pie tam uzlabojot to par 0,2 s uz 36,84 s.

## Personiskie rekordi

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Eštons Ītons

**Eštons Ītons** (; dzimis ) ir amerikāņu vieglatlēts, startē daudzcīņā. Viņš ir  zelta medaļas ieguvējs. 2012. gadā laboja pasaules rekordu desmitcīņā, uzlabojot to līdz 9039 punktiem. Šo pasaules rekordu uzlaboja 2015. gada Pasaules čempionātā līdz 9045 punktiem. Otrs desmitcīņnieks vieglatlētikas vēsturē pēc Romana Šebrles, kas pārsniedz 9000 punktu robežu.

E. Ītonam pieder arī pasaules rekords septiņcīņā telpās. 2012. gada NCAA čempionātā telpās viņš pārspēja Dena O'Braiena 17 gadus veco rekordu par 23 punktiem. 2011. gadā sacensībās Tallinā, Igaunijā, sportists rekordu uzlaboja līdz 6568 punktiem, bet 2012. gada Pasaules čempionātā telpās izcīnīja zelta medaļu ar vēl augstāku rezultātu — 6645.

2011. gada Pasaules čempionātā Tegu E. Ītons izcīnīja sudraba medaļu ar 8505 punktiem, zaudējot vienīgi tautietim Trejam Hārdijam. 2012. gada jūnijā E. Ītons laboja Romanam Šebrlem piederējušo pasaules rekordu desmitcīņā, uzlabojot to par 13 punktiem līdz 9039 punktiem. E. Ītons uzvarēja arī  Londonā, 2013. gada Pasaules čempionātā Maskavā un 2015. gada Pasaules čempionātā Pekinā.

IAAF atzina E. Ītonu par 2015. gada labāko vieglatlētu.

## Personiskie rekordi

## Lielākie sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Trejs Hārdijs

**Džeimss Edvards "Trejs" Hārdijs III** (; dzimis ) ir amerikāņu vieglatlēts, startē daudzcīņā.

Viņš 2009. gada Pasaules čempionātā Berlīnē izcīnīja uzvaru ar 8790 punktiem. Pēc diviem gadiem Tegu viņš šo panākumu atkārtoja, šoreiz izcīnīdams 8607 punktus. Piedalījies arī 2008. gada Pekinas vasaras olimpiskajās spēlēs, taču sacensības nepabeidza, tomēr pēc četriem gadiem Londonā izcīnīja sudraba medaļu, piekāpjoties vienīgi tautietim Eštonam Ītonam. Izcīnījis sudraba medaļu septiņcīņā 2010. gada Pasaules čempionātā telpās Dohā ar 6184 punktiem.

## Personiskie rekordi

## Lielākie sasniegumi

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
1411. gads

**1411. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 24. jūlijs — notika kauja pie Harlovas (*Battle of Harlaw*), viena no asiņainākajām Skotijas vēsturē

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 21. septembris — Ričards Plantanegets, trešais Jorkas hercogs, pretendents uz Anglijas karaļa troni (miris 1460.)

## Miruši
* 3. jūnijs — Leopolds IV Habsburgs, Austrijas hercogs (dzimis 1371.)
* 4. novembris — Halils Sultāns, Transoksiānas valdnieks (dzimis 1384.)
Manfrēds fon Rihthofens

**Manfrēds Albrehs brīvkungs fon Rihthofens** (, bieži pazīstams pēc iesaukām **Sarkanais barons** vai **Sarkanais velns** (); dzimis , miris ) bija vācu virsnieks Pirmā pasaules kara laikā, aviācijas ass. Kritis kaujā netālu no Amjēnas. Oficiāli notriecis 80 ienaidnieka lidmašīnas, kas ir Pirmā pasaules kara rekords. Viens no visu laiku populārākajiem pilotiem, daudzu grāmatu un filmu varonis.

Iesākumā dienēja kavalērijā. 1915. gadā iestājās gaisa spēkos. 1917. gadā kļuva par *Jagdstaffel 11* komandieri, vēlāk par lielākas vienības *Jagdgeschwader 1* pirmo komandieri. *Jagdgeschwader 1* neformāli tika saukta par **Lidojošo cirku** lidmašīnu košā krāsojuma dēļ (pašam Rihthofenam bija spilgti sarkans *[[Fokker Dr.I]]* triplāns, no kā arī Rihthofena iesauka). Pēc Manfrēda fon Rihthofena nāves par trešo un pēdējo *Jagdgeschwader 1* komandieri kļuva Hermanis Gērings.

Dzimis Breslavā dižciltīgā ģimenē. Kad Manfrēdam bija četri gadi ģimenē pārcēlās uz Šveidnicu. 11 gadu vecumā sāka militāro karjeru. 1911. gadā iestājās kavalērijas daļā. Sākoties Pirmajam pasaules karam, Manfrēds fon Rihthofens dienēja par rekognoscēšanas virsnieku līdz 1915. gadā pieteicās aviācijā un tika pieņemts. 1915. gada oktobrī uzsāka pilota apmācību, kur iesākumā parādīja diezgan vājas sekmes, tomēr ātri uzlaboja sniegumu. 1916. gada 17. septembrī virs Kambrē notrieca pirmo ienaidnieka lidmašīnu.

1917. gada janvārī, pēc 16. uzvaras gaisa kaujā, Manfrēds fon Rihthofens tika apbalvots ar Nopelnu krusts (*Pour le Mérite*) - tolaik Vācijas augstāko militāro apbalvojumu, un tika iecelts par *Jagdgeschwader 1* komandieri. 1917. gada aprīlī Rihthofens notrieca 22 ienaidnieka lidmašīnas, to skaitā četras vienā dienā.

1917. gada 6. jūlijā Rihthofens tika smagi ievainots, un ierindā atgriezās oktobrī. 1918. gada 12. aprīlī Manfrēds fon Rihthofens krita kaujā, kad uzbruka kādai kanādiešu lidmašīnai, bet cita lidmašīna savukārt uzbruka Rihthofenam. Sabiedroto virsnieki izvadīja Rihthofenu pēdējā gaitā ar pilnu militāro godu. 1925. gadā Rihthofena pīšļi tika pārapbedīti Berlīnē. Aukstā kara laikā Rihthofena kapa piemineklis bija uz robežas starp VDR un Rietumbelīni. 1975. gadā lidotājs tika pārapbedīts Vīsbādenē.

Mūsdienās Rihthofena vārdā ir nosaukta Vācijas aviācijas vienība *Jagdgeschwader 71*.

## Ārējās saites

* https://web.archive.org/web/20110912104042/http://www.richthofen.pl/ , , 
* Manfrēda fon Rihthofena memuāri 
* Der Rote Kampfflieger
78violet

***78violet*** (iepriekš zināms kā ***Aly & AJ***) ir amerikāņu poproka grupa, kuras sastāvā ir māsas Amanda un Elisone Mičalkas.

Viņas piedzima Kalifornijas štata Torensā, taču uzauga Vašingtonas štata Sietlā. Abas māsas ir aktrises, dziedātājas, dziesmu autores un ģitāristes. 2004. gadā viņas parakstīja līgumu ar *[[Hollywood Records]]*. Debijas albumu *[[Into the Rush]]* grupa izdeva 2005. gada 17. augustā. ASV topos tas debitēja 36. vietā, pirmajā nedēļā tas tika pārdots 24 tūkstošos kopiju un vēlāk tika sertificēts ar platīna disku pēc RIAA sistēmas. Par albumu *Into the Rush* grupa tika nominēta *Contemporary Inspirational Artists of the Year* balvai 2006. gadā, vēlāk albums visā pasaulē tika pārdots vairāk nekā vienā miljonā kopiju.

Otrais studijas albums *[[Insomniatic]]* ASV topos debitēja 15. vietā ar pārdotiem vairāk nekā 39 tūkstošiem kopiju. Albuma vadošais singls *[[Potential Breakup Song]]* tika sertificēts ar platīna disku pēc RIAA sistēmas. Grupa sākotnēji plānojā trešo studijas albumu izdot 2009. gadā, taču tā izdošana vairākkārt tikusi atlikta.

2009. gadā grupa nosaukumu *Aly & AJ* nomainīja uz *78violet*.

## Diskogrāfija
* *[[Into the Rush]]* (2005)
* *[[Acoustic Hearts of Winter]]* (2006)
* *[[Insomniatic]]* (2007)
* *Ten Years* (2017)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Paranoja

**Paranoja** (no  (*paránoia*) — 'neprāts') ir garīgi traucējumi, kuros personas domāšanu izteikti ietekmē raizes un bailes, bieži izraisot domāšanas iracionalitāti un murgus. Paranoiskai domāšanai ir raksturīga vajāšanas mānija — nerimstoša pārliecība par nopietnu, gandrīz visur esošu apdraudējumu. Paranoja nerada pārmaiņas personībā. Senāk ar šo vārdu apzīmēja personas garīgo stāvokli, ko nomāc jebkāda veida murgi.

## Ārējās saites
* Paranoja — medicīnisks termins
Rihthofens

**Rihthofens** (*Richthofen*) var būt:

* Manfrēds fon Rihthofens (*Manfred von Richthofen*, 1892 — 1918) — vācu lidotājs;
* Volframs fon Rihthofens (*Wolfram von Richthofen*, 1895 — 1945) — vācu lidotājs un ģenerālfeldmaršals.
Richthofen

**Rihthofens** (*Richthofen*) var būt:

* Manfrēds fon Rihthofens (*Manfred von Richthofen*, 1892 - 1918) - vācu lidotājs;
* Volframs fon Rihthofens (*Wolfram von Richthofen*, 1895 - 1945) - vācu lidotājs un ģenerālfeldmaršals.
Īrijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Īrijas novietojums]]
**[[Īrija]]s administratīvo iedalījumu** veido **3 pilsētas** () un **26 grāfistes** (). Īriju veido arī 4 vēsturiskās provinces

## Administratīvo līmeņu shēma

## Vēsturiskās provinces

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Pilsētas

### Grāfistes

## Atsauces
Rejs Luiss

**Rejs Entonijs Luiss** (; dzimis ) ir bijušais ASV amerikāņu futbola spēlētājs, spēlējis centra aizsarga pozīcijā. Visu profesionāļa karjeru aizvadījis Baltimoras "Ravens".

Universitātes laikā viņš pārstāvēja Maiami universitātes komandu. 1996. gada NFL draftā viņu Baltimoras "Ravens" izraudzījās pirmajā kārtā ar kopējo 26. kārtas numuru.

"Ravens" sastāvā viņš svinēja uzvaru divās Superkausa izcīņās (XXXV, XLVII), tāpat viņš tika atzīts par XXXV Superkausa spēles vērtīgāko spēlētāju (MVP). Viņš kļuva par otro centra aizsargu, kurš ticis atzīts par Superkausa MVP un pirmo centra aizsargu, kurš šo balvu saņēmis kā uzvarētājkomandas dalībnieks. Karjeras laikā viņš ir 12 reizes piedalījies Visu zvaigžņu spēlē un desmit reizes iekļauts *Associated Press* simboliskajā izlasē. Ar divām izcīnītām gada labākā spēlētāja aizsardzībā balvām R. Luiss kļuvis par sesto spēlētāju, kurš to ir paveicis.

Viņš tiek uzskatīts par vienu no izcilākajiem centra aizsargiem NFL vēsturē, 2010. gadā veidotajā *NFL Network* raidījumu sērijā par visu laiku izcilākajiem amerikāņu futbola spēlētājiem R. Luiss ierindojās 18. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* ESPN profils 
* NFL profils
1449. gads

**1449. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 6. janvāris — par Bizantijas imperatoru tika kronēts Konstantīns XI Paleologs, pēdējais Bizantijas valdnieks.
* 7. aprīlis — no pāvesta troņa atteicās Fēlikss V, pēdējais vēsturiskais antipāvests.

### Nezināms datums
* par Ķīnas imperatoru kļuva Dzjintai, no Minu dinastijas.

## Dzimuši
* 1. janvāris — Lorenco de' Mediči, Florences Republikas faktiskais vadītājs (miris 1492.)
* 22. marts — Maksimiliāns I (*Maximilian I.*), Svētās Romas imperators (miris 1519.)

## Miruši
* 27. oktobris — Muhamads Taragai Ulugbeks, Transoksiānas valdītājs, timurīds, pazīstams, kā izcils astronoms un matemātiķis. (dzimis 1394.)
Pilsēta zem liepām

**"Pilsēta zem liepām"** ir 1971. gada Latvijas PSR spēlfilma par Liepājas kauju Otrajā pasaules karā. Filmas režisors ir Aloizs Brenčs. Filma uzņemta Rīgas Kinostudijā.

## Sižets
Vācu armijas priekšpulks 1941. gada vasarā sagrābj pasažieru vilcienu un mēģina ar to nemanīti iekļūt Liepājā. Šis plāns top zināms pilsētas aizstāvjiem un pa tām pašām sliedēm pretim vilcienam nosūta lokomotīvi. Sākas kaujas par Liepāju.
 
Dakterim Balodim ir divi dēli — Jānis un Artūrs. Viens vada pilsētas aizstāvju rotu, bet otrs palīdz vācu karaspēkam.
Rotas komandiera Borisa Popova, kurš apprecējies kara priekšvakarā, sieva, kara mediķe, iet bojā apšaudē ar vācu karaspēku.

## Lomās
* Vitālijs Koņajevs — *Jānis Balodis*
* Leonīds Ņevedomskis — *Kostja Frolovs*
* Vjačeslavs Šaļevičs — *Boriss Popovs*
* Ingrīda Andriņa — *Aina*
* Ludmila Bezuglaja — *Klaudija*
* Pauls Butkēvičs — *Imants*
* Ļubova Virolainena — *Marta*
* Aleksandrs Gajs — *Bobrovs*
* Uldis Dumpis — *Grīns*
* Afanasijs Kočetkovs — *Tomilovs*
* Stepans Krilovs — *ģenerālis Debeļcevs*
* Nikolajs Krjukovs — *Meškovs*
* Oļegs Mokšancevs — *Djakovs*
* Eduards Pāvuls — *Bunka*
* Arkādijs Tolbuzins — *Čižovs*
* Bruno Freindlihs — *dakteris Balodis*
* Georgijs Ševcovs — *Afoņins*
* Ģirts Jakovļevs — *Artūrs Balodis*

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Aloizs Brenčs
* Scenārija autors: Sergejs Smirnovs
* Operators: Heinrihs Pilipsons
* Komponists: Venjamins Basners
* Mākslinieks: Herberts Līkums

## Interesanti fakti
* Filma bija plānota kā emocionāls papildu arguments, lai sagatavotu PSRS valdības lēmumu par Varoņpilsētas nosaukuma piešķiršanu Liepājai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs

## Video
*
1448. gads

**1448. gads** () bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 28. septembris — Kristiāns I (Oldenburgu dinastijas dibinātājs) tika kronēts par Dānijas karali.

### Nezināms datums

## Dzimuši
* 27. novembris — Alfonso II, Neapoles karalis (miris 1495.)

## Miruši
* 31. oktobris — Jānis VIII Paleologs, Bizantijas imperators (dzimis 1425.)
Līvbērze

**Līvbērze** ir ciems Jelgavas novada Līvbērzes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Bērzes kreisajā krastā pie autoceļa P98 un Jelgavas—Tukuma dzelzceļa  no novada domes Jelgavā un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pēckara gados pie bijušās Līvbērzes pagasta valdes 3 km uz dienvidiem no bijušās Līvbērzes muižas (*Lieven-Bersen*) kā padomju saimniecības «Jelgava» un ciema padomes centrālais ciemats. Līvbērzē atrodas pagasta pārvalde, pamatskola, kultūras nams, ģimenes ārsta prakse, bibliotēka, pasta nodaļa, vairāki veikali un katoļu baznīca.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Patrimps

**Patrimps** (dažkārt minēts arī kā **Potrimps**, **Autrimps** un **Natrimps**) prūšu mitoloģijā ir jūras un auglības dievs, viens no trim galvenajiem prūšu pielūgtajiem dieviem. Videvuta karogā viņš ir attēlots kā līksms jauneklis ar graudu vārpu vainagu galvā.
## Cilme
Lietuviešu valodnieks Kazimirs Būga vārda cilmi skaidro ar sakni *trimp-*, kas ir līdzīgs lietuviešu darbības vārdam *trempti* (mīdīties, slāt).[thumb|Iespējamais [Videvuts|Videvuta karogs (Patrimps labajā pusē)|left]]

## Vēsture

Pirmo reizi Natrimps minēts 1418. gada Varmijas bīskapa pāvestam Martinam V adresētā memorandā *Collatio Espiscopi Varmiensis*, kurā bīskaps atgādina par Vācu ordeņa sekmīgi kristītajiem Prūsijas pagāniem, kuri iepriekš pielūdza „dēmonus” Patrimpu un Pikolu.

## Trimpus
Vecais Stenders savā skaidrojošajā latviešu-vācu vārdnīcā minēja arī seno latviešu dzīru dievību Trimpu (Trumpi), kuram tie "pusi sava lauka novēlēja un tā viņu godināja, ka paši vislabākajā veidā priecīgi notiesāja. Šim Trimpum bija padoti divi citi: jūras dievs *Antrimpus* un ūdeņu un avotu dievs *Potrimpus*, ka tie kā īsti uzticami Trimpus dzīru biedri pie puslauka labumiem arī savu bagāto daļu no jūras un upēm pievienoja".

## Atsauces
Pēteris Ābrams

**Pēteris Ābrams** ( — ) bija kara lidotājs; viens no latviešu aviācijas celmlaužiem.

## Biogrāfija

Dzimis Burtnieku pagastā. 1909. gadā kopā ar Kārli Viziņu Rīgā uzsāk planiera būvi. 1911. gadā darbs pie planiera bija pabeigts un tas tika veiksmīgi izmēģināts Čiekurkalnā, pēc kam izmēģinājumi tika pārcelti uz Pārdaugavu. Ar šo planieri Ābrams un Viziņš apguva lidotparasmi. Turpmāk bija iecerēt planierim pievienot arī motoru, ko Ābrams bija jau sācis būvēt, tomēr līdzekļu trūkuma un kara sākuma dēļ šis projekts netika novests līdz galam.

1914. gadā, kad sākās Pirmais pasaules karš, Ābrams brīvprātīgi iestājies Krievijas armijā, kur nosūtīts dienēt uz Gatčinas aviācijas skolas Foto nodaļu. Par izrādīto interesi aviācijas jomā skolas administrācija atļāva viņam iestāties tajā. 1915. gadā viņš absolvēja Gatčinas aviācijas skolu, kas ļāva turpināt dienestu jau kā kara lidotājam. Krievijas pilsoņu kara laikā dienējis Sarkanās armijas aviācijas 45. eskadriļā, bet vēlāk iekļāvies Padomju Latvijas armijas aviācijā.

1920. gada februāra otrajā pusē netālu no pilsētas Veļikije Luki nogāzās lidmašīna *LVG P-1*, ko vadīja vācieties Pauls Lange, kurš veica slepenu misiju vācu komunistu (spartakistu) uzdevumā. Viņam bija jānogādā vēstule Ļeņinam Maskavā. Kārlis Viziņš, kurš atbildēja lielinieku 15. armijā par aviācijas remontdarbiem, Langem ieteica turpināt ceļu pa sauszemi, kamēr viņš saremontēs lidmašīnu, lai Lange varētu ar to atgriezties Vācijā. Lidmašīna turpat, kur bija avarējusi, tika saremontēta un Ābramam, Viziņam, kā arī lidotājam novērotājam Osim tika uzdots pārvietot lidmašīnu uz kādu priekš pacelšanās derīgu laukumu netālu no avārijas vietas. Tā vietā visi trīs veica 380 kilometrus garu pārlidojumu un 1920. gada 22. martā nosēdās pretinieka, tas ir, Latvijas teritorijā Ķekavā netālu no Katlakalna ciema. Lai arī nosēšanās beidzās ar lidmašīnas apgāšanos un bojājumiem spārniem, propellerim u.c. daļām, tomēr vēlāk tā tika saremontēta un vairākus gadus kalpoja Latvijas armijai.

No 1920. gada aprīļa Ābrams atrodas Latvijas Kara aviācijas dienestā. 25. aprīlī piedzīvojis avāriju, kad vadījis *Sopwith Camel* lidmašīnu, tomēr vēlāk lidmašīna tika saremontēta. 25. jūlijā piedalījies pirmajos Latvijas aviācijas svētkos Spilvē, vadot lidmašīnu *LVG Nr. 24*. 1921. gada februārī demobilizēts. Pēc tam pievērsies fotogrāfa darbam, tomēr jau 1923. gadā atgriežas armijā, kur dien Jūras aviācijas nodaļā. 1924. gada 1. jūnijā Liepājā kopā ar lidotāju motoristu A.Bahmani iet bojā aviokatastrofā, kad veicis lidojumu ar lidlaivu *Savoja S16*.

## Atsauces
FK Baku

**FK Baku** () ir Azerbaidžānas futbola klubs no Baku. Klubs dibināts 1997. gadā, pašlaik spēlē Azerbaidžānas futbola otrajā spēcīgākajā līgā — Pirmajā divīzijā. Klubs ir divkārtējs Azerbaidžānas čempions, kā arī trīs reizes uzvarējis Azerbaidžānas kausa izcīņā. Kluba sponsori ir *Baghlan Group Company* un *Zqan Construction Company*, kuriem pieder arī Guba sporta komplekss.

Klubu iepriekš trenējis Aleksandrs Starkovs, kurš tobrīd vadīja arī Latvijas izlasi. Klubā spēlējuši arī vairāki Latvijas izlases futbolisti — Māris Verpakovskis, Deniss Ivanovs, Andrejs Štolcers.

## Vēsture
Klubs tika nodibināts 1997. gadā, apvienojoties klubiem *Chinar Polis Akademiyasi* un *Qartal-95*, tā paša gada beigās ieguva nosaukumu *Dinamo*. Pašreizējais nosaukums klubam ir kopš 2004. gada. 2005.—2006. gada sezonā klubs pirmo reizi kļuva par Azerbaidžānas čempioniem, šo panākumu atkārtojot 2008.—2009. gada sezonā.

2014.—2015. gada sezonā ierindojās 9. vietā Azerbaidžānas Premjerlīgā un izkrita uz Pirmo divīziju.

## Sasniegumi
* **[[Azerbaidžānas futbola Premjerlīga|Azerbaidžānas Premjerlīga]]**
** Čempioni (2): 2005–06, 2008–09
** Vicečempioni (2): 1997–98, 2009–10
* **Azerbaidžānas kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 2004–05, 2009–10, 2011–12

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne
Gaujaslīči

**Gaujaslīči** var būt:
* Gaujas Inčukalna pagastā agrākais nosaukums
* Melnbāržu Zosēnu pagastā agrākais nosaukums
* Pipariņu Cēsīs cits nosaukums
* Rēveļu Rankas pagastā agrākais nosaukums
Konstantīns Glazačovs

**Konstantīns Glazačovs** (; dzimis 1985. gada 18. februārī Arhangeļskā) ir krievu hokejists, kreisais malējais uzbrucējs. Pašlaik (2018) Glazačovs spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Vladivostokas "Admiral" rindās.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Konstantīns uzsāka Jaroslavļas "Lokomotiv" sistēmā, 2002.—03. sezonā debitējot arī Krievijas Superlīgā, kopā ar komandu izcīnot līgas čempiona titulu. Pēc sezonas beigām 2003. gada NHL draftā spēlētāju izvēlējās Našvilas "Predators", taču uz Ziemeļameriku Glazačovs tā arī nedevās. 2004.—05. sezonā Glazačovs nonāca Novosibirskas "Sibirj" sastāvā, taču jau nākamajā sezonā bija atgriezies Jaroslavļā.

No 2008. līdz 2010. gadam uzbrucējs spēlēja Astanas "Baris" rindās, taču 2010.—11. sezonu aizvadīja Minskas "Dinamo" sastāvā. 2011.—12. sezonu Glazačovs iesāka Magņitogorskas "Metallurg" sastāvā, taču novembrī tika aizmainīts uz Kazaņas "Ak Bars" vienību. 2012.—13. gada sezonā uzbrucējs spēlēja uzreiz trīs KHL klubos, sezonu uzsākot Sanktpēterburgas SKA rindās, tad pievienojoties Novosibirskas "Sibirj", bet to noslēdzot jau Hantimansijskas "Jugra" ierindā.

2013. gada vasarā Glazačovs pievienojās Maskavas "Dinamo" rindām. Tās rindās spēlēja līdz 2015. gada novembrim, kad tika aizmainīts uz Maskavas "Spartak". 2017. gadā pievienojās Vladivostokas "Admiral".

## Ārējās saites
Pēteris Krievs

**Pēteris Krievs** ( — ) bija latviešu strēlnieks un vēlāk 1. latviešu atsevišķā bataljonas virsnieks. Pēc nāves apbalvots ar Lāčplēša Kara ordeni.

## Dzīvesgājums
Dzimis Launkalnes pagasta "Lāču" mājas. Mācījies Launkalnes pagasta pamatskolā un Smiltenes draudzes skolā. Iestājas Smiltenes tirdzniecības skolā, bet to nepabeidzot pārceļas uz Dubultiem, kur pēc Smiltenes prāvesta Kārļa Kundziņa ieteikuma iestājas Šmidhena-Bērziņa Dubultu ģimnāzijā, kuru vada Ludis Bērziņš. Mācības nepabeidzis, sākoties Pirmajam pasaules karam, 1914. gadā brīvprātīgi iestājas Krievijas Impērijas armijā un tiek nosūtīts uz Somijas lielhercogisti. No turienes nosūtīts uz praporščiku skolu Pēterhofā, kur satiekas ar bijušo skolas biedru Jāni Mensku, kurš kā 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku pulka 4. rotas komandieris krīt Ziemassvētku kaujās. Pēc praporščiku skolas pabeigšanas, nosūtīts dienēt. Dienējis 16. Sibīrijas strēlnieku pulkā. 1916. gadā pabeidzis Kara skolu un pārgājis dienēt 2. latviešu strēlnieku pulkā. 1917. gadā paaugstināts par poručiku.

Vācijas armijai okupējot Latvijas lielāko daļu, Krievs atgriežas dzimtenē, bet tiek arestēts. Pēc atbrīvošanas atgriežas mājās, un 1918. gada 19. decembrī dodas uz Smilteni. No turienes, uzzinot, ka Sarkanā armija jau ieņēmusi Valku, ar vilcienu dodas uz Valmieru, un tālāk uz Rīgu. Pirmos Ziemassvētkus pavada pie paziņām Jelgavā un trešajos Ziemassvētkos atgriežas Rīgā, kuru atkal atstāj 30. decembrī, lai dotos uz Jelgavu un iestātos Baltijas landesvēra latviešu vienībā. Viņu ieceļ par 1. latviešu atsevišķā bataljona jātnieku daļas virsnieku. 1919. gada 1. janvārī tiek nosūtīts uz Bausku, rekvizēt zirgus un labību. 5. janvārī atgriežoties Jelgavā uzzina, ka Rīga ir zaudēta un no Jelgavas būs jāevakuējas uz Liepāju. Lai arī pats sevi Pēteris uzskata par revolucionāri noskaņotu, viņam ir pretīga boļševiku asiņainā diktatūra, tāpēc viņš izvēlas palikt landesvēra rindās. Pēc dažādu uzdevumu izpildes, 25. janvārī viņš saņem norīkojumu doties uz Kalpaka vienību, kas izvietota pie Skrundas. Turpmākās nedēļas paiet sadursmēs ar Sarkanās armijas spēkiem Skrundas apkaimē. Rudbāržu pagastā viņš aģitē, lai latvieši stājas armijā, aizstāvot brīvo Latviju.

1919. gada 6. martā uz Skrundas—Saldus ceļa pie "Airītēm" ar saviem jātniekiem vajājis pretiniekus un apšaudījis tos no patšautenes. Kaujā, kas vēlāk izrādījās traģisks pārpratums, Krievs kopā ar pulkvedi Oskaru Kalpaku, kapteini Nikolaju Grundmani un leitnantu Šrinderu tika nāvējoši ievainots.

1919. gada 11. martā apglabāts Liepājas Ziemeļu kapos, bet Brīvības cīņām noslēdzoties, pārapbedīts Smiltenes pilsētas kapos. 1922. gadā Krievam pēc nāves piešķirts Lāčplēša Kara ordenis par varonību kaujā pie "Airītēm".
thumb|Virsleitnanta Pētera Krieva kapavieta Smiltenē 2021. gadā.

## Atsauces
Gauja (Inčukalna pagasts)

**Gauja** (agrāk arī **Gaujaslīči**) ir ciems Siguldas novada Inčukalna pagastā. Izvietojies Gaujas kreisajā krastā pie autoceļa A2 starp Krustiņiem un Egļupi  no pagasta centra Inčukalna,  no novada centra Siguldas un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojās pēckara gados un attīstījās kā zvērsaimniecības «Gauja» ciemats. Gaujā atrodas  dienas centrs «Gauja», bērnudārza filiāle «Lapsiņas» un sociālās aprūpes māja «Gauja».

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Raiens Veske

**Raiens Veske** (; dzimis 1982. gada 7. aprīlī) ir amerikāņu bijušais hokejists, centra uzbrucējs.

## Spēlētāja karjera
No 2000. līdz 2004. gadam Veske studēja Kornela Universitātē, spēlējot arī tās NCAA čempionāta hokeja komandā. 2004.—05. sezonu Raiens aizvadīja zviedru klubā HK Rogle, taču tad nākamās divas sezonas aizvadīja Amerikas hokeja līgā. 2007.—08. sezonu Veske aizvadīja SM līgas klubā Helsinku HIFK. 2008. gada vasarā Veske parakstīja līgumu ar Sanhosē "Sharks" vienību, nākamajās divās sezonās aizvadot 19 spēles NHL, kā arī esot "Sharks" AHL fārmkluba Vorčesteras "Sharks" komandas kapteinis.

2011. gada vasarā Veske pievienojās Ņižņijnovgorodas "Torpedo" rindām, tās sastāvā kļūstot par vienu no līgas rezultatīvākajiem uzbrucējiem. 2012.—13. gada sezonu Veske aizvadīja Šellefteo AIK un Espo "Blues" rindās, taču tad noslēdza līgumu ar Zagrebas "Medveščak" vienību. 2014. gada maija sākumā noslēdza divu gadu vienošanos ar Minskas "Dinamo", savukārt 2016. gada rudenī pievienojās Čeļabinskas "Traktor".

## Ārējās saites
Džefs Plats

**Džefs Plats** (; dzimis  Toronto) ir bijušais kanādiešu izcelsmes Baltkrievijas hokejists, centra uzbrucējs.  Plats spēlēja Somijas hokeja līgas kluba Tamperes "Tappara" rindās.

## Spēlētāja karjera
Plats savu spēlētāja karjeru uzsāka 2001. gadā, spēlējot Ontārio hokeja līgas kluba Nortbejas "Centennials". OHL Plats spēlēja līdz pat 2004.—05. sezonas noslēgumam, taču 2005.—06. sezonā hokejists debitēja Nacionālajā hokeja līgā, aizvadot 15 spēles Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā. 2007.—08. sezonā Plats aizvadīja vairākas spēles Anahaimas "Ducks" rindās, taču 2008.—09. sezonu uzsāka SM līgas kluba Tamperes "Ilves" rindās.

2008.—09. gada sezonas izskaņā Džeofs pievienojās Minskas "Dinamo" rindām. 2009.—10. sezonā Plats spēlēja arī otrajā KHL Zvaigžņu spēlē. Minskas kluba sastāvā Plats spēlēja līdz pat 2013.—14. gada sezonas otrajai pusei, kad tika aizmainīts uz Jaroslavļas "Lokomotiv". 2015. gada vasarā pievienojās Maskavas CSKA.

2011. gada nogalē Plats saņēma Baltkrievijas pilsonību, un 2013. gada oktobrī IIHF atzina, ka hokejists ir tiesīgs pārstāvēt Baltkrievijas izlasi. Izlases sastāvā spēlēja 2014. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Krāšņā telēkija

**Krāšņā telēkija** (*Telekia speciosa*) ir liels asteru dzimtas (*Asteraceae*) lakstaugs, kas pamatā aug Eiropas dienvidaustrumos. Auga dekoratīvo īpašību dēļ to bieži audzē visā Eiropā. Daudzviet krāšņā telēkija ir pārgājusi savvaļā. Arī Latvijā šis augs vietumis ir pārgājis savvaļā: vecos parkos un to apkaimē, izgāztuvēs un nezālienēs dārzu tuvumā. Samērā bieži savvaļā to var novērot vecos muižu parkos Alūksnes apkārtnē.

## Apraksts
thumb|left|180px|Krāšņā telēkija augot veido blīvas kopas
Krāšņā telēkija ir daudzgadīgs, liels vai pat ļoti liels dekoratīvs augs. Tās augstums ir 80—180 cm. Stublājs stāvs, stingrs, īsi apmatots, zaro ziedkopā. Lapas veidojas uz stublāja pamīšus. Tās ir platas, olveidīgas, to garums 10—25 cm, platums 8—20 cm. Apakšējām lapām ir kāti, bet augšējās ir sēdošas. Lapas mala lielzobaina vai divkārt zāģzobaina, gals smails. Kātaino lapu pamats sirdsveidīgs, augšējo — pusskaujošs. Dzeltenie ziedi kārtojas kāta galā pa vienam vairogveidīgā ziedkopā. Kurvīšu platums 6—8 cm, to malā tumšdzelteni sievišķie mēlziedi, centrā divdzimumu stobrziedi. Auglis ribains, šķautņains un kails sēklenis bez matkausa. 

Krāšņā telēkija zied no jūnija beigām līdz augustam. Augot veido blīvas grupas. Dārzos to audzē saulē vai pusēnā, bet tā aug arī ēnā. Krāšņajai telēkijai patīk vidēji mitra augsne. To var pavairot, dalot augu pavasarī vai sējot sēklas rudenī. Augs ir ļoti pieticīgs un neprasa daudz rūpju.

## Līdzīgi augi
Krāšņā telēkija ir līdzīga helēniju ālantei (*Inula helenium*). Lai arī abi augi pieder atšķirīgām ģintīm, tie pieder ālantu ciltij (*Inuleae*). Tos var labi atšķirt pēc lapām - krāšņajai telēkijai apakšējās lapas ir ar kātu, nevis visas lapas sēdošas. Turklāt lapām ar kātu lapas pamats ir sirdsveidīgs, nevis ķīļveidīgs, kā tas ir helēniju ālantei. Telēkijas ziedkopas un lapojums ir salīdzinoši skrajāks. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Botany Photo: Telekia speciosa 
* PlantFiles: Telekia, Heartleaf Oxeye 
* Telekia speciosa- looking for information
Oradja

**Oradja** () jeb **Naģvārada** (), senāk **Varadija** () ir pilsēta Transilvānijā, Rumānijā.

## Vēsture
1080. gadā Ungārijas karalis Vladislavs I (*Laslo I*) nodibināja šeit katoļu bīskapiju un bīskaps *Syxtus Varadiensis* pirmo reizi rakstos pieminēts 1113. gadā. Par pilsētas izcilo nozīmi šajā laikā liecina tas, ka no 11. līdz 15. gadsimtam Oradias katedrālē apbedīti vairāki ungāru karaliskās ģimenes locekļi un Svētās Romas impērijas ķeizars Sigismunds Luksemburgs (1437).

1538. gadā pilsēta nonāca Hābsburgu monarhijas pakļautībā, 1660. gadā to pakļāva Osmaņu impērija un Oradja atradās Transilvānijas hercogu pārvaldībā. 1692. gadā austrieši pilsētu atkal atkaroja, bet pēc 1867. gada Austrijas-Ungārijas izlīguma Oradja bija Austroungārijas ungāru daļas Bihāras komitāta centrs.

19. un 20. gs. mijā pilsēta piedzīvoja strauju ekonomisku uzplaukumu, tā bija septiņu dzelzceļa līniju krustpunkts. Svarīgo Oradjas transporta mezglu Pirmo Pasaules karu uzvarējušās Sabiedrotās valstis piešķīra Rumānijai, neraugoties uz nelielo rumāņu iedzīvotāju īpatsvaru pilsētā. 1940.—1944. gadā to atkal pievienoja Ungārijai, bet kopš 1944. gada 12. oktobra pilsēta atkal ir Rumānijas sastāvā.

2024. gadā Oradjā atklāja Somijas uzņēmuma *[[Nokian Renkaat]]* (*Nokian Tyres*) vieglo automašīnu riepu rūpnīcu, kas neizmanto fosilo enerģiju.

## Kultūras un vēstures pieminekļi
* Oradjas bīskapa pils baroka stilā (tagad *Muzeul Ţării Crişurilor*) ar 365 logiem.
* Oradjas Sv.Marijas jeb Baroka katedrāle (*Catedrala barocă*) atrodas blakus bīskapa pilij un ir lielākā Romas katoļu baznīcas katedrāle Rumānijā
* Oradjas cietoksnis (*Cetatea Oradea*) piecstūra zvaigznes formā
* Sv. Marijas ortodoksā baznīca jeb Mēness baznīca (*Biserica cu Lună*) ar ierīci, kas rāda Mēness fāzes
* Pilsētas teātris (*Teatrul de Stat*), būvēts kā operas nams
* Republikas iela (*Str. Republicii*) — gājēju iela ar jūgendstila ēkām
* Melnā Ērgļa viesnīca (*Pasajul Vulturul Negru*) jūgendstila ēka (1907—1909) ar tirdzniecības pasāžu

## Pilsētas attēlu galerija

Attēls:Palatul Baroc din Oradea.jpg|Oradjas bīskapa pils
Attēls:Piata Ferdinand.jpg|Ferdinanda laukums
Attēls:Catedrala Catolica.jpg|Baroka katedrāle 
Attēls:Oradea theatre.jpg|Pilsētas teātris
Attēls:The Black Eagle Palace.jpg|Melnā Ērgļa viesnīca
Attēls:BRD Oradea.jpg|Jūgenstila ēka
Attēls:Nagyvarad vizfestmenye 1664-bol.JPG|Pilsētas attēls ar cietoksni (1664)
Attēls:Oradea-Nagyvárad - Crişul Repede and synagogue.jpg|Sinagoga pie Krišulas upes (*Crişul Repede*)


## Atsauces

## Ārējās saites
Šīmanis

**Šīmanis** (; sieviešu dzimtē Šīmane) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Pauls Šīmanis (1876—1944), politiķis;
* Teodors Šīmanis (1847—1921), vēsturnieks.
Melanholija (filma)

**"Melanholija"** () ir 2011. gada zinātniskās fantastikas psiholoģiska drāmas filma, ko režisējis dāņu režisors Larss fon Trīrs. Filmas ir stāsts par divu māsu nesaskaņām laikā, kad Zemei tuvojas Planēta klaidonis, draudot sadurties ar Zemi. Trīra ideja bija attēlot to, kā depresijas nomākts cilvēks augsta stresa apstākļos izturas daudz mierīgāk nekā citi cilvēki. Filmu galvenokārt producēja Dānijā, tomēr iesaistīja arī starptautiskus filmu veidotāji no Zviedrijas, Francijas, Vācijas un Itālijas. Filmēšana notika Zviedrijā.

"Melanholija" uzņemta, ietekmējoties no vācu romantisma. Par filmas titulmūziku tika izvēlēta Riharda Vāgnera uvertīra no operas "Tristans un Izolde".

Filmas pirmizrāde notika 2011. gada maijā 64. Kannu kinofestivālā. Tās preses konference izpelnījās īpašu uzmanību ar Trīra divdomīgajiem izteikumiem par Ādolfu Hitleru un nacismu, pēc kura festivāla vadošās personas pasludināja Trīru par *[[persona non grata]]*. Viena no galveno lomu atveidotājām Kirstena Dansta saņēma kinofestivāla labākās aktrises balvu.

Filmu var iedalīt trīs daļās, kuru uzbūve ir ļoti līdzīga operas struktūrai. Būtībā šo filmu var uztvert kā režisora interpretāciju par Riharda Vāgnera operu "Tristans un Izolde".

Skaņu celiņā dominē Riharda Vāgnera operas "Tristans un Izolde" uvertīra, kas atkārtojas un pastiprina filmas stāstījumu — var teikt — filma ir "pieslīpēta", lai derētu operai. Kopumā filmas sižeta līnijas var izdalīt vairākos līmeņos — galvenā tēma, kas tiek risināta, ir pasaules bojāeja un rīcība šādos gadījumos, kas kopumā nerezumējas. Papildlīnijas, kas izceļ galveno — civilizācijas sasniegumi un pieņēmumi, cilvēcīgas reakcijas, haoss, depresija. Filmas sākumā režisors atklāj, kā beigsies filma, un tas palīdz koncentrēties uz izrādītajām emocijām un jūtām, reakciju ķēdēm, ko risina personāži. Pats režisors atzīst, komentējot filmas beigas: "Līdzīgi kā "Titānikā" — neviens cits nobeigums nevarētu būt vēl nobeidzošāks".

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Melanholija" ierindojās 43. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Romuva

**Romuva** (*Romowe*) bija teiksmaina prūšu svētnīca un galvenā priestera krīvu krīva mītne, kas esot atradusies Sembas rietumu daļā.

thumb|left|250px|Romuvas svētnīca. K. Hartknohs „Vecā un jaunā Prūsija”, 1684. gads.
Vācu hronists Simons Grūnavs savā „Prūsija hronikā” to nosaucis par **Rikojotu** (*Rickoyott*). Viņš aprakstīja tur augošu spēcīgu un lielu ozolu, kas bijis 6 olektu resns un zaļojis kā ziemā, tā vasarā (*war stetis grün, winter und sommer*). Tā lapotne esot bijusi tik lekna, ka tai cauri nav spējis izsūkties pat lietus.

Ap ozolu esot bijis nostiepts audums, aiz kura drīkstēja ieiet tikai pats krīvs un augstākie vaideloši. Ozolā bijuši novietoti trīs dievu — nāves dieva Patola (vai Pikula), zibens dieva Pērkona, kā arī ražas un kara dieva Patrimpa — tēli. Pie ozola vienmēr degusi svētā uguns, kurā doti ziedojumi un kas kurināta ar ozolkoka malku. Ja uguns kādreiz izdzisusi, tās uzraugošajam vaidelotim par to esot bijis jāsamaksā ar savu dzīvību.