open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hypoaspis neokrameri

***Hypoaspis neokrameri*** ir gamazīdo ērcīšu suga no *[[Laelapidae]]* dzimtas. Parazitē uz komposta degunradžvaboles virsmas. Sastopama Irānā un Izraēlā.

## Atsauces
Gamazīgas ērces

**Gamazīgas ērces** ir plaša ērču grupa, kurā ietilpst ap 30 brīvi dzīvošu vai parazītisko ērču dzimtas, kuru pārstāvji izraisa *gamazoidozi*. Gamazoidoze ir acariāze, ko izraisa ne visas šo dzimtu sugas, bet tikai dažas.

## Atsauces
Stratiolaelaps scimitus

***Stratiolaelaps scimitus*** (iepriekš ***Hypoaspis miles***) ir ērcīšu suga no *[[Laelapidae]]* dzimtas. Tā tiek plaši izmantota siltumnīcu sistēmās lai kontrolētu dažādu kaitēkļu populācijas, tai skaitā trūdodi (no *[[Bradysia]]* ģints), *[[Varroidae]]* dzimtas ērcītem, un kā papildfaktors trīpšu populācijas regulēšanā.

## Skatīt arī
* *[[Geolaelaps aculeifer]]*

## Atsauces
Viduslaiki (albums)

**Viduslaiki** ir Ingus Baušķenieka soloalbums, kurš izdots 2003. gadā. Tas ir pirmais viņa soloalbums, kurš izdots kompānijā "Ingus Baušķenieka ieraksti". Albums ierakstīts I. Baušķenieka mājas studijā "Bicycle Systems" no 1999. līdz 2000. gadam.

## Dziesmu saraksts
# Vēss vērmelēm (instr.) - 3:50
# Ķirbis Irbis (piedalās Uģis Vītiņš) - 3:32
# Pasaulīte pilna vārdu - 4:21
# Vēss vērmelēm	- 4:58
# Vai mums viss ir ļauts? - 4:57
# Vissaldākās sēnes uz mēness - 5:18
# Es laižos kā sapnī - 7:10
# Man dvēsele vien - 4:43
# Tu & tavs autobuss - 4:06
Sentiment et Mélancholie

***Sentiment et Mélancholie*** ir Ingus Baušķenieka soloalbums, kas izdots kompānijā "Ingus Baušķenieka ieraksti" 2015. gada augustā.

Albuma kompozīcijas tapušas no 2013. gada līdz 2015. gada jūnijam. Albuma nosaukums franču valodā nozīmē "Sentiments un melanholija". Tas radies, kad I. Baušķenieks apciemojis dēlu Matīsu Francijā un guvis iespaidus jaunu dziesmu sacerēšanai. Albumā iekļautas 10 kompozīcijas, kas ierakstītas, izmantojot analogās tehnoloģijas. 2015. gada aprīlī pirmatskaņojumu Latvijas Radio 2 piedzīvoja dziesma "Tā nebūs". Albuma tituldziesma ir franču valodā.

## Atsauces
Lautere

**Lautere** ir ciems Madonas novada Aronas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Lauteres ezera krastā pie autoceļa P30  no pagasta centra Kusas,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Lauterē atrodas tautas nams, Viesienas bibliotēka, vairāki uzņēmumi. Lauteres muižas apbūve (pils, dārznieka mājiņa, stūra tornis, klēts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Lauteres muižas *(Lauternsee)* centru. Muiža rakstu avotos pirmoreiz minēta 1570. gadā. Ciems izaudzis pēc Otrā pasaules kara kā kolhoza un vēlāk padomju saimniecības «Viesiena» ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Kārlis Gērings

**Kārlis Teodors Gērings** (; , Brīheima — , Eizenaha) bija Vācijas šahists un filozofs.

## Biogrāfija
Pēc izglītības bijis filozofs un strādājis par profesoru Leipcigas Universitātē. Līdz mūsdienām ir saglabājušās Gēringa lekcijas par psiholoģiju, loģiku un citiem filozofijas jautājumiem.

Bijis pazīstams arī kā spēcīgs sava laika šahists. 1870. gadā Grācā ieņēmis 3. vietu Austrijas šaha federācijas kongresā. 1871. gadā uzvarējis nelielā turnīrā Vīsbādenē. 1872. gadā bijis trešais 3. Ziemeļvācijas šaha kongresā Hamburgā. 1876. gadā Leipcigā dalījis pirmo vietu 2. Vidusvācijas šaha kongresā.

1877. gadā Leipcigā pirmo reizi praksē lietojis asu atklātnes variantu, kas vēlāk nosaukts viņa vārdā par Gēringa gambītu: 1.e4 e5 2.Zf3 Zc6 3.d4 exd4 4.c3.

Dzīves beigās izdarījis pašnāvību.

## Literatūra
Kārlis Knauts. "Divu variantu un viena gambīta tēvs." — Šaha Māksla :Latvijas Šaha savienības oficiāls orgāns [žurnāls]. Rīga : Seglenieks, Nr.48 (15.05.1939), 125.-126. lpp..

## Atsauces

## Ārējās saites
Pauls Rūdolfs fon Bilguers

**Pauls Rūdolfs fon Bilguers** (; , Ludvigsluste - , Berlīne) bija Vācijas šahists un virsnieks.

## Biogrāfija
Piedzimis Mēklenburgas pulka komandiera ģimenē. Bilgueram bija vēl četri brāļi un māsas, tajā skaitā arī divi vecākie brāļi. No 1829. gada mācījies Šverīnē, parādījis labas sekmes matemātikā. Brīvajā laikā aizrāvies ar mūziku un šahu, kuru tēvs viņam bija iemācījis spēlēt agrā bērnībā. Vēlāk savas šaha zināšanas papildinājis dažādās Brandenburgas pilsētās un Berlīnē.

Pēc skolas beigšanas vēlējies studēt tieslietas, taču ģimenes tradīciju dēļ izvēlējies militāro karjeru. 1833. gadā sācis dienestu Prūsijas Karalistes armijas kājnieku pulkā. 1834. gada augustā saņēmis leitnanta pakāpi. Dienesta laikā slikti panesis Prūsijas armijas stingro disciplīnu, viņam radies konflikts ar pulka komandieri. Lai izrautos no sūrās armijas ikdienas un turpinātu savu izglītību, 1837. gada rudenī iestājies Berlīnes kara akadēmijā (Kriegsakademie).

Šajā laikā sākusi pasliktināties Bilguera veselība. Militārās mācības nācies pamest un atgriezties savā garnizonā Brandenburgā, no kura viņš 1839. gada 10. aprīlī atvaļinājies no armijas.

Pēc atvaļināšanās no armijas atgriezies Berlīnē, kur nolēmis nodarboties ar literatūru un šahu. Kļuvis par Berlīnes šaha kluba biedru un Berlīnes plejādes dalībnieku. Šajā laikā uzrakstījis grāmatu par divzirdziņu aizsardzību - "Das Zweispringerspiel im Nachzuge", kuru draugi izdeva tikai pēc autora nāves 1849. gadā. Šī grāmata ar savām analīzēm un vēstures sadaļu bija liels ieguldījums sava laika šaha atklātņu teorijā.

Lai gan Berlīnes presē izdevās nopublicēt dažus anonīmus rakstus par šahu, tomēr ar to nepietika, lai nodrošinātu iztiku. Fiziskais stāvoklis arī strauji pasliktinājās: Bilgueru mocīja sāpes krūtīs un citās ķermeņa daļās. Pāris dienas pirms savas divdesmit piecu gadu jubilejas viņš nomiris.

Vēsturē Bilguers palicis kā daudzsološs šahists un spēcīgs šaha analītiķis, kuram pāragrā nāve neļāva realizēt savu potenciālu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mājas dzīve

**Mājas dzīve** ir Ingus Baušķenieka pirmais plašāk pazīstamais soloalbums, kas pavairots magnetofona lentē 1988. gadā. Tas līdz šim oficiāli nav izdots.

Albuma lielākais hits ir kopā ar Edīti Baušķenieci ierakstītā dziesma "Guvernante diversante", kurai tika uzņemts arī video, kas bieži rādīts Latvijas televīzijā.

I. Baušķenieka izlasē "Nezināmais šedevrs" no šī albuma iekļautas dziesmas "Albānija", "Rudens vējā" un "Guvernante diversante".

## Dziesmu saraksts
# Rudens vējā
# Albānija
# Jelgava (instrumentāla) 
# Mājas dzīve (instrumentāla) 
# Guvernante diversante (piedalās Edīte Baušķeniece)
# Sunītis
# Es dziedu korī
# Es dziedu pie galda (instrumentāla)
# Pasaule
# Albānija (instrumentāla)
# Mājas dzīve (instrumentāla)
# Spoki
Pirkules pils

**Pirkules  pils** jeb **Perkeles pils** (, ), arī **Ungurpils viduslaiku pils**, bija 14. gadsimtā celta Rīgas arhibīskapijas vasaļu pils Ungurpilī pie arhibīskapijas robežas ar Livonijas ordeņa teritoriju. Līdz mūsdienām saglabājušās vienīgi atsevišķas pilsdrupu paliekas **Ungurpils muižas** parka teritorijā pie Ungurpils dzirnavu ezera.

## Vēsture
Pils celta senās Metsepoles zemes ziemeļos.
Vēstures avotos apdzīvotā vieta pirmoreiz minēta 1306. gadā, kad Pirkules ciemu Rīgas arhibīskaps izlēņoja savam vasalim Johanam no Ostinghuzenas, bet 1326. gadā pirmoreiz minēta Pirkules pils. 1399. gadā Pirkuli nopirka Gerhards Ungerns (), no kura uzvārda cēlies Ungurpils latviskais nosaukums. Ungernu dzimtai tā piederēja līdz pat 1760. gadam.

Livonijas kara laikā 1575.—1581. gadā pils atradās krievu okupētajā teritorijā. 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līgumā Pirkules pils krieviski nodēvēta par *Перколь*, pēc līguma noslēgšanas tās pilsnovadu iekļāva Polijas—Lietuvas kopvalstij piederošās Livonijas Pārdaugavas hercogistes Pērnavas vaivadijā. 
Poļu-zviedru kara laikā pils padevās zviedru karaspēkam, Zviedru Vidzemes laikā Pirkeles pilsmuiža 1624. gada revīzijā nosaukta par "Pirkeles māju" (*Haus Pirkel*). 17. gadsimtā aizbēra vecās pils aizsarggrāvjus un uzcēla jaunu muižas kungu māju.

1760. gadā Magnuss Kristians Ungerns-Šternbergs muižu pārdeva majoram Gustavam Reinholdam fon Budenbrokam par 30 000 dālderiem. Muižu no viņa mantoja dēls Heinrihs Magnuss Budenbroks, savukārt 1807. gadā to savā īpašumā mantošanas ceļā ieguva viņa meita Elizabete fon Kālena, dzimusi Budenbroka. No 1820. gada Ungurpils ar Aloju īpašnieks bija leitnants Kālens, bet no 1843. gada Ungurpils muižu ar Alojas blakusmuižu nopircis Nīderlandes konsuls Johans Frīdrihs fon Šrēders, kuram vēl piederējušas Koku, Burtnieku, Seķu, Rūtes, Cālīšu, Ēķinu, Svārtes, Briedes, Dūres, Pučurgas, Rozēnu un Limšēnu muižas. 1877. gadā muižu mantoja viņa meita Marija Štakelberga. Pēc 1920. gada zemes reformas Ungurpils muižas zeme tika sadalīta daudzās jaunsaimniecībās, bet muižas ēkā no 1926. gada bija izvietota Alojas pagasta pamatskola. 
Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā Ungurpilī atradās kādas vācu armijas daļas štābs. Atkāpjoties Vērmahta karavīri bijušo muižas kungu māju nodedzināja.

## Apraksts
Pirkules viduslaiku pils bija celta sešus metrus augstajā Joglas upes ielejas kreisajā stāvkrastā. Pili no ziemeļu puses aizsargāja uzdambētās upes dzirnavu ezers, pārējās pusēs bija izrakti aizsarggrāvji, vēl saglabājies ap 4 m dziļš rietumu un ap 1 m dziļš dienvidu aizsarggrāvis. 
1,5—2,0 metrus biezie pils mūri veidoja 70 × 70 metrus lielu kvadrātveida celtni, kuras ziemeļu pusē bija dzīvojamā ēka, bet dienvidrietumu stūrī sargtornis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942
Zambijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Zambijas novietojums]]
**[[Zambija]]s administratīvo iedalījumu** veido **10 provinces**, kas sīkāk tiek iedalītas **103 distriktos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Provinces

## Atsauces
Ģeolokācija

**Ģeolokācija** ir objekta reālās ģeogrāfiskās atrašanās vietas noteikšana. Objekts ģeolokācijā  parasti ir kāda elektroniska ierīce, piemēram, mobilais telefons vai pie interneta pieslēgts dators. Par ģeolokāciju var saukt gan vietas noteikšanas procesu, gan noteikto atrašanās vietu. Ģeolokācija ir cieši saistīta ar pozicionēšanas sistēmas lietošanu, bet var atšķirties no tās, lielāku uzsvaru liekot uz jēgpilnu vietas apzīmējumu (piemēram, mājas adrese) pretstatā tikai ģeogrāfiskajām koordinātēm.

Gan ģeolokācijai, gan pozicionēšanai tiek izmantotas radiofrekvences lokācijas metodes, kas balstītas uz radiosignālu pienākšanas laika starpības noteikšanas.
Mobilajām ierīcēm aizvien biežāk izmanto GPS. Ja GPS nav pieejams, var izmantot arī signālus no bāzes stacijām, lai triangulētu aptuvenu atrašanās vietu.

Datorierīcēm, kuras pieslēgtas internetam, aptuvenai ģeolokācijai var izmantot IP adresi, MAC adresi, RFID, aparatūras atmiņā iestrādāto izstrādājuma, programmatūras, faktūras numuru, *Wi-Fi* pozicionēšanas sistēmu, ierīces ciparnospiedumu vai citu informāciju. Visbiežāk ģeolokācijai izmanto IP adresi, un pēc WHOIS pakalpojuma var noteikt IP adreses reģistrētāja fizisko adresi un citu informāciju.

Ģeolokācijai tiek izmantotas arī ne radiofrekvences metodes. Piemēram, savvaļas dzīvnieku sekošanai izmanto piestiprināmas ierīces, kuras uzkrāj datus par saules gaismas spožumu vai ūdens temperatūru un dziļumu, tādējādi pēc datu analīzes var spriest par dzīvnieka atrašanās vietu.

Terminu "ģeolokācija" izmanto arī telesakaru tīklu modelēšanā, tostarp trīs dimensijās.

## Atsauces
Comedy Woman

***Comedy Woman*** () ir Krievijas *stand-up* šovs, kas tiek rādīts televīzijas kanālā TNT kopš . 

Raidījuma vadītāja ir Natālija Jeprikjana. Raidījumā piedalījās tādi komiķi kā Dmitrijs Hrustaļovs un Marina Kraveca.

## Dalībnieki
* Natalija Jeprikjana
* Jekaterina Varnava
* Marija Kravčenko
* Jekaterina Skulkina
* Tatjana Morozova
* Nadežda Angarska
## Ārējās saites
* https://web.archive.org/web/20160218034136/http://comedyclub.ru/projects/tele/id-2
Zelgauska

**Zelgauska** ir ciems Madonas novada Aronas pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Aronas krastā autoceļu V856 un V884 krustojumā  no pagasta centra Kusas,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Zelgauskā atrodas Aronas bibliotēka, kā arī Biedrības «Brāļu draudze» Kristiāna Dāvida pamatskolas saimniecība. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Zelgauskas muižas *(Selgowsky)* centru; tur atradās Grostonas pagasta valde. Muižas apbūve (pils, klēts, magazīna) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Atsauces
Ruī Lopess de Segura

**Ruī Lopess de Segura** (; 1530. gads - 1580. gads, Spānija) bija Spānijas šahists un garīdznieks.

## Biogrāfija
16. gadsimtā bijis vadošais Spānijas šahists. Kalpojis kā Romas katoļu garīdznieks dzimtajā Badahosas provincē, vēlāk kļuvis par Seguras bīskapu, taču šahs viņu padarījis pazīstamu arī tā laika Spānijas karaļa Felipes II galmā. 1560. gadā baznīcas uzdevumā apmeklēja Romu, kur atrada arī laiku šaha cīņām ar tā laika labākajiem Itālijas šahistiem, kurus Lopesam izdevies apspēlēt. Pēc atgriešanās no Itālijas 1561. gadā izdevis grāmatu par šahu "Libro de la invención liberal y arte del juego del Axedrez" ("Grāmata par atjautību un mākslu šaha spēlē"), kurā atspoguļojis sava laika šaha teorijas attīstību. Grāmata piedzīvojusi atkārtotus izdevumus un tikusi tulkota vācu, franču un portugāļu valodās. 1575. gadā spēcīgākie Itālijas šahisti ar Paolo Boi priekšgalā ieradušies atbildes vizītē Madridē un guvuši revanšu Spānijas karaļa klātbūtnē.
200px|left|thumb|Šaha spēle Spānijas karaļa galmā
Pazīstams ar savu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā, kur viņam par godu ir nosaukta Spāņu atklātne - 1. e4 e5 2. Zf3 Zc6 3. Lb5. Pats Lopess gan uzskatīja savu atklātni par melno gājiena 2. ... Zc6 atspēkojumu un par labāku gājienu uzskatīja mūsdienu Filidora aizsardzību - 2. ... d6.

## Atsauces

## Ārējās saites
Angolas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Angolas novietojums]]
**[[Angola]]s administratīvo iedalījumu** veido **18 provinces**, kas sīkāk iedalās **163 municipalitātēs**. Savukārt municipalitātes veido **618 komūnas**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Provinces

## Atsauces
Lodenhof

***Lodenhof*** var būt šādu apdzīvoto vietu vai bijušo muižu vāciskais nosaukums:
* Lode Aronas pagastā
* Lodesmuiža Taurenes pagastā
Līdēre

**Līdēre**, agrāk arī **Lidēre** vai **Līdere**, ir ciems Madonas novada Aronas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Lielā Līdēra ezera krastā pie autoceļa P30  no pagasta centra Kusas,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Līdērē atrodas veikals un pareizticīgo baznīca. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Līdēres muižas *(Lüdern)* centru. Līdēres pareizticīgo baznīca un pagastskola (19. gadsimts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures pieminekļi.

## Atsauces
Rūdolfs Muižzemnieks

**Rūdolfs Muižzemnieks** (dzimis , miris ) bija latviešu karavīrs, pulkvežleitnants.

Dzimis Salgales pagastā. Skolā mācījās Jelgavā. 1915. gada februārī brīvprātīgi iestājās Krievijas armijā. Mācījās Pēterhofas praporščiku skolā. Karoja Ziemeļu frontē, 1917. gada augustā tika pārcelts uz Latviešu strēlnieku rezerves pulku. 1918. gada februārī pie Tartu krita vācu gūstā, no kura atgriezās decembrī un apmetās Jelgavā.

1918. gada 9. decembrī iestājās Latvijas armijā un kļuva par tās virsnieku. Dienēja dažādos militārajos formējumos. No 1924. līdz 1926. gadam - Liepājas pilsētas komandants. 1940. gada febrārī atvaļinājās no armijas.

1944. gad;a tika mobilizēts Latviešu leģionā. Kādu brīdi bija 1. Latviešu SS-robežapsardzības pulka bataljona komandieris, vēlāk bataljona komandieris 15. divīzijā. Pēc kara trimdā Vācijā, vēlāk - ASV, kur strādāja fabrikā.

## Ārējās saites
* nekropole.info
Viškovas apriņķis

**Viškovas apriņķis** var būt:

*Viškovas apriņķis (*okres Vyškov*) - administratīvā iedalījuma vienība Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabalā
*Viškovas apriņķis (*powiat wyszkowski*) - administratīvā iedalījuma vienība Polijā, Mazovijas vojevodistē
Viškovas apriņķis (Čehija)

**Viškovas apriņķis** () ir Čehijas Dienvidmorāvijas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Dienvidmorāvijas apgabala Hodonīnas, Bržeclavas, Brno lauku un Blansko apriņķiem, Olomoucas apgabala Prostejovas apriņķi, kā arī Zlīnas apgabala Kromeržīžas apriņķi.
Bučovice

**Bučovice** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Viškovas apriņķī. Pilsētā atrodas renesanses stila pils.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1322. gadā. Ilgu laiku apdzīvotā vieta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Bērzaune

**Bērzaune** ir ciems Madonas novada Bērzaunes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā Bērzaunes upes krastā autoceļu P37 un P81 krustojumā  attālumā no pagasta pārvaldes Sauleskalnā,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Bērzaunē atrodas pamatskola, pasta nodaļa, vairāki veikali, luterāņu baznīca. Apdzīvotā vieta attīstījusies ap kādreizējo Bērzaunes pili, vēlāk — Bērzaunes muižas (*Bersohn*) centru, baznīcu un pagastvaldi; izaugusi pēckara gados kā padomju saimniecības «Gaiziņš» ciemats, faktiski saplūdusi ar līdzās esošo Sauleskalnu un bijušo Grostonas muižas centru. Bērzaunes pils drupas ir valsts nozīmes arheoloģijas piemineklis, bet kapa plāksne Tīzenhauzeniem Bērzaunes luterāņu baznīcā — valsts nozīmes mākslas piemineklis.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Ievērojamas personības
* Māra Krievkalne (1944—2019), latviešu estrādes dziedātāja;

## Atsauces
Muižnieki (Bērzaunes pagasts)

**Muižnieki**, agrāk — **Grostona**, ir ciems Madonas novada Bērzaunes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa V856  attālumā no pagasta pārvaldes Sauleskalnā,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izaugusi ap bijušās Grostonas muižas *(Großdohn)* centru. Muižas magazīna ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis. Senāk ciems atradies Grostonas pagastā un Grostonas ciemā.

## Atsauces
Vēja egle

thumbnail|right|"Vēja egle" Rīgā, Kronvalda parkā pretī Kongresu namam (2013)
**"Vēja egle"** ir vides objekts, kura autore ir māksliniece Daina Skadmane, Latvijas Mākslas akadēmijas studente. "Vēja egle" tika izvietota vides objektu festivāla "Ziemassvētku egļu ceļš". 2013. gadā "Vēja egle" tika izvietota Rīgā, Kronvalda parkā pretī Kongresu namam, bet 2014. gadā "Vēja egle" tika izvietota Krišjāņa Valdemāra ielā pie Latvijas Mākslas akadēmijas. Šis bija mākslinieces pēdējais darbs.

## Dizaina motīvs
2013. gada decembrī dizaina motīvs "Vēja egle" tika iekļauts Latvijas Valsts prezidenta 2013. gada Ziemassvētku apsveikuma dizaina pamatā.
2014. gada novembrī Latvijas Pasts izdeva speciālo aploksni, kura veltīta Zolitūdes traģēdijas upuru piemiņai un kuras dizainā izmantots bojāgājušās Dainas Skadmanes veidotā "Vēja egle" dizaina motīvs.

## Festivāls "Ziemassvētku egļu ceļš"
Rīgā katru gadu norisinās festivāls "Ziemassvētku egļu ceļš", kur ir apskatāmi vides objekti. Festivālā ir profesionālu mākslinieku un Latvijas Mākslas akadēmijas studentu veidotas Ziemassvētku egles dažādos risinājumos. Viena no Ziemassvētku eglēm ir Dainas Skadmanes "Vēja egle".

## Attēlu galerija
   Attēls:Andris Berzins un Anda Skadmane.jpg| Latvijas Valsts prezidents Andris Bērziņš apzīmogo piemiņas aploksni un pasta marku 
Attēls:Anda Skadmane Vēja egle.jpg|"Vēja egle" piemiņas marka un aploksne, Aploksnes autore Anda Skadmane (2014)  
Attēls:Veja egle - Daina Skadmane - prezidents.jpg | Latvijas Valsts prezidenta Ziemassvētku kartīte 2013. gadā. Kartītes dizaina motīvā tika iekļauta Dainas "Vēju egle" (2013)
Attēls:Daina Skadmane - veja egle Riga.jpg | "Vēja egle" novietota blakus Latvijas Mākslas akdēmijai pieminot Dainu Skadmani (2015)


## Atsauces
Lode (Aronas pagasts)

**Lode** ir ciems Madonas novada Aronas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Aronas un Joles starpupē pie autoceļa P30  no pagasta centra Kusas,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Lodes muižas *(Lodenhof)* centru, ciemā bija kādreizējā Kusas pagasta valde. Lodes muižas apbūve (pils un klēts; 18. gadsimts) ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Atsauces
Viljams Okams

**Viljams Okams**, arī **Viljams no Okamas** (, ; dzimis ap 1287. gadu, miris 1347. gadā) bija angļu franciskāņu mūks, filozofs, teologs, loģikis.

Pārstāvējis sholastiku, nominālists. Mācījies Oksfordas Universitātē, vēlāk tajā arī strādājis. Tiek uzskatīts par vienu no ievērojamākajiem viduslaiku domātājiem. Pazīstams ir viņa "bārdas naža" princips. Akcentējis, ka ir jānošķir filozofija un zinātne.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Vesture.eu''
Itāļu atklātne

**Itāļu atklātne (aizsardzība)**  ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. e2-e4 e7-e5 2. Zg1-f3 Zb8-c6 3. Lf1-c4 Lf8-c5**.

Tā pieder pie atklātām atklātnēm un tai ir piešķirti Šaha atklātņu enciklopēdijas kodi no C53 līdz C54.

## Vēsture
Viena no vecākajām šaha atklātnēm. Pieminēta Getingenes rokrakstā. Pirmās analīzes uzrakstījis Dž. Polērio, pēc tam Dž. Greko. Atklātne bija populāra 19. gadsimtā, bet pēc tam gandrīz izzuda no vadošo lielmeistaru prakses.

## Stratēģiskā ideja
Itāļu atklātni raksturo mierīga nesteidzīga balto spēle ar pakāpenisku pozicionālo priekšrocību uzkrāšanu; melnie var izvairīties no sarežģījumiem saglabājot drošu pozīciju.

## Galvenie varianti
* 4. d2-d3 Zg8-f6
** 5. Zb1-c3
** 5. c2-c3
* 4. c2-c3 Zg8-f6 5. d2-d4 e5xd4 6. c3xd4 Lc5-b4+ 7. Zb1-c3 (Greko uzbrukums. Pēc 7. Lc1-d2 Lb4xd2 8. Zb1xd2 d7-d5! =).
* 4. b2-b4 Pāreja uz Evansa gambītu.

## Literatūra
* Jan Pinski: Italian Game and Evans Gambit. Everyman Chess, 2005, . 

## Atsauces
Jānis Velmers

**Jānis Velmers** (dzimis , miršanas datums nav zināms) bija Latvijas politiķis. Bijis Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Bezpartejisko bezzemnieku un mazsaimnieku grupas pārstāvis.

## Biogrāfija
Jānis Velmers piedzima  Vaives pagasta «Jukānos». Mācījies Bauskas pilsētas skolā un Pleskavas mērniecības skolā.

Velmers pabeidza Cēsu pilsētas skolu, grāmatvedības kursus Pēterburgā un lauksaimniecības kursus Cēsīs. Kā grāmatvedis piedalījies Bologojes—Pleskavas dzelzceļa būvniecībā. No 1908. līdz 1911. gadam vadījis saimniecību muižā «Lielie Kuivoči». No 1911. līdz 1917. gadam vadījis saimniecību «Ļesnaja ferma Benuā». No Latvijas SPR spēku atkāpšanās 1919. gadā līdz Satversmes sapulces sanākšanai 1920. gadā Velmers bija Cēsu apriņķa valsts zemju inspekcijas grāmatvedis.

No 1920. līdz 1922. gadam Velmers bija Latvijas Satversmes sapulces deputāts. Ievēlēts no Latviešu zemnieku savienības saraksta, 1921. gadā kopā ar vairākiem frakcijas biedriem no partijas izstājies un izveidojis Bezpartejisko bezzemnieku un mazsaimnieku grupu (vēlāko Latvijas Jaunzemnieku savienību). Pēc tam strādājis par valsts Valmieras fermas pārzini.

## Atsauces
Aiviekste (Kalsnavas pagasts)

**Aiviekste** ir ciems Madonas novada Kalsnavas pagastā. Izvietojies pagasta dienvidu galā Aiviekstes krastā pie autoceļa P37  no pagasta centra Jaunkalsnavas,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Atrodas 5 km no Aizkraukles dzelzceļa stacijas. Ciemā ir bērnudārzs, veikals un AS Sadales tīkls elektrotīklu pārvalde. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie 1930. gados uzbūvētās Aiviekstes hidroelektrostacijas, pie kuras savukārt izveidota Latvenergo elektrotīklu reģionālā pārvalde. 

Padomju laikā bija kolhoza "Aizkraukle" centrs.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Jāņukalns

**Jāņukalns** ir ciems Madonas novada Kalsnavas pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Svirējas krastā autoceļu V898 un V915 krustojumā  no pagasta centra Jaunkalsnavas,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Ciemā ir veikals un baznīca, agrāk bijis tautas nams, pasts, skola. Apdzīvotā vieta izveidojusies pie kādreizējās Kalsnavas pagasta valdes, skolas un Kalsnavas Svētā apustuļa Jāņa Teologa pareizticīgo baznīcas, no kuras ieguvusi savu tagadējo nosaukumu. Baznīca ir vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dzērvenieki

**Dzērvenieki** ir ciems Dienvidkurzemes novada Cīravas pagastā, netālu no autoceļa V1192 (Apriķi - Cīrava - Medze). Latvijas PSR laikā ciema nosaukums bija **Jaunā Dzīve**.

Ciems atrodas pagasta austrumu daļā, Dzēkaiņa ezera krastā, 5 km no pagasta centra Cīravas, 38 km no novada centra Grobiņas un 197 km no Rīgas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi Rīgā

Saraksts ar **valsts aizsargājamiem kultūras pieminekļiem Rīgā** ir sadalīts vairākās apakšlapās:
* Vecrīga;
* Centra rajons;
* Kurzemes rajons;
* Zemgales priekšpilsēta;
* Ziemeļu rajons;
* Vidzemes priekšpilsēta;
* Latgales priekšpilsēta.
2. tramvaju maršruts (Daugavpils)

thumb|2. maršruta tramvajs izbrauc no depo
thumb|2. maršruta tramvajs 18. novembra ielā
**2. tramvaju maršruts** ir Daugavpils sabiedriskā transporta maršruts, kas kursē no Butļerova ielas Ķīmiķu ciematā līdz maizes kombinātam pie Forštates.

## Maršruts
**Butļerova iela — Maizes kombināts** kursē pa šādām ielām: Jātnieku iela, Smilšu iela, Valkas iela, 18. novembra iela, Ventspils iela, Aglonas iela, Andreja Pumpura iela un Jāņa iela.

**Maizes kombināts — Butļerova iela** kursē pa šādām ielām: Jāņa iela, Andreja Pumpura iela, Aglonas iela, Ventspils iela, 18. novembra iela, Valkas iela, Smilšu iela un Jātnieku iela.

## Pieturvietas
2. tramvaju maršrutā kopumā ir 32 pieturas virzienā Butļerova iela — Maizes kombināts ir 16 pieturas, virzienā Maizes kombināts — Butļerova iela arī ir 16 pieturas.

## Ārējās saites
* Saraksts
Jaunlazdona

**Jaunlazdona**, agrāk arī **Kuja**, ir apdzīvota vieta Madonas novada Lazdonas pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļrietumos pie autoceļa P62 Madonas pilsētas pierobežā  no pagasta centra Lazdonas un  no Rīgas. Ciems veidojies pie kādreizējās Kujmuižas *(Kujen)* kā Jaunlazdonas ciema centrs, izaudzis pēc 1960. gadiem kā Madonas putnu fabrikas ciemats. Dienvidos no Jaunlazdonas izbūvēta Smeceres sila biatlona trase un Madonas BMX trase.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Kounotori 5

***Kounotori 5*** ( — ‘Baltais stārķis 5’) jeb **HTV-5** bija Japānas kravas kosmosa kuģis no *[[H-II Transfer Vehicle]]* sērijas Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādei. Tas palaists 2015. gada augustā. Novadīts no orbītas 2015. gada septembrī.

## Derīgā krava
Ar *HTV-5* stacijā nogādāja aptuveni 6057 kg derīgās kravas, no tās aptuveni 5 t hermētiskajā sekcijā un 1 t nehermētiskajā nodalījumā.
 
Hermētiskajā sekcijā atradās iekārtas stacijai, zinātniskie eksperimenti, pārtika un lietas apkalpei 242 īpašās somās *Cargo Transfer Bags* (*CTBs*). Kosmosa kuģis veda 600 kg ūdeni.
Uz SKS tika nogādātas sistēmu komponentes: *UPA Fluids Control and Pump Assembly* (*FCPA*), *WPA Multifiltration Beds* (*WFB*), *Simplified Aid for EVA Rescue* (*SAFER*). Zinātnisko eksperimentu aprīkojums: *Mouse Habitat Unit* (*MHU*), *Electrostatic Levitation Furnace* (*ELF*),  *Multi-Purpose Small Payload Rack 2* (*MSPR-2*), *Exposed Experiment Handrail Attachment Mechanism* (*ExHAM 2*), *NanoRacks External Platform* (*NREP*).
Ar kosmosa kuģi hermētiskajā sekcijā atgādāti arī astoņpadsmit nanopavadoņi.

Nehermētiskajā sekcijā atradās augstas enerģijas astronomiskā observatorija *Calorimetric Electron Telescope* (*CALET*) ar masu 650 kg. Tā paredzēta arī tumšās matērijas meklēšanai.

## Lidojuma gaita
Starts notika  11:50:49 UTC no Tanegasimas kosmosa centra *Yoshinobu* starta kompleksa (*LA-Y*) otrā starta laukuma ar nesējraķeti *[[H-IIB]]*.

24. augustā kosmosa kuģis tuvojās un saslēdzās ar SKS. 10:29 UTC stacijas manipulators, kuru vadīja Kimija Jui, satvēra *Kounotori 5*. Pēc tam kuģis tika pārvietots uz *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa pret Zemi vērsto pieslēgvietu. Pievienošanas operācija beidzās 17:28 UTC. Lūkas tika atvērtas 25. augustā 10:24 UTC.

25. augustā 02:27 UTC no *Kounotori* nehermētiskās sekcijas ar stacijas manipulatoru *Canadarm2* tika izņemta vaļējā palete. Tad to pārņēma Japānas manipulators un pārvietoja uz *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* vaļējo platformu. 14:29 UTC Japānas manipulators no paletes noņēma *CALET* iekārtu un novietoja uz *Kibo* vaļējās platformas 9. porta.

*Kounotori 5* atvienoja no stacijas 28. septembrī ar stacijas manipulatoru, kuru vadīja Kimija Jui un asistēja Čells Lindgrēns. *HTV-5* no robotrokas tika atlaists 16:53 UTC.
29. septembrī *HTV-5* veica vairākas dzinēju iedarbināšanas, nogāja no orbītas un iegāja Zemes atmosfērā. Kravas kuģa lielākās daļas aptuveni 20:33 UTC sadega virs Klusā okeāna dienviddaļas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* HTV5 Mission JAXA 
* HTV-5 Mission Updates spaceflight101.com - Patrick Blau
Eliots Sī

**Eliots Makejs Sī jaunākais** (*Elliot McKay See, Jr.*; dzimis , miris ) bija 
ASV izmēģinātājpilots, astronauts, nav lidojis kosmosā. Gājis bojā treniņlidojumā.

## Dzīvesgājums
1949. gadā Sī *United States Merchant Marine Academy* ieguva bakalaura grādu. Pēc tam strādāja *[[General Electric]]*.
1953. gadā iestājās Jūras kara flotes rezervē, kur aviācijā dienēja līdz 1956. gadam. Pēc tam atgriezās *General Electric*.

1962. gada septembrī Eliots Sī tika uzņemts NASA astronautu grupā. Trenējās *[[Gemini (kosmiskais projekts)|Gemini]]* projektam.
1965. gada augustā bija pilots kosmosa kuģa *[[Gemini 5]]* dublieru apkalpē. 
Vēlāk tika apstiprināts par *[[Gemini 9]]* apkalpes komandējošo pilotu kopā ar Čārlzu Basetu.

Eliots Sī gāja bojā 1966. gada 28. februārī, gatavojoties kosmiskajam lidojumam, treniņlidmašīnā *[[Northrop T-38 Talon|T-38]]* kopā ar Čārlzu Basetu. Izmeklēšanas komisija secināja, ka nelaimes cēlonis bija pilota kļūda sliktos redzamības apstākļos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Johnson Space Center biography
Liezēre

**Liezēre**  (agrāk arī Liezēris) ir apdzīvota vieta Madonas novada Liezēres pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Liezēra ezera un Kujas upes krastā autoceļu V840, V847, V851 un V854 krustojumā  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Liezērē atrodas pagasta pārvalde, kultūras nams, bibliotēka, ambulance, pasts, luterāņu baznīca, vairāki veikali un uzņēmumi. 

Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Liezēres muižas *(Löser)* centru, izaugusi pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Vienība» ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ozoli (Liezēres pagasts)

**Ozoli** ir apdzīvota vieta Madonas novada Liezēres pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Dziļūkstes ezera un Siežu ezera krastā autoceļu P30 un V847 krustojumā  no pagasta centra Liezēres,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Ozolos atrodas Liezēres pamatskola, bērnu un jauniešu ārpusģimenes aprūpes un atbalsta centrs «Ozoli», feldšeru-vecmāšu punkts, veikals. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap bijušās Ozolmuižas *(Eckhof)* centru, izaugusi pēckara gados kā padomju saimniecības «Liezēre» ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Mēdzūla

**Mēdzūla** ir apdzīvota vieta Madonas novada Liezēres pagastā. Izvietojusies pagasta rietumdaļā Gravas strauta krastā pie autoceļa P30  no pagasta centra Liezēres,  no novada centra Madonas un  no Rīgas.

## Vēsture
Pēc Livonijas kara 1582. gada revīzijā atzīmēts, ka, padzenot daļu zemnieku no to zemēm, ierīkota Mēdzūlas muiža. 1794. gadā Mēdzūlas muižnieka ģimenē piedzima vēlākais Krievijas Impērijas diplomāts Ernests Vilhelms Remberts fon Ungerns-Šternbergs.
1822. gadā landrāts fon Budenbroks no Mēdzūlas muižas atdalīja divas jaunas muižas – Gulbēri un Grāvi.

Mēdzūlas ciems izveidojās ap Mēdzūlas muižas *(Meselau)* centru, līdz 1949. gadam tā bija kādreizējā Mēdzūlas pagasta centrs ar skolu (līdz 1974. gadam) un Veļķu tautas namu.

Dzejnieces Dainas Sirmās krājumā "Dievaines" ir cikls ar nosaukumu "Mēdzūla".

Mēdzūlas muiža pirms 1920.jpg|Mēdzūlas muižas kungu māja (pirms 1920)
Medzūlas muiža ap 1930.jpg|Mēdzūlas muiža (ap 1930)


## Atsauces
Kalnakrogs

**Kalnakrogs** var būt:
* Kalnakrogs — apdzīvota vieta Kokneses pagastā
* Kalnakrogs — apdzīvota vieta Liezēres pagastā
* Kalnakrogs — apdzīvota vieta Skaistkalnes pagastā
Kalnakrogs (Liezēres pagasts)

**Kalnakrogs** ir apdzīvota vieta Madonas novada Liezēres pagastā. Izvietojusies pagasta ziemeļrietumos Klētskalna masīvā 255 m vjl (tiek uzskatīta par vienu no augstākajām Latvijas apdzīvotajām vietām) pie autoceļa V840  no pagasta centra Liezēres,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Kalnakrogā atrodas Mēdzūlas bibliotēka.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Getingenes rokraksts

**Getingenes [[rokraksts]]** ir nezināma autora latīņu valodā 15. gadsimta beigās uzrakstīts šaha traktāts. Rokraksts glabājas Getingenes universitātes bibliotēkā; no šī fakta radies rokraksta nosaukums.

## Rokraksta saturs
Rokraksts, kura apjoms ir 33 lappuses, satur 12 šaha atklātņu aprakstu un 30 šaha uzdevumus ar risinājumiem. Traktātā pirmo reizi ir mēģināts sistematizēt atklātnes pēc pirmā gājiena: 1. e2-e4; 1. d2-d4; 1. f2-f4 un 1. c2-c4. Traktāts ir uzrakstīts balstoties uz mūsdienu šaha noteikumiem. 

### Divpadsmit aprakstītās atklātnes
# Damiano aizsardzība (1.e4 e5 2.Nf3 f6)
# Filidora aizsardzība (1.e4 e5 2.Zf3 d6), piemērs ar pārsvaru baltajiem
# Itāļu atklātne (1.e4 e5 2.Zf3 Zc6 3.Lc4 Lc5)
# Krievu aizsardzība (1.e4 e5 2.Zf3 Zf6)
# Laidņa atklātne (1.e4 e5 2.Lc4)
# Spāņu atklātne (1.e4 e5 2.Zf3 Zc6 3.Lb5 Lc5 
# Ponciāni atklātne (1.e4 e5 2.Zf3 Zc6 3.c3)
# Filidora aizsardzība (1.e4 e5 2.Zf3 d6), piemērs ar pārsvaru melnajiem
# Pieņemtais dāmas gambīts (1.d4 d5 2.c4 dxc4)
# Dāmas bandinieka atklātne (1.d4 d5 2.Lf4 Lf5)
# Bērda atklātne (1.f4)
# Angļu atklātne (1.c4)

### Šaha uzdevumu piemēri
Visās pozīcijās gājiens baltajiem.

#### Risinājumi
Risinājumos uzrādīti tikai balto gājieni, jo melno atbildes ir forsētas.
;№ 5: 1.Db7 2.Dd5#
;№ 18: 1.Zg4 2.Zf6 3.Ta8+ 4.Tg8 5.g6+ 6.d6#
;№ 20: 1.Ld1+ 2.Dd7+ 3.Dd3 4.axb3+ 5.bxc4+ 6.c5#
;№ 24: 1.Kd7 2.Ze5 3.Zc4 4.Za5 5.Ld4 6.a7+ vai b7+ 7.b7# vai a7#

## Literatūra
* M. Georg Grabitz: Die Göttinger Handschrift (15. Jh.), auf: Schach-goettingen.de (Zugriff 27. August 2008).

## Atsauces
Eritrejas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Eritrejas novietojums]]
**[[Eritreja]]s administratīvo iedalījumu** veido **6 reģionos (jeb zobas)**. Zobas sīkāk iedalās **57 apakšreģionos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Zobas

## Atsauces
Sāviena

**Sāviena** ir ciems Madonas novada Ļaudonas pagastā. Izvietojusies pagasta dienvidrietumos Sāvienas ezera krastā pie autoceļiem V841 un V894  no pagasta centra Ļaudonas,  no novada centra Madonas un  no Rīgas. Sāvienā atrodas veikals un bibliotēka.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
[thumb|220px|left|Sāvienas muižas kungu māja ([Štafenhāgens, 1866)]]
Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Sāvienas muižas *(Sawensee)* centru, izaugusi kā Sāvienas pagasta centrs un vēlāk padomju gados kā Sāvienas ciema padomes (līdz 1975. gadam) un kolhoza ciemats.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Reģionālā reforma - ko Sāviena zaudēja pēc pievienošanas Ļaudonai
Acalyptratae

***Acalyptratae*** ir viena no divām *[[Schizophora]]* apakšsekcijām, kas pieder pie mušu infrakārtas (*Muscomorpha*). Otra *[[Schizophora]]* mušu apakšsekcija ir *[[Calyptratae]]*. Šī ir ļoti plaša un daudzveidīga mušu grupa gan morfoloģiski, gan bioloģiski, tomēr šīm sugām ir dažas kopīgas īpašības — tās nebarojas ar asinīm un pie spārnu pamatnes tām iztrūkst vai ir ļoti mazas krūšu membrānas klapītes (*calypter*), kādas ir raksturīgas otrai *[[Schizophora]]* apakšsekcijai —  *[[Calyptratae]]* mušām.

## Sistemātika
* apakšsekcija 
:* 
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 
::*  (*Calobatidae*)**#**
::* 
::* dzimta 
:* 
::* 
::* **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 
::* **#**
:* 
::* **#**
::*  (Platvēdermušu dzimta)**#**
::* dzimta 
:* 
::* **#**
::* 
::* **#**
::* **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::*  **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta 
::* dzimta **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* dzimta 

Piezīme: Latvijā sastopamās dzimtas apzīmētas ar **#**.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
*Acalyptratae
*Bugguide: Acalyptratae
Calyptratae

***Calyptratae*** ir viena no divām *[[Schizophora]]* apakšsekcijām, kas pieder pie mušu infrakārtas (*Muscomorpha*). Otra *[[Schizophora]]* mušu apakšsekcija ir *[[Acalyptratae]]*. Šī ir ļoti plaša un daudzveidīga mušu grupa, gan morfoloģiski, gan bioloģiski, kas apvieno apmēram 18 000 aprakstītu sugu un kas ir 12% no visām divspārņu sugām. Šai grupai pieder vienas no vislabāk pazīstamajām mušu sugām — istabas muša, cece muša, mēslu muša un citas mušas, kas dzīvo cilvēka tuvumā.

Šīs grupas mušas apvieno tas, ka pie spārnu pamatnes tām atrados krūšu membrānas klapītes (*calypter*), kas nosedz rudimentāro spārnu (aizmugurējā spārnu pāra) veserīšus (*haltere*). Otrai *[[Schizophora]]* apakšsekcijas —  *[[Acalyptratae]]* — mušām šādu klapīšu nav vai tās ir ļoti mazas.

## Sistemātika
* apakšsekcija 
:* 
::*  (Briežmušu dzimta)**#**
::* **#**
::* dzimta 
::* dzimta 
:* 
::* **#**
::*  (*Cordyluridae*)**#**
::* **#**
::* **#**
:* 
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* **#**
::* dzimta 
::* dzimta **#**

Piezīme: Latvijā sastopamās dzimtas apzīmētas ar **#**.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Catalogue of Latvian Flies (Diptera: Brachycera)
*Calyptratae
Gvinejas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Gvinejas novietojums]]
**[[Gvineja]]s administratīvo iedalījumu** veido **8 reģioni**. Reģioni sīkāk iedalās **34 prefektūrās**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Reģioni

## Otrā līmeņa administratīvais iedalījums
### Prefektūras

## Atsauces
Gambijas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Gambijas novietojums]]
**[[Gambija]]s administratīvo iedalījumu** veido divu līmeņu administratīvās vienības. Augšējā līmenī ir astoņi **vietējās pārvaldības apgabali** (), to skaitā valsts galvaspilsēta Bandžula. Otrajā līmenī apgabali ir sadalīti **distriktos** (*district*), kas kopā ir 43.

Līdz 2013. gadam pirmo līmeni veidoja pieci **reģioni** (*region*), ko līdz 2007. gadam sauca par **daļām** (*division*).

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
500px|Gambijas vietējās pārvaldības apgabali
Karaspēka grupa "Dienvidi" (Vērmahts)

**Karaspēka grupa "Dienvidi"** (vācu: *Heeresgruppe Süd)* bija viena no divām nacistiskās Vācijas izveidotajām armiju grupām, kas Otrā pasaules kara laikā veica uzbrukumu Polijai, kā arī viena no trim armiju grupām, kas 1941. gada jūnijā veica iebrukumu Padomju Savienības teritorijā.

1941. gada vasarā tās stratēģiskais mērķis bija Ukrainas bagātīgās lauksaimniecības un industriālās teritorijas, kā arī tās galvaspilsētas Kijivas ieņemšana. Sākoties operācijai "Barbarossa", par tās komandieri tika nozīmēts feldmaršals Gerds fon Rundštets.

Tieši karaspēka grupa "Dienvidi" bija tā, kas laika posmā no 1942. līdz 1943. gadam piedalījās tādās militārās sadursmēs kā Staļingradas kaujā, kaujā par Kaukāzu, Kurskas kaujā un kaujā par Dņepru.

## Struktūra
1941. gada vasarā armiju grupas "Dienvidi" militāro sastāvu veidoja:
* 1. tanku armija
* 6. armija
* 11. armija
* 17. armija
* 3. armija (Rumānijas)
* 4. armija (Rumānijas)

## Komandieri

Bundesarchiv Bild 183-S37772, Gerd v. Rundstedt.jpg|Ģenerālfeldmaršals Gerds fon Rundštets (no 1939. gada 1. septembra līdz 26. oktobrim, no 1941. gada 22. jūnija līdz 1. decembrim)
Bundesarchiv Bild 183-B05284, Walter v. Reichenau.jpg|Ģenerālfeldmaršals Valters fon Reihenavs† (no 1941. gada 1. decembra)
Bundesarchiv Bild 146-1977-120-11, Fedor von Bock.jpg|Ģenerālfeldmaršals Fedors fon Boks (no 1942. gada 12. janvāra) 
Maximillian von Weichs.jpg|Ģenerālfeldmaršals Maksimiliāns fon Veihs (no 1942. gada 9. jūlija)
Bundesarchiv Bild 183-H01758, Erich v. Manstein.jpg|Ģenerālfeldmaršals Ērihs fon Manšteins (no 1943. gada 12. februāra)
Bundesarchiv Bild 146-1984-018-27A, Johannes Friessner.jpg|Ģenerālpulkvedis Johaness Frīsners (no 1944. gada 23. septembra)
Bundesarchiv Bild 183-2007-0313-500, Rumänien, Otto Wöhler bei Lagebesprechung.jpg|Kājnieku ģenerālis Oto Vēlers (no 1944. gada 28. decembra)
Bundesarchiv Bild 146-1995-027-32A, Lothar Rendulic.jpg|Ģenerālpulkvedis Lotārs Renduličs (no 1945. gada 7. līdz 30. aprīlim)


## Operācija "Barbarosa"
1941. gada 22. jūnijā, kad Vācija sāka savu iebrukumu Padomju Savienībā, armiju grupas "Dienvidi" militārās vienības galvenokārt bija izvietotas divās lielās grupās, kuras savā starpā šķīra teju 330 km gara frontes līnija — Polijas dienviddaļā (1. tanku armija, 6. armija un 17. armija) un Rumānijas ziemeļaustrumos (11. armija, Rumānijas 3. un 4. armija).

## Atsauces
Angermindes pils

[thumb|270px|Angermindes pilsdrupu plāns ([Jūliuss Dērings|Jūliusa Dēringa zīmējums, 1870).]]

**Angermindes pils** () jeb **Rindas pils** bija Kurzemes bīskapa vasaļa pils Rindas upes kreisajā krastā netālu no tās satekas ar Stendes upi, izveidojot Irbes upi. 
Līdz mūsdienām saglabājušies vien pils pamati un nelieli mūra fragmenti. Pilsdrupas ērtāk sasniedzamas pa Ventspils-Ances (Dundagas) ceļu.

## Vēsture
Angermindes pils tika uzcelta pie senās Vanemas un Ventavas zemju robežas, kas vēlāk bija Kurzemes bīskapijas un Livonijas ordeņa valsts robeža. 
1353. gada 18. oktobra Kurzemes bīskapijas domkapitula līgumā ar Livonijas ordeņa mestru Gosvinu minēts, ka domkapitulam kopš seniem laikiem piederējušas zemes Rindas (Engures) upes (*Angerbeke*) kreisajā krastā. Pils atkārtoti rakstos pieminēta 15. gadsimtā, kad tajā uzturējušies Kurzemes bīskapi (1415, 1423). 1540. gadā Angermindes pilsmuižu izlēņoja Moricam Blombergam, vēlāk bīskaps to par 4000 dālderiem ieķīlāja Georgam Firksam, kas pili tālāk pārdeva Oto Grothusam.

1559. gadā Dānijas karalis Frīdrihs II no Kurzemes bīskapa koadjutora Ulriha Bēra atpirka Kurzemes bīskapa tiesības par labu savam jaunākajam brālim Magnusam.  
1581. gadā agrākais Livonijas ķēniņš Magnuss Angermindes, Popes un Irbes muižas par 16 000 dālderu pārdeva Johanam Bēram. Dokumentā pieminēts "mūsu namiņš un Angermindes novads" (*unser Heuszlein vnd Ampt Angermunde*). Pēc Piltenes mantojuma kara beigām Polija-Lietuva naudas trūkumā dēļ Angermindes pilsnovadu līdz 1660. gadam ieķīlāja Prūsijas hercogistei, Bēru dzimta pārvācās uz jaunuzcelto Popes muižas kungu māju. Lielā Ziemeļu kara laikā Angermindes pili izpostīja zviedru karavīri, bet pilnībā pils pamesta 1720. gados.

## Apraksts

Pils atradās divus metrus augstā uzbērumā Rindas kreisajā stāvkrastā, dienvidu pusē to aizsargā 10-15 metrus plats un 1-1,5 metrus dziļš aizsarggrāvis. Trīs metrus biezā pils laukakmeņu mūra pamati aizņem 40х20 metrus lielu laukumu, pie tā rietumu sienas atradās 10,5х10,5 metrus liels kvadrātveida dzīvojamais tornis ar pagrabu zem tā. Uzskata, ka pils vārti bijuši upes pusē austrumos, pāri Rindas upei bijis paceļamais tilts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942
Toce

**Toce** ir ciems Madonas novada Ļaudonas pagastā. Izvietojusies pagasta vidusdaļā Tocītes krastā pie autoceļa P82; faktiski saplūdusi ar Ļaudonu. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Toces pusmuižas *(Tootzen)* centru. Līdz 1977. gadam Tocē bija Ļaudonas četrgadīgā skola ar krievu mācību valodu.

## Atsauces
Togo administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Togo novietojums]]
**[[Togo]] administratīvo iedalījumu** veido **5 reģioni**. Reģioni sīkāk iedalās **30 prefektūrās** un **1 komūnā**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Reģioni

## Atsauces
Kamalda (stacija)

**Kamalda** bija pieturas punkts līnijā Ieriķi—Gulbene starp Galgauskas pieturu un Gulbenes staciju. Tas atradās Gulbenes novada Beļavas pagastā pie Galgauskas pagasta robežas. Stacijas ēka atradās apmēram 50 m no sliedēm, tika izmantota kā dzīvojamā māja, vēlāk stāvēja neizmantota, bet 2015. gadā gandrīz pilnībā nodega. Perons atradās tālāk uz Gulbenes pusi, pie tā pasažieru vajadzībām bija uzbūvēta nojume (nav saglabājusies). Daļēji saglabājies stacijas perons, kā arī stacijas ēkas krāsmatas.

## Vēsture
Izveidota vācu okupācijas laikā 1918. gadā ar nosaukumu *Lohre*, pēc gada pārdēvēta par "Golgovsku", bet 1928. gadā — tagadējā nosaukumā.

## Attēlu galerija

Attēls:Kamaldas stacija 12.jpg|Kamaldas stacijas krāsmatas 2019. gadā
Attēls:Kamaldas stacija 09.jpg|Kamaldas stacija, skatoties no Ieriķu puses
Attēls:Kamaldas stacija 13.jpg|Izdegusī stacijas ēka
Attēls:Kamaldas stacija 01.JPG|Kamaldas stacija no pagalma puses
Attēls:Kamaldas stacija 03.JPG|Kamaldas stacija no sliežu puses
Attēls:Kamaldas stacija 04.JPG|Skats Gulbenes virzienā, pa labi perons
Attēls:Kamaldas stacija 05.JPG|Skats Tirzas virzienā, pa kreisi perons
Attēls:Kamaldas stacija 07.JPG|Pasažieru nojumes atliekas
Attēls:Kamaldas stacija 08.JPG|Daļēji noraktais perons


## Ārējās saites
* Kamalda, maize un 20 gadi

## Atsauces un piezīmes
Ganas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Ganas novietojums]]
**[[Gana]]s administratīvo iedalījumu** veido **10 reģioni**, kas sīkāk iedalās **138 distriktos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Reģioni

## Atsauces
Valtaiķu pils

**Valtaiķu pils** jeb **Jaunā pils** (, , ) bija Livonijas ordeņa, vēlāk Kurzemes bīskapijas pils Kuldīgas novada Laidu pagastā, pie Aizputes – Skrundas ceļa. Līdz mūsdienām saglabājušies pils pamati un līdz 7—10 metrus augsti mūra fragmenti.

## Vēsture
Senās kuršu Bandavas zemes Valtaiķu pils (*Walteten*) pēc 1253. gada Kursas dalīšanas līguma nonāca Livonijas ordeņa pārvaldē. 1338. gadā pirmo reizi rakstos pieminēta Livonijas ordeņa Kuldīgas komturejas "Jaunā kuršu pils" (*castellatura novae domus, praesens Curonum*). 
 
1392. gada 30. jūnijā Kurzemes bīskaps noslēdza līgumu ar Livonijas ordeņa mestru par zemju apmaiņu. Livonijas ordenis ieguva agrāk bīskapam pakļauto kuršu Megavas daļu uz dienvidiem no Sventājas upes apmaiņā pret Valtaiķu novadu (*Nuwelues*). 1421. gadā pieminēta bīskapa Jaunā pils, kas 1508. gadā dēvēta par *Nygenhusze*.

1559. gadā Dānijas karalis Frederiks II no Kurzemes bīskapa koadjutora Ulriha Bēra atpirka Kurzemes bīskapa tiesības par labu savam jaunākajam brālim Magnusam. Šajā laikā Valtaiķu pils pieminēta kā *Niehus* (1561) un *Neygenhauss* (1568). Pēc Magnusa nāves Dānijas un Polijas—Lietuvas ūnijas pretenzijas uz Kurzemes bīskapiju izraisīja tā saukto Piltenes mantojuma karu, kura laikā poļi 1583. gadā ieņēma Valtaiķu pili (*Nyenhuss*). 1617. gadā Kurzemes bīskapiju pārveidoja par autonomu Piltenes apgabalu Polijas-Lietuvas pakļautībā, bet kara laikā nopostīto pili vairs neatjaunoja.

## Apraksts
Pils atradās 10—15 metrus augstā Valpes upes ielejas labajā krastā, kas padarīja to grūti pieejamu no dienvidu puses. No pārējām pusēm to sargāja aizsarggrāvji. Teju divus metrus biezā laukakmeņu mūra pamati aizņem 61 х 61 metrus lielu kvadrātveida laukumu. Dienvidaustrumu mūra iekšpusē atradās 11 х 7 metrus plaša dzīvojamā ēka.

## Attēlu galerija

Attēls:Valtaiku pilskalna vieta4.jpg|alt=|Valtaiķu pilskalna vietas 3D modelis
Attēls:Valtaiku pilskalna vieta ortofoto.jpg|alt=|Valtaiķu pilskalna vietas 3D modelis
Valtaiķu Jaunās pils shēma.jpg|Valtaiķu Jaunās pils shēma (B. Schmid, 1921)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942 
* www.latvijas-pilskalni.lv
GSAT-16

**GSAT-16** ir Indijas sakaru pavadonis. Tas ģeostacionārajā orbītā palaists 2014. gada decembrī. Pavadoni izgatavojusi Indijas Kosmosa pētījumu organizācija (*ISRO*).

Kosmiskā aparāta izmēri ir 2,0 m × 1,77 m × 3,1 m. Tā masa ir 3181,6 kg. Pavadonī uzstādīti 12 Ku joslas, 24 parastās C joslas un 12 paplašinātās C joslas raidītāji.

*GSAT-16* tika palaists  20:40 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA-221*) no Gviānas kosmiskais centra. Kopā ar to tika palaists arī sakaru pavadonis *[[DirecTV 14]]*. Kosmiskais aparāts tika ievadīts ģeostacionārajā pārejas orbītā. 
Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem.

Pavadonis novietots ģeostacionārajā orbītā punktā 55° austrumu garuma, kur tas nomainīja resursus iztērējušo *[[INSAT-3E]]* un atrodas kopā ar *[[GSAT-8]]*, *[[IRNSS-1A]]* un *[[IRNSS-1B]]*.

## Ārējās saites
* GSAT-16 ISRO  
* GSat 16 Gunter's Space Page