open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
26. Ekrāna aktieru ģildes balva

**26. [[Ekrāna aktieru ģildes balva]]s** pasniegšanas ceremonija norisinājās  Losandželosas *[[Shrine Auditorium]]*. Ceremoniju demonstrēja tiešraidē kanālos TNT un TBS. Balvas nominanti tika izziņoti .

 tika paziņots, ka 2019. gada Ekrāna aktieru ģildes balvu par mūža ieguldījumu saņems Roberts De Niro.

## Laureāti un nominanti
[right|thumb|150px|Labākais aktieris galvenajā lomā — [Vakīns Fīnikss]]
[right|thumb|150px|Labākā aktrise galvenajā lomā — [Renē Zelvēgere]]
[right|thumb|150px|Labākais aktieris otrā plāna lomā — [Breds Pits]]
[right|thumb|150px|Labākā aktrise otrā plāna lomā — [Lora Derna]]
[right|thumb|150px|Labākais aktieris galvenajā lomā televīzijas filmā vai miniseriālā — [Sems Rokvels]]
[right|thumb|150px|Labākā aktrise galvenajā lomā televīzijas filmā vai miniseriālā — [Mišela Viljamsa]]
[right|thumb|150px|Labākais aktieris drāmas seriālā — [Pīters Dinklidžs]]

### Kino

### Televīzija

### Ekrāna aktieru ģildes balva par mūža ieguldījumu
* Roberts De Niro

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Svislača (upe)

**Svislača** (, ) ir 285 kilometrus gara Bjarezinas labā krasta pieteka Baltkrievijas centrālajā daļā.

Izteka Minskas augstienē. Tek dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Volma. Ietek Bjarezinā augšpus Babruiskas. Upes krastos atrodas Zaslavje un Minska (Svislačas pilsēta neatrodas pie šīs upes).

## Ārējās saites
Miusa

**Miusa** (, ) ir 258 kilometrus gara upe, kas ietek Azovas jūras Miusas limānā, Ukrainas un Krievijas teritorijā.

Izteka no Doņecas skrausta nogāzēm. Tek dienvidu virzienā. Lielākā pieteka - Krinka. Ietek Azovas jūrā caur limānu. Otrā pasaules kara laikā pie upes notika sīvas kaujas, jo vācu armija šeit bija izveidojusi nocietinājumu līniju *[[Mius-Stellung]]*.

## Ārējās saites
Laikmetīgās mākslas muzejs - Monsoro pils

**Laikmetīgās mākslas muzejs - Monsoro pils** () ir laikmetīgās mākslas muzejs, kas atrodas Luāras ielejā Monsoro pilsētā Francijas rietumos, 250 kilometru attālumā no Parīzes. Muzeju 2015. gadā ir dibinājis Filips Méaillejs, un tas ir atvērts 2016. gada 8. aprīlī. Muzeja kopējā platība ir  kvadrātmetri.

## Kolekcijas
Tā kolekcija pārstāv pasaules lielāko mākslas darbu kolekciju, ko veidojis konceptuālais mākslas kolektīvs Art & Language.

Attēls:Art-LanguageV3No1-1974.jpg|Art & Language: Art & Language: *Art-Language*, Vol.3 Nr.1, 1974.
Attēls:Art & Language, Untitled Painting (1965), Tate Modern, London - 20130627.jpg|Art & Language: *Mirror Piece*, 1965.
Attēls:Art language air conditioning show conceptual contemporary art.jpg|Art & Language (Michael Baldwin): *Air-Conditioning Show*, 1966-67.
Attēls:Art language opera 1984 conceptual art.jpg|Art & Language: *Victorine* in *Art-Language* Vol.5 Nr.2 (1984), 1983. 
Attēls:Secret painting mel ramsden art language.jpg|Art & Language (Mel Ramsden), *Secret Painting*, 1967.
Attēls:Art language journal mel ramsden 1982 conceptual art.jpg|Art & Language: *Art-Language* Vol.5 Nr.1, 1982.
Attēls:Art language journal conceptual art contemporary art.jpg|Art & Language: *Art-Language The Journal of Conceptual Art*, Vol.1 Nr.1, 1969.


## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

*
Amatusa

**Amatusa** () jeb **Amatunta** bija sena pilsēta Kipras dienvidu krastā pie mūsdienu Ajostohonas pilsētas, viena no Kipras 10 seno valstu galvaspilsētām. Amatusa pēc Pafas bija otra svarīgākā Afrodītes kulta vieta. Notiek arheoloģiskie izrakumi.

Pēc sengrieķu mītiem pilsētas leģendārais dibinātājs bija Adonīsa tēvs Kinīrs. Pēc citas leģendas Amatusa ir Ariadnas nāves vieta.

Arheoloģiskajos izrakumos sākot no 19. gadsimta otrās puses šeit atrasti vairāki pagaidām tikai daļēji atšifrētās eteokipriešu valodas rakstības paraugi. Valoda saglabājušies līdz pat 4. gadsimtam p.m.ē., atšķirībā no pārējās Kipras, kas runāja sengrieķu valodā. Arī senie autori atzīmē, ka Amatusā dzīvojuši senie pelasgi. Amatusa savas attīstības laikā lielākoties bija saistīta ar feniķiešu tirdzniecību. Tā tirgojās ar graudiem un varu. Pilsēta savu ekonomisko ietekmi pamazām zaudēja pēc Maķedonijas Aleksandra iekarojumiem. Pēc kristietības izplatīšanās tā pamazām zaudēja arī kulta nozīmi. Vēl 7. gadsimtā tā bija apdzīvota, un šeit darbojās kristiešu bīskaps. Amatusa tika gandrīz pamesta pēc tam, kad Ričards I Lauvassirds 1191. gadā, dodoties Trešajā Krusta karā, iekaroja Kipru.

## Attēlu galerija

Limestone_sarcophagus-_the_Amathus_sarcophagus_MET_DT257.jpg|Sarkofāgs no Amatusas
Poisson polychrome terre cuite chypre amathonte Louvre AM 976.jpg|Terakotas figūra
Terracota Anthropomorphic Figurines Amathus.jpg|Terakotas figūras
Amathus (Cyprus) 06.jpg|Amatusas drupas


## Ārējās saites
Vīne (upe)

**Vīne** () ir 34 kilometrus gara Donavas labā krasta pieteka Austrijā. 

Izteka - Vīnervaldes rietumu daļā. Tek austrumu virzienā, lejteces 15 kilometrus Austrijas galvaspilsētas Vīnes teritorijā. Ietek Donavā (tās attekā Donavas kanālā) pie Urānijas ēkas. Upes gultne Vīnes teritorijā gandrīz visur ir mākslīgi izveidota, darbi veikti 19. gadsimta beigās. Dažās vietās upes gultne izmantota Vīnes metro ierīkošanai. Lietus laikā upe strauji palielina ūdens caurteces daudzumu. Vīnes teritorijā dažās vietās pa upes gultni izveidots gājēju un velo celīņs *Wienfluss-Radweg*, drošības apsvērumu dēļ izmantojams tikai dienā un bezlietus periodā.

## Ārējās saites
Māstrihtas Universitāte

**Māstrihtas Universitāte** (, ) ir 1976. gadā dibināta valsts universitāte Nīderlandes pilsētā Māstrihtā, valsts dienvidos. Otra jaunākā universitāte valstī. 

Vairāk nekā puse no universitātes studentiem ir ārvalstnieki. Apmēram puse no bakalaura programmām ir angliski, bet maģistra un doktorantūras programmas gandrīz tikai angliski. Dibināta kā Limburgas universitāte (*Rijksuniversiteit Limburg*), pašreizējo nosaukumu ieguva 1996. gadā. Starptautiskos reitingos bieži atzīta par vienu no labākajām jaunajām universitēm pasaulē.

Universitātē ir 6 fakultātes. Universitātes sastāvā ietilpst arī Māstrihtas Universitātes koledža, Venlo Universites koledža. Bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū minami sociālpsihologs Gērts Hofstede (*Geert Hofstede*), politiķis Jobs Kohens (*Job Cohen*).

## Ārējās saites

*
4. trolejbusu maršruts (Rīga)

**4. trolejbusu maršruts Rīgā** var būt:

* Trolejbusu maršruts **[[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 1950)|Šmerlis—Centrāltirgus]]**, kas tika slēgts 2011. gada 1. jūnijā;
* Trolejbusu maršruts **[[4. trolejbusu maršruts (Rīga, 2020)|Jugla—Ziepniekkalns]]**, kas tika atklāts 2020. gada 2. janvārī.
Iskara

**Iskara** () ir 368 kilometrus gara Donavas labā krasta pieteka Bulgārijas rietumos. Garākā Bulgārijas upe, kas tek tikai pa Bulgārijas teritoriju.

Izteka no Rilas kalniem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Augštecē uz upes izveidota lielākā mākslīgā ūdenskrātuve valstī — Iskaras ūdesnkrātuve. Pēc Sofijas ieplakas šķērsošanas upe caurtek Stara Planinas kalniem, veidojot 70 kilometrus garo, ainaviski skaisto Iskaras ieleju (*Искърски пролом*). Lejtecē tek pa Donavas līdzenumu. Upei ir svarīga vieta Bulgārijas ekonomikā, jo tā apgādā ar ūdeni valsts galvaspilsētu Sofiju, bet pa Iskaras ieleju ierīkots viens no trijiem dzelzceļiem, kas šķērso Stara Planina kalnus. Iskaras krastos atrodas Samokova, Svoge, Sofija, Novi Iskara, Mezdra, Romana, Červenbrjaga, Kojnare, Iskara.

## Ārējās saites
Amerikāņu zīmju valoda

**Amerikāņu zīmju valoda** (**ASL**) ir dabīga valoda, kas ir vadošā zīmju valoda nedzirdīgo kopienās Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādas anglofonu vidū. ASL un uz ASL balstītus kreolu dialektus lieto arī daudzās citās pasaules valstīs, ieskaitot lielu daļu Rietumāfrikas un Dienvidaustrumu Āzijas daļas. ASL tiek plaši apgūta arī kā otrā valoda, kalpojot par ''lingua franca''. Visciešāk ASL ir saistīta ar franču zīmju valodu (LSF). Ir hipotēze, ka ASL ir LSF kreolu valoda, kaut gan ASL ir kreolu valodai netipiskas pazīmes, piemēram, aglutinācija. 

## Atsauces
Latviešu zīmju valoda

**Latviešu zīmju valoda** ir zīmju valoda, ko ikdienā lieto nedzirdīgi un vājdzirdīgi cilvēki lielākoties Latvijā, kā svešvalodu — arī viņu draugi un ģimenes locekļi. Tā atdalījusies no franču zīmju valodas aptuveni 1806. gadā.

## Daktilo zīmju alfabēts
Latviešu zīmju valodā ir zīmes latviešu alfabēta burtiem. Šīs zīmes izmanto mijiedarbībā ar latviešu valodu (un arī citām). Piemēram, tās izmanto, lai parādītu kādu latviešu valodas vārdu, kura tulkojums zīmju valodā kādam no runātājiem nav zināms.

### Diakritiskās zīmes
Attēlojot burtus ar diakritiskajām zīmēm, daktilo zīmju alfabētā izmanto to pašu zīmi, kas burtam bez diakritikas, bet papildina to ar kustību. Burtus ar garumzīmēm attēlo, rādot atbilstošā patskaņa zīmi un veicot horizontālu kustību uz sānu prom no sevis (citās zīmju valodās, piemēram, amerikāņu zīmju valodā tādā veidā mēdz rādīt burta atkārtojumu). Burtus ar mīkstinājuma zīmēm rāda, izmantojot atbilstošo līdzskani un roku kustinot pa loku, kura izvietojums telpā atšķiras dažādiem burtiem. Izņēmums ir "š" burta zīme, kurā tiek attēlots tikai apgrieztā jumtiņa (zīmes) simbols.

## Atsauces

## Ārējas saites
* Latvijas Nedzirdīgo savienības zīmju valodas centrs
* Vārdnīca
Brača

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q922"
}

**Brača** () ir Horvātijas sala uz dienvidiem no Splitas, ar Hvaras salu dienvidos un Šoltu rietumos. No cietzemes to atdala Bračas kanāls. Pēc teritorijas trešā lielākā Horvātijas sala. Salā esošais 780 metrus augstais Vidovas kalns ir augstākā virsotne Adrijas jūras salās. Salas lielākā apdzīvotā vieta - Supetaras pilsēta. Attīstīts tūrisms.

## Ārējās saites

*
Merva

**Merva** (, ), dažādos vēstures periodos arī **Aleksandrija**, **Margiānas Antiohija** un **Marvalsahidžana** (*Marw al-Shāhijān*) bija viena no vecākajām Vidusāzijas pilsētām senajā Zīda ceļā pie Murgapas upes iekšējās deltas. Pilsētas drupas (faktiski vairāku pilsētu drupas no dažādiem periodiem) mūsdienās atrodas Turkmenistānā, 30 kilometrus uz austrumiem no mūsdienu Mari pilsētas.

Mervas oāzē cilvēka apdzīvotības pēdas atklātas no 30. gadsimta p.m.ē. Ahemenīdu impērijas laikā tā bija Margiānas satrapijas centrs. Vēlākos gados to kontrolēja arābi, seldžuki (no 1118. līdz 1153. gadam tā bija Seldžuku impērijas austrumu galvaspilsēta) un Sefevīdi. 12. un 13. gadsimtā Merva bija viena no lielākajām pilsētām pasaulē, tajā dzīvoja ap 500 000 tūkstošiem iedzīvotāju. 1221. gadā mongoļi Čingishana dēla Toluja vadībā nopostīja pilsētu, sistemātiski nogalinot visus iedzīvotājus. Pēc dažu vēsturnieku domām nogalināto skaits varētu būt ap miljons cilvēku. Kaut arī 15. gadsimtā pilsēta tika atjaunota, tā nekad vairs neatguva iepriekšējo ietekmi un līdz 19. gadsimta sākumam tika pilnībā pamesta.

1999. gadā Mervas pilsētas atliekas iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Attēlu galerija

MAMerw2.jpg
Merv-eshaby.jpg
Mausoleum of Sultan Sanjar.jpg|Sultāna Sandžara mauzolejs
IbnZeidMausoleum.jpg|Ibn Zeida mauzolejs
The Great Kyz Kala in 2006.jpg|Lielais Kizkala cietoksnis


## Ārējās saites
Mirdzums (elements priekšvārdos)

**Mirdzums**, spožums, gaisma ir termins, kas parādās dažādos priekšvārdos kā:

;Berhta (spožs, mirdzošs) (ģermāņu)

* Roberts *Hrōþ-berht "slavā mirdzošs"
* Alberts *Aþal-berht "cēlumā mirdošs"
* Herberts *Hari-berht "mirdzoša armija"
* Norberts *Norþ-berht "ziemeļu mirdzošs"
* Gilberts *Gīsil-berht vai *Gisal-berht "mirdzoša bulta" vai "ķīla+mirdzošs"
* Dagoberts / Delberts *Dago-berht "mirdzoša diena"
* Lamberts *Land-berht "mirdzoša zeme"
* Vilberts *Will-berht "mirdzoša griba"
* Huberts *Hug-berht "mirdzoša sirds" vai "mirdzošs prāts"
* Egberts *Ecg-berht "mirdzošs asmens"
* Humberts / Umberts / Umberto *Hun-berht "mirdzošs kareivis"
* Fulberts *Fulc-berht "mirdzoša tauta"
* Filberts / Filiberts *Filu-berht "daudz mirdzuma"
* Osberts *Os-berht "mirdzošs dievs"
* Bertrams *Berht-ram "mirdzošs krauklis"
* Bertolds *Berht-wald "Mirdzošs valdnieks" vai "spoži mirdzošs"
* Bertrands *Berht-rand "mirdzošs vairogs"
* Riberts *Rīk-berht "mirdzošs valdnieks"
* Kjūberts / Katberts *Cuþ-berht "slavā mirdzošs"
* Engelberts *Angil-berht "šaurs+mirdzošs"

;Wald (spēks, spozme) (ģermāņu)

* Valters *Wald-hari "spoža armija" vai "spēcīga armija"
* Valdemārs / Vladimirs *Wald-mar "spožs un slavens" vai "spēcīgs un slavens"
* Haralds *Hari-wald "spoža armija" vai "armijas spēks"
* Osvalds *Os-wald "mirdzošs dievs" vai "dieva spēks"
* Ādolfs *Wald-wolf "mirdzošs vilks", "spožs vilks" vai "vilka spēks"
* Arnolds *Arn-wald "spožs ērglis" vai "ērgļa spēks"
* Ēvalds *Ewa-wald "likums+spožs" vai "likuma spēks"
* Džeralds *Gēr-wald "spožs šķēps" jeb "šķēpa spēks"
* Bertolds *Berht-wald "Mirdzošs spēks" vai "spoži mirdzošs"

;Lavrenti (grieķu)
* Lauris / Lars / Laurentijs / Lavrentijs / Lorencs / Lorenss "Vīrs no Laurentas" jeb "spožs", "mirdzošs"

;Norah (senebreju) vai Nūrah (arābu)
* Nora "mirdzošā", "gaisma"

;Dyeus (indoeiropiešu) (radniecīgs ar latviešu Dievs)
* Zevs "mirdzošs"

;明, 昭, 晶 vai 亮 (japāņu)
* Akira "mirdzošs", "spožs", "dzidrs"
* Akihiko *明彦 "spožs princis"
* Akihito *明仁 "mirdzošs", "spožs" + "līdzjūtīgs"
* Hideki / Hideaki *英明 "izcils" + "mirdzošs", "spožs"
* Noriaki *憲明 / 典明 "likums" vai "ceremonija" + "mirdzošs", "spožs"
* Tošiaki *俊明 / 利明 "talantīgs" vai "ieguvums" + "mirdzošs", "spožs"

;Lux, Lucere (latīņu)
* Lucifers *Lux-ferre "gaismas nesējs"
* Lūks / Lūcijs / Lūkass "gaisma"
* Lūsija / Lūcija / Lusinda / Sindija "gaisma"
Jānis Vilde

**Jānis Vilde** (1900—1971) bija latviešu ārsts neirologs, veicis pētījumus antropoloģijā. Latvijas Universitātes profesors, Nervu slimību katedras un klīnikas vadītājs.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1900. gada 16. aprīlī Taurkalnes pagasta Ašmaņu mājās zemnieka ģimenē. 1919. gadā beidza mācības Latviešu izglītības biedrības vidusskolā un sāka studijas LU Medicīnas fakultātē. Profesora Gastona Bakmaņa rosināts, J. Vilde pievērsās pētniecībai un 1922. gadā vienatnē apceļoja Kolkasraga apkaimi un izmērīja 372 cilvēku antropoloģiskos rādītājus. 
1924. gadā viņš publicēja rakstu par Kurzemes lībiešu antropoloģiju.

No 1925. gada J. Vilde profesora Edvarta Kalniņa vadībā sāka pētījumus par galvas smadzeņu uzbūvi un darbības traucējumiem. 1931. gadā viņš aizstāvēja medicīnas doktora disertāciju "Patoloģiski anatomiski pētījumi par lepras slimnieku centrālo nervu sistēmu" un tika ievēlēts par Nervu slimību klīnikas vecāko asistentu. 1934. gadā Vilde pārgāja uz Psihiatrijas klīniku pie profesora Hermaņa Budula. Te viņu ieinteresēja malārijas terapija progresīvās paralīzes gadījumā, kā arī daži ģenialitātes aspekti. 1940. gadā Vildi ievēlēja par docentu un Nervu slimību katedras un klīnikas vadītāju, Rīgas pilsētas 1. slimnīcas ēkā viņš sāka veidot neiroloģijas muzeju un 1944. gadā izdeva pirmo mācību grāmatu par nervu slimībām latviešu valodā.

1946. gadā J. Vildi ievēlēja par profesoru, līdz 1947. gadam viņš vadīja Nervu slimību katedru un līdz 1951. gadam Rīgas 1. slimnīcas Nervu slimību nodaļu.
Pēc čekas denunciācijas 1951. gadā Vildi arestēja sakarā ar izteicieniem „par vārdā neminēta proletariāta vadoņa vārdā nenosauktu slimību” un notiesāja uz desmit gadiem ieslodzījumā Vorkutlagā "par naidīgu darbību pret PSRS un pretpadomju aģitāciju". 

Pēc Staļina nāves viņu 1956. gadā atbrīvoja un viņš atsāka strādāt par neirologu Rīgā. Miris 1971. gada 22. aprīlī Rīgā, apbedīts Meža kapos.

## Darbi
* Nervu sistēmas slimības. Rīga: Latvijas valsts izdevniecība 1946. — 643 lpp.

## Literatūra
* Grāvere Rita. Jānis Vilde un lībiešu antropoloģija. Rīgas Tehniskās Universitātes zinātniskie raksti. 8. sērija, Humanitārās un sociālās zinātnes. 7. sējums (2005), 152.-164.lpp. (ISSN 1407-9291)

## Atsauces
Sanna Marina

**Sanna Mirella Marina** (somu: *Sanna Mirella Marin*; dzimusi 1985. gada 16. novembrī) ir Somijas politiķe. No 2019. gada 10. decembra līdz 2023. gada 20. jūnijam viņa bija Somijas premjerministre, kļūdama par pasaulē jaunāko valsts premjerministri. No 2020. līdz 2023. gadam viņa bija Sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāja. 2019. gadā Marina bija satiksmes un sakaru ministre. Viņa no 2015. gada ir Somijas parlamenta Eduskuntas deputāte. 

## Biogrāfija
Marina piedzima 1985. gada 16. novembrī Helsinkos. Viņa dzīvoja Espo, Pirkalā, līdz pārcēlās uz Tamperi. Viņa uzauga homoseksuālu sieviešu pāra ģimenē.

2007. gadā Sanna Marina Tamperes Universitātē ieguva bakalaura grādu. 2007. gadā viņa Tamperes Universitātē ieguva maģistra grādu administratīvajās un tiesību zinātnēs.

2006. gadā Marina iestājās sociāldemokrātiskās jaunatnes organizācijā, un no 2010. līdz 2012. gadam viņa bija organizācijas priekšsēdētāja pirmā vietniece.

Marina kandidēja 2008. gada Somijas pašvaldību vēlēšanās, bet netika ievēlēta. 2012. gada vēlēšanās Sanna Marina 27 gadu vecumā tika ievēlēta Tamperes domē. No 2013. līdz 2017. gadam viņa bija domes priekšsēdētāja. 2017. gadā viņa atkārtoti tika ievēlēta domē. Viņa bija arī Tamperes reģiona padomes Asamblejas locekle. No 2013. līdz 2016. gadam viņa bija arī Pirkanmā reģionālās padomes locekle.

2014. gadā Marina tika ievēlēta par Sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāja otro vietnieku. 2015. gadā viņa tika ievēlēta Eduskuntā no Pirkanmā vēlēšanu apgabala. 2018. gadā viņa tika ievēlēta atkārtoti. 2019. gada 6. jūnijā viņa kļuva par satiksmes un sakaru ministri Anti Rinnes valdībā.

2019. gada 8. decembrī Sociāldemokrātiskā partija Sannu Marinu izvirzīja par premjerministra kandidātu, lai nomainītu Anti Rinni, kurš atkāpās 3. decembrī. 10. decembrī tika apstiprināta Sannas Marinas jaunā valdība.
2020. gada 22. augustā viņa tika ievēlēta par Sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāju, nomainot Anti Rinni.

2023. gada 2. aprīļa parlamenta vēlēšanās uzvarēja Peteri Orpo vadītā Nacionālās koalīcijas partija, Sociāldemokrātisko partiju atstājot trešajā vietā. 5. aprīlī Sanna Marina paziņoja, ka atkāpsies no partijas vadības nākamajā kongresā rudenī. 20. jūnijā tika apstiprināta Peteri Orpo valdība. 1. septembrī par Sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāju tika ievēlēts Anti Lindtmans. 12. septembrī Eduskunta apstiprināja viņas pieteikumu par atteikšanos no parlamenta deputāta mandāta.

2024. gada janvārī Sanna Marina sāka strādāt jaunā koordinācijas komitejā "Starptautiskā darba grupa par Ukrainas drošību un eiroatlantisko integrāciju" (*International Task Force on Security and Euro-Atlantic Integration of Ukraine*).

## Atsauces

 
## Ārējās saites
* Sannas Marinas vietne 
* Informācija Somijas valdības vietnē 

|-

|-
Čertjāka

**Čertjāka** () ir tramplīnlēkšanas sporta komplekss Čehijas galējos ziemeļos pie robežas ar Poliju, Harrahovas pilsētā. 1980. gadā uzceltajā kompleksā ietipst 5 tramplīni - K40, K70, K90, K125 un K185 lieli. K185 tramplīnā iespējams rīkot sacensības lidošanā ar slēpēm un tas ir viens no pieciem tramplīniem pasaulē ar šādiem parametriem. Komplekss pārbūvēts no 1989. līdz 1992. gadam drošības apsvērumu dēļ, jo tas tika atzīts par sportistiem bīstamu. 

## Ārējās saites
Voaras lidosta

**Voaras lidosta** () ir vienīgā lidosta Fēru Salās, arhipelāga rietumu pusē, Voaras salā. Uz austrumiem no lidostas atrodas lielākais Fēru salu ezers Servosvatns, bet uz rietumiem atrodas Servoavūrfjords.

Lidostu uzcēla britu armija Otrā pasaules kara laikā. Pēc kara tā bija pamesta līdz 1963. gadam.

Lidosta ir Fēru nacionālās lidsabiedrības *[[Atlantic Airways]]* galvenā bāze. Lidostā regulārus pasažieru aviopārvadājumus 2019. gadā nodrošināja aviosabiedrības *Atlantic Airways* un *[[Scandinavian Airlines]]*. Visu gadu notiek lidojumi uz 5 valstīm (tās ir Dānija, Francija, Islande, Lielbritānija, Norvēģija), bet sezonāli - arī uz Spāniju.

## Ārējās saites

*
Vagulas ezers

**Vagulas ezers** () ir ezers Igaunijas dienvidos 2 kilometru uz austrumiem no Veru pilsētas. Ezeram caurtek Vehandu upe, kas savieno to ar 1,5 kilometrus uz austrumiem esošo Tamulas ezeru. Ezers ir populāra atpūtas vieta.

## Ārējās saites
Salamajervi nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q2721494"
}

**Salamajervi nacionālais parks** () ir 1982. gadā izveidots nacionālais parks Somijas centrālajā daļā, Viduspohjanmā un Vidussomija reģionos, Somenselkes apvidū, kas ir pauguru grēda, kas atdala Botnijas līča baseinu no Somu līča baseina. Nacionālā parka teritorija bagāta kūdrājiem, izveidotas pārgājienu takas 70 kilometru garumā.

## Ārējās saites

*
Švecingenes pils

**Švecingenes pils** () ir pils komplekss, kas atrodas Vācijas federālās zemes Bādenes-Virtembergas Švecingenes pilsētā, uz rietumiem no Heidelbergas. Tā ir bijusī Pfalcas kūrfirsta vasara rezidence. Pazīstami ir Švecingenes pils parki. Pašā pilī atrodas Švecingenes pils teātris (*Schlosstheater Schwetzingen*), kurā notiek ikgadējie Švecingenes operas festivāli.

## Attēlu galerija

Schwetzingen BW 2014-07-22 16-43-37.jpg
Schwetzingen BW 2014-07-22 16-51-11.jpg
Schwetzinger Schloß von der Gartenseite.jpg
Schwetzingen-Schloss-258-Moschee-2009-gje.jpg
Schwetzingen-Schloss-276-Moschee-Kreuzgang-2009-gje.jpg
Schwetzingen-Schloss-288-Moschee-Kreuzgang-2009-gje.jpg
Schwetzingen-Schloss-228-Park-Hirschgruppe-2009-gje.jpg
Schwetzingen-Schloss-294-2009-gje.jpg
Schwetzingen Schlosstheater Blick vom Parkett 1.jpg|Pils teātris
Schwetzingen Schlosstheater Blick zur Bühne 1.jpg|Pils teātris


## Ārējās saites
*
*
Abi

**Abi** () bija Senās Grieķijas pilsēta Fokidas novadā. 

Senatnē pilsēta bija pazīstama ar savu Apollona tempļa orākulu. Vissīkāk pilsēta aprakstīta Pausanija darbos. Orākulam padomu citu starpā vaicājuši Krēzs un Mardonijs. Templi nopostīja persiešu valdnieks Kserkss I 480. gadā p.m.ē., bet 346. gadā p.m.ē. beotieši Trešajā Svētajā karā. 2. gadsimta sākumā Romas imperators Adriāns templi atjaunoja, gan mazākā izmērā.

## Attēlu galerija

Attēls:Abae-01.JPG
Attēls:Abae-08.JPG
Attēls:Αρχαιολογικός χώρος Καλαποδίου.jpg
Attēls:Υάμπολις.jpg


## Ārējās saites

*
Estergomas bazilika

**Primāta Vissvētākās Jaunavas Marijas Debesbraukšanas un Svētā Adalberta bazilika** () jeb **Estergomas bazilika** ir 19. gadsimtā celta Romas katoļu katedrāle, kas atrodas Ungārijas pilsētā Estergomā Donavas upes labajā krastā. Estergomas arhibīskaps vienlaikus ir arī Ungārijas katoļu baznīcas primāts.

Estergomas bazilika ir visaugstākā celtne un vislielākā baznīca Ungārijā. Tā ir 118 metrus gara, 49 metrus plata un 100 metrus augsta. Atrodas pakalnā pie Donavas, kas vēl vairāk vizuāli palielina tās izmērus.

Pirmo baznīcu Estergomas bazilikas vietā starp 1001. un 1010. gadu uzcēla Svētais Ištvāns. Tā tika veltīta Svētajam Adalbertam un bija pirmā kristiešu baznīca valstī. Gadsimtiem ejot, baznīca vairākkārt tika nopostīta, tomēr vienmēr atjaunota līdz 1543. gadā Estergomu ieņēma turki un gandrīz pilnīgi iznīcināja baznīcu. Rezultātā Estergomas arhibīskaps pārcēla rezidenci uz Trnavu mūsdienu Slovākijā. 1820. gadā tomēr tika pieņemts lēmums Estergomā uzsākt milzīgas katedrāles celtniecību, kura tika pabeigta 1856. gadā.


Attēls:Esztergom.bazilika.lights.jpg
Attēls:Várhegy.jpg
Attēls:EsztregomFotoThaler2 (1).JPG
Attēls:Esztergom basilica organ Hungary.jpg


## Ārējās saites

*
Vidiņš

**Vidiņš** var būt:

* Aleksandrs Vidiņš (1900—1947) — latviešu jurists un žurnālists;
* Juris Galerijs Vidiņš (1938) — latviešu ārsts un politiķi;
* Vidiņu Jānis (īstajā vārdā Juris Janis Vidiņš; 1862—1921) — latviešu rakstnieks un žurnālists.
Galibjē pāreja

**Galibjē pāreja** () ir kalnu pāreja 2642 metru augstumā Dofinē Alpos pie Grenobles. Pāreja, pa kuru ierīkots asfaltēts ceļš, savieno Briansonu un Senmišelu de Morjennu. Ceļš ierīkots 19. gadsimta beigās. Galibjē pāreja bieži ir ''Tour de France'' sacensību augstākais punkts.

## Ārējās saites
Rīgas Brīvostas pārvalde

**Rīgas Brīvostas pārvalde** ir Rīgas ostas augstākā lēmējinstitūcija, kuras statuss noteikts "Likumā par ostām". Tās darbību regulē arī Rīgas brīvostas likums, Rīgas brīvostas pārvaldes nolikums un Rīgas brīvostas noteikumi, kas reglamentē Brīvostas iekšējo režīmu.
Tai ir pakļauta Rīgas brīvostas pārvaldnieka vadītā administrācija.

## Valde (2019)
Līdz 2019. gada decembrim Rīgas brīvostas pārvaldes valdē bija astoņi valdes locekļi — četri Rīgas domes pārstāvji, kurus amatā iecēla un no amata atbrīvoja ar Rīgas domes lēmumu, un četri ekonomikas, finanšu, satiksmes un vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministru izvirzītie pārstāvji, kurus amatā iecēla un no amata atbrīvoja Latvijas Republikas Ministru kabinets:

* Oļegs Burovs, Rīgas Brīvostas pārvaldes valdes (RBPV) priekšsēdētājs, Rīgas pašvaldības vadītājs;
* Sandris Bergmanis, Rīgas domes pārstāvis RBPV no 2019. gada;
* Mihails Kameņeckis, Rīgas domes pārstāvis RBPV no 2007. gada;
* Viesturs Zeps, Rīgas domes pārstāvis RBPV no 2019. gada;
* Baiba Bāne, Finanšu ministrijas pārstāve kopš 2013. gada, Finanšu ministrijas valsts sekretāre;
* Džineta Innusa, Satiksmes ministrijas pārstāve no 2012. līdz 2014. gadam un no 2019. gada. Satiksmes ministrijas valsts sekretāra vietniece;
* Pāvels Rebenoks, Ekonomikas ministrijas pārstāvis kopš 2019. gada. Zvērinātu advokātu biroja “Rebenoks&Vilders” vadītājs, AS "OlainFarm" Padomes priekšsēdētājs un Ekonomikas ministra padomnieks.

2019. gada 11. decembrī Latvijas Republikas Ministru kabinets rosināja noteikt, ka Rīgas domes ieceltie Rīgas Brīvostas valdes locekļi zaudēs amatus un turpmāk valdi iecels valsts.
Plānots, ka turpmāk Rīgas Brīvostas valdes locekļus iecels pēc ekonomikas ministra, finanšu ministra, satiksmes ministra un vides aizsardzības un reģionālās attīstības ministra ieteikumiem.

## Atsauces
Akmeņplekste

**Akmeņplekste** (*Scophthalmus maximus*) ir pārsvarā uz grunts dzīvojoša zivs, kas uzturas smilšainās un akmeņainās gultnēs 20–80 m dziļumā. 

Tās barību galvenokārt veido zivis, vēžveidīgie un bezmugurkaulnieki. Pieaugusi akmeņplekste garumā var sasniegt līdz vienam metram un svērt līdz 25 kg. Akmeņplekstes dzīvo Ziemeļjūrā, Skagerakā, Kategatā, Baltijas jūrā un Atlantijas okeānā, bet to krājumi sarūk. Šīs zivis galvenokārt zvejo ar tīkliem, bet tās tiek nozvejotas arī kā piezveja, zvejojot citas grunts zivis ar traļiem, rāmju traļiem un rinķvadiem. Baltijas jūrā akmeņplekstes minimālais nozvejas garums ir 30 cm.

## Atsauces
Jūse Saross

**Jūse Saross** (; dzimis ) ir somu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2026) Saross spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Našvilas "Predators" rindās, kas viņu 2013. gada NHL draftā izvēlējās 4. kārtā ar 99. numuru.

Somijas izlases sastāvā piedalījies 3 pasaules čempionātos (2014, 2015, 2016), izcīnot 2 sudraba medaļas (2014, 2016).

## Ārējās saites
Īrijas Nacionālā universitāte Golvejā

**Īrijas Nacionālā universitāte Golvejā** (, ) ir 1849. gadā dibināta universitāte Īrijas pilsētā Golvejā, valsts rietumos. 

Universitāte dibināta kā Golvejas Karalienes koledža (*Queen's College Galway*), bet gadu vēlāk kļuva par daļu no Īrijas Karalienes universitātes (*Queen's University of Ireland*). 1908. gadā tā iekļāvās Īrijas Nacionālās universitātes sistēmā kā Golvejas Universitātes koledža (*University College Galway*). Mūsdienu nosaukums tai ir no 1997. gada. 

Universitāte sastāv no 5 koledžām un 9 pētniecības institūtiem un centriem. Bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū ir politiķis Maikls Higinss (*Michael D. Higgins*), politiķis Enda Kennijs (*Enda Kenny*), fiziķis Džordžs Stonijs (*George Johnstone Stoney*), kinoaktieris Mārtins Šīns (*Martin Sheen*), politiķe Ketrīna Konolija (*Catherine Martina Ann Connolly*).

## Ārējās norādes

*
Herbicīdi

**Herbicīdi** ( — ‘zālaugs’, ‘nezāle’, *-cida* — ‘galinātājs’) ir ķīmiskās vielas, kuras izmanto nevēlamu augu, nezāļu apkarošanai, iznīcināšanai. Pēc darbības rakstura izdala vienlaidus herbicīdus, kas iznīcina visus augus, un selektīvos herbicīdus, kas darbojas tikai uz noteiktu nevēlamo augu sugu. Vienlaidu herbicīdus izmanto, lai apkarotu augu augšanu rūpniecības teritorijās, lidostās, dzelzceļa un šoseju ceļmalās, meža izcirtumos, elektropārvades augstsprieguma līnijās, savukārt selektīvos herbicīdus izmanto lauksaimniecībā nezāļu apkarošanā.

Ir zināmi gadījumi, kad herbicīdi izmantoti arī militāriem mērķiem, piemēram, Oranžais aģents, kas tika izmantots Vjetnamas kara laikā.
Degalus

**Dedzināts alus** jeb saīsinājumā **degalus** ir stiprais spirtotais dzēriens, ko iegūst, pārtvaicējot alu. Dzēriena etilspirta saturs ir 42%. Degalus nosaukuma un idejas autors ir Valmiermuižas alus īpašnieks Aigars Ruņģis. Tā ražošanai uzņēmumā ieguldīti 50 000 eiro, par kuriem Vācijā pasūtīta īpaša alus dedzinātava.

## Ražošana

Dedzinātavā jeb pārtvaicētavā 150 litru alus trīs stundas ar tvaiku no apakšas karsē >75 °C lielā temperatūrā, tvaikam plūstot cauri trim šķīvjiem. Pirmo aptuveni 0,6 litru daudzumā iegūst tā saukto „galvas” frakciju ar asu smaržu un sīvu garšu, kuras sastāvā ir 92% spirta. Tad seko apmēram pieci litri tā sauktās „sirds” frakcijas, kuras sastāvā ir 82% etilspirta. Visbeidzot tiek iegūti aptuveni trīs litri tā dēvētās „astes” frakcijas, kuras sastāvā ir 40—60% spirta. „Galvas” frakciju utilizē, „astes” frakciju pievieno nākamajai pārtvaicējamā alus porcijai un tālāk izmanto tikai „sirds” frakciju, ko līdz 42% etilspirta koncentrācijai atšķaida ar aptuveni pieciem litriem mīkstināta dzīļu ūdens. Maisījumu uz divām diennaktīm uzglabā -5 °C temperatūrā, izfiltrē un pilda pudelēs.

## Atsauces
Dzelzceļa līnija Keila—Turba

**Dzelzceļa līnija Keila—Turba** () ir 31,6 kilometrus gara dzelzceļa līnija Igaunijas ziemeļos. Atklāta 1905. gadā. 2004. gadā dzelzceļa līnija posmā no Rīziperes līdz Hāpsalu tika slēgta, sliežu ceļus demontēja un to vietā uzbūvēja velosipēdistu celiņu. 2017. gadā sākās posma atjaunošanas darbi. 2019. gada 8. decembrī atklāja atjaunotu posmu Rīzipere—Turba. Pa līniju kursē *[[Elron]]* elektrovilcieni.

## Dzelzceļa stacijas
Kopumā uz līnijas ir 7 stacijas un pieturas punkti. 
* Keila
* Kulna
* Vazalemma
* Kibuna
* Laiste
* Jānika
* Rīzipere
* Turba

## Skatīt arī
* Elektrovilcienu maršruts Tallina—Rīzipere—Tallina

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pirmais pasažieru vilciens Turbas stacijā (2019. gadā 8. decembris)
Kannas (Itālija)

**Kannas** (), mūsdienās **Kanne della Batalja** () bija Senās Romas ciemats, vēlāk municips pie Aufidas (mūsdienās Ofanto) upes. Tā ir pazīstama kā vieta, kur 216. gada p.m.ē. 2. augustā notika kauja pie Kannām, kurā kartāgieši Hannibala vadībā sakāva romiešu karaspēku Gaja Terencija Varrona vadībā. Pēc 12. gadsimtiem 1081. gadā šeit notika otra Kannu kauja, kurā bizantieši sakāva langobardus. Savulaik izplatoties kristietībai, Kannas kļuva par bīskapa rezidenci un mūsdienās tā ir titulārbīskapa pilsēta. Kannas tika pilnībā nopostītas un pamestas 1276. gadā.

## Ārējās saites
Mostas rotonda

**Mostas rotonda** (, ) ir 19. gadsimtā uzcelta Romas katoļu bazilika, kas atrodas Maltas pilsētā Mostā. Tā celta pēc Romas Panteona parauga vecās 16. gadsimtā celtās renesanses stila baznīcas vietā. 1942. gada 9. aprīlī Otrā pasaules kara laikā baznīcā trāpīja vācu aviācijas bumba, mises laikā caur kupolu iekrītot baznīcā. Par laimi tā neeksplodēja, ko ticīgie maltieši uzskatīja par brīnumu.


Attēls:Sudika Mosta Dome interior.jpg|Interjers
Attēls:Malta - Mosta - Rotunda in sacristy - Il-Miraklu tal-Bomba 01 ies.jpg|Aviācijas bumbas replika


## Ārējās saites

*
Ekspozīcija (mūzika)

**Ekspozīcija mūzikā** ir muzikāla darba vai tā daļas tematiskā materiāla sākotnējā prezentācijas sadaļa. Šis termins parasti attiecas uz tāda materiāla izmantošanu, kas tiks pilnveidots vai mainīts.

Sonātē tā parasti ir sākumdaļa, no kuras var atpazīt skaņdarbu. Ekspozīcija sastāv no galvenās partijas, saistījuma partijas, blakus partijas un noslēguma.

Fūgā tā ir pirmā daļa.

## Atsauces
LFF stadions

**LFF stadions** () ir 2004. gadā uz vecā stadiona bāzes uzcelts UEFA 3. kategorijas futbola stadions Lietuvas galvaspilsētā Viļņā, kurā bāzējas Lietuvas futbola izlase, kā arī futbola klubi Viļņas "Žalgiris", *[[FK Riteriai]]* un *[[FC Vilniaus Vytis]]*. Lietuvas PSR laikos pazīstams kā Lokomotīves stadions, tas 2003 gadā tika pārbūvēts un nosaukts par Vētras stadionu vietējās futbola komandas *[[FK Vėtra]]* vārdā. Pēc komandas bankrota stadionu pārņēma  Lietuvas Futbola federācija un pārsauca par LFF stadionu. 2011./12. gadā stadions tika vēlreiz renovēts.

## Ārējās saites
Varka (Alzetes pieteka)

**Varka** (, , ) ir 28 kilometrus gara Alzetes kreisā krasta pieteka Luksemburgā. Tek austrumu virzienā. Ietek Alzetē pie Etelbrikas. Varkas krastos atrodas Merciga.

## Ārējās saites
Groningenas Universitāte

**Groningenas Universitāte** () ir 1614. gadā dibināta universitāte Nīderlandes pilsētā Groningenā, valsts ziemeļos. Otra vecākā universitāte valstī. Groningenas Universitāte parasti ietilpst pasaules simts labāko universitāšu skaitā dažādos rangos.

Groningenas Universitātē ietilpst 11 fakultātes, 9 aspirantūras, 27 pētniecības centri un institūti un vairāk nekā 175 apmācības programmas. Bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū minami matemātiķis Johans Bernulli (*Johann Bernoulli*), astronoms Barts Boks (*Bart Bok*), fiziķis Frics Zernike (*Frits Zernike*), politiķis Vīms Deisenbergs (*Wim Duisenberg*), vēsturnieks Ubo Emmijs (*Ubbo Emmius*), ķīmiķis Bens Feringa (*Ben Feringa*), politiķis Pīms Forteins (*Pim Fortuyn*), vēsturnieks Johans Heizinga (*Johan Huizinga*), rakstnieks Villems Frederiks Hermanss (*Willem Frederik Hermans*), ārste Aleta Jakobsa (*Aletta Jacobs*), politiķis Jobs Kohens (*Job Cohen*), kosmonauts Vibo Okelss (*Wubbo Ockels*), astronoms Jans Orts (*Jan Oort*), fiziķis Heike Kamerlings Oness (*Heike Kamerlingh Onnes*), matemātiķis Villems de Siters (*Willem de Sitter*).

## Ārējās saites

*
Līkais mežs

**Līkais mežs** () ir dabas piemineklis Polijas ziemeļrietumos, Rietumpomožes vojevodistes Grifino apriņķī. Mežā apmēram 400 priedes nedaudz virs zemes ir izliekušās 90 grādu leņķī uz ziemeļiem. Nav īsti skaidrs šīs parādības cēlonis. Mežs stādīts 20. gadsimta trīsdesmitajos gados, kad teritorija atradās Vācijā. Visticamākais priežu īpatnējās formas izskaidrojums ir antropogēna iedarbība - ar speciāliem līdzekļiem koki audzēti līki, lai vēlāk tos izmantotu mēbeļu vai laivu ražošanā.

## Ārējās saites

*Krzywy Las - magia natury
*Polijas Dabas aizsardzības centrālais reģistrs
Kolkas pareizticīgo baznīca

**Kolkas Kristus Piedzimšanas pareizticīgo baznīca** ir Latvijas Pareizticīgās Baznīcas dievnams Kolkā, Kolkas pagastā Talsu novadā.

## Vēsture
Baznīca pirmo reizi tika iesvētīta 1892. gada 8. novembrī par godu Kristus Piedzimšanai. Krustveidīgās, no laukakmeņiem celtās, baznīcas arhitekts bija Apollons Edelsons. 1936. gadā tika uzlikts zvans.

Draudzi apkalpojuši priesteri: P. Ceriņš (1880-tie gadi), Pēteris Pruss (1907), Pēteris Gredzens (1911-1915), Toms Krāģis (1921-1924), Pēteris Gredzens (1924-1930), Romans Bērziņš (1930-1931), Georgijs Varfolomejevs (1931-1935), Jānis Tonis (1935-1936), Jānis Garklāvs (1936-1942), S. Pokrovskis (1948-1954). Draudze pastāvēja līdz 1982. gadam.  

1991. gadā draudze tika atjaunota. Atjaunotā baznīca tika iesvētīta 1999. gada 26. decembrī par godu Kristus Piedzimšanai. Atjaunoto draudzi apkalpojuši virspriesteri Jānis Kalniņš un Nils Druvaskalns. Tagad draudzi apkalpo virspriesteris Vadims Demčenko.
Vasko da Gamas tilts

**Vasko da Gamas tilts** () ir 1998. gadā atklāts vanšu tilts pār Težu upes estuāru Portugālē, uz ziemeļaustrumiem no Lisabonas centra. Tas ir garākais tilts Eiropas Savienībā un otrs garākais Eiropā (pēc Krimas tilta). 

Izbūvēts 1998. gadā (uz vispasaules izstādes Expo 98 atklāšanu), lai atslogotu 25. aprīļa tiltu Lisabonas centrā. Tilts nosaukts portugāļu jūrasbraucēja Vasko da Gamas vārdā. Tilts tika uzcelts 18 mēnešu laikā, pirms tam 18 mēnešus veicot sagatavošanās darbus, tā izmaksas 1,1 miljards ASV dolāru. Par tilta šķērsošanu virzienā uz ziemeļiem (Lisabonu) tiek iekasēta maksa.

## Ārējās saites

*
*structurae.net
*bridgeinfo.net
Itālijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Itālija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Itālija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1896. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1924. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Itālija olimpiskajās spēlēs
* Itālijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Vedeja

**Vedeja** () ir 224 kilometrus gara Donavas kreisā krasta pieteka Rumānijā.

Izteka - Dienvidkarpatos uz rietumiem no Pitešti. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Ietek Donavā augšpus Ruses. Lielākās pietekas - Burdeja, Piriulkīneluja un Teleormana. Vedejas krastos atrodas Rošiorija de Vede un Aleksandrija.

## Ārējās saites
Knospe

**Knospe** ( — ‘pumpurs’) bija Vācijas *[[Kriegsmarine]]* slepena meteostacija Arktikā 2. Pasaules kara laikā. Izvietojusies Svalbāras galvenās salas Špicbergenas ziemeļrietumos. Knospe bija pirmā no vairākām secīgi izveidotām Vērmahtas autonomajām meteostacijām Arktikā.

## Vēsture
Knospe bija pirmā no deviņām Vērmahta meteostacijām, kas tika ierīkotas Svalbārā 2. Pasaules kara laikā. Sakarā ar Sabiedroto konvoju aktivitātēm ceļā uz Murmansku un sekojošo karadarbības intensificēšanos Arktikā, Vācijas Kara flotei un Gaisa spēkiem radās pastiprināta nepieciešamība aktuālā meteoroloģiskā informācijā. Sākotnēji meteoinformāciju mēģināja nodrošināt ar speciāli aprīkotiem zvejas kuģiem, bet tie bieži tika nogremdēti. Kara flote un Gaisa spēki veidoja katra savu meteoroloģisko novērojumu tīklu un bieži konkurences dēļ aktuālā iformācija pie citām bruņoto spēku vienībām nonāca ar novēlošanos. Tika nolemts izveidot slepenas autonomas meteostacijas Ziemeļu Ledus okeāna salās, kurām būtu centrāla pakļautība.

Knospes stacija tika ierīkota 1941. gada oktobrī un tās vadītājs bija ornitologs un polārpētnieks Hanss Roberts Knespels *(Hans-Robert Knoespel)*, no kura uzvārda tika atvasināts stacijas nosaukums. Meteostaciju ierīkoja Lillīhēka fjorda rietumos pie Signehamnas līča. 14 km uz dienvidiem 1912.—1914. gadā darbojās vācu polārtacija Ebeltofthāfene, kas zināmā mērā nodrošināja meteoroloģisko novērojumu pārmantojamību.

Vienības aprīkojums Špicbergenā tika nogādāts ar kuģiem *Fritz Homann* un *Sachsen* no Ķīles caur Trumsi. Stacija sāka darboties 29. oktobrī, bet meteoroloģiskie novērojumi tika uzsākti 1. novembrī. Stacijas apkalpē bija seši cilvēki, tās vadītājs Knespels, meteorologs, divi radiooperatori, tehniskais asistents un loģistiķis. Stacija veidojās no divām koka ēkām, kuras uzbūvēja no tā sauktajiem «Knespeļa klucīšiem» — speciāliem universāliem moduļiem, kurus uz vietas vajadzēja tikai samontēt. Atstatus tika izveidota vasaras nometne.

Līdz pat 1942. gada februārim Knospes personāls sūtīja ziņojumus par ik stundu veiktiem laikapstākļu un temperatūras novērojumiem. Papildus tam tika veikti arī jūras bioloģijas un ornitoloģiskie novērojumi.

Stacijas personālu 1942. gada augustā evakuēja ar zemūdeni U-435. Tā paša gada oktobrī Knospes vietā tika izveidota meteostacija Nusbauma.

Knospes paliekām ir piešķirts vēsturiska objekta statuss un tās ir aizsargājamas.

## Atsauces
Hornāda

**Hornāda** ( jeb **Hernāda** ) ir 286 kilometrus gara Šajo upes kreisā krasta pieteka Slovākijā (pirmos 193 kilometrus) un Ungārijā. Hornādas garums ir lielāks par tās ietekupes Šajo garumu.

Izteka Zemajos Tatros pie Krāļovas kalna. Iesākumā tek austrumu virzienā, pie Kisakas ciema pagriežoties uz dienvidiem. Ietek Šajo uz dienvidaustrumiem no Miškolcas. Lielākā pieteka - Torisa. Hornādas krastos atrodas Krompahi, Spišske Vlahi, Spišska Nova Vesa un Košice.

## Ārējās saites
Lundas Universitāte

**Lundas Universitāte** () ir 1666. gadā dibināta publiska pētniecības universitāte Zviedrijas pilsētā Lundā, valsts dienvidos. Lundas Universitāte parasti ietilpst pasaules simts labāko universitāšu skaitā dažādos rangos.

## Vēsture
1425. gadā pie Lundas katedrāles franciskāņi nodibināja *[[studium generale]]* skolu. Kad Skone 1658. gadā no Dānijas nonāca Zviedrijas sastāvā, 1666. gadā uz skolas pamata dibināja universitāti.

Lundas Universitātē ietilpst 8 fakultātes, ārpus Lundas Universitātes struktūrvienības ir Malmē un Helsingborjā. Universitātei ir apmēram 270 programmas un 1300 atsevišķi kursi. Pie Lundas atrodas MAX IV sinhrotons, 2019. gadā jaudīgākais pasaulē.

Bijušo un esošo pasniedzēju un studentu vidū minami četri Nobela prēmijas laureāti - bioķīmiķis Sūne Bergstrēms (*Sune Bergström*), farmakologs Arvids Karlsons (*Arvid Carlsson*), ekonomists Bertils Olins (*Bertil Ohlin*) un fiziķis Manne Sīgbāns.

## Ārējās norādes

*
Batļo māja

**Batļo māja** () ir 20. gadsimta sākumā Antonio Gaudi radīta ēka Barselonas centrā, tiek uzskatīta par vienu no Gaudi meistardarbiem. Antonio Gaudi 1904. gadā pārbūvēja jau esošu, 1877. gadā celtu neoklasicisma ēku. Vēlākos gados Gaudi to vairākkārt pārveidoja. Dažkārt ēka tiek saukta par Kaulu māju (*Casa dels ossos*) tās izskata dēļ.

## Attēlu galerija

Casa_Batlló_picture_window_from_outside.jpg
Gaudi_Casa_Batllo.jpg
Casa_Batllo_PortaInterior.jpg
Gaudí's_Casa_Batlló,_Barcelona_(64911531).jpg
Casa_Batlló_(Barcelona)_-_10.jpg
Gaudi-Batllo-salo-0911.jpg
CasaBatllo_0093.JPG
Casa_Batlló_escala_principal.jpg


## Ārējās saites

*
Fraņas partizānu hospitālis

**Fraņas partizānu hospitālis** () ir 1963. gadā dibināts brīvdabas muzejs Slovēnijā, kurā saglabāts Otrā pasaules kara Pretošanās kustības partizānu hospitālis, kurš slepeni darbojās no 1943. gada decembra līdz kara beigām. Tas atradās nomaļā vietā, šaurā Pasicas upes aizā, netālu no Doleņi Novaki ciema. Hospitālī bija paredzētas vietas vismaz 120 pacientiem. Pirms pacientu nogādāšanas hospitālī tiem tika aizsietas acis. Tā ieeju varēja sasniegt pa maskētiem tiltiem, ieejas tika mīnētas. Līdz kara beigām okupācijas varas iestādes hospitāli tā arī neatrada. 2007. gadā komplekss cieta plūdos, tomēr līdz 2010. gadam tika atjaunots.

## Galerija

BolnicaFranja1.JPG
BolnicaFranja14.JPG
Bolnica_Franja-3.JPG
BolnicaFranja13.JPG


## Ārējās saites

*
Šķaudīšana

thumbnail|235px|Šķaudīšana
**Šķaudīšana** jeb **šķavas** ir daļēji autonoms un konvulsīvs reflekss, kurā deguna dobuma gļotādas kairinājuma dēļ gaiss spēcīgā, īsā izelpā plūst caur degunu vai muti, parasti ar skaļu troksni. Kairinājumu deguna dobumā parasti izraisa svešķermeņi, piemēram, putekļi, alergēni un mikroorganismi. Šķaudīšana ir arī simptoms, kas var liecināt arī par slimības sākumu, piemēram, par saaukstēšanos. Šķavu galvenais uzdevums ir izvadīt no deguna dobuma un mutes nevēlamos svešķermeņus, tāpēc nav vēlams šķaudīt citu cilvēku virzienā, kuri līdz ar to varētu inficēties.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Sergejs III

**Sergejs III** (, dzimis ap 860. gadu, miris ) bija Romas pāvests no 904. gada janvāra līdz 911. gada aprīlim. Viņš bija pāvesta Leona V pēctecis. Viņa pontifikāts bija ļoti skandalozs.

Sergejs ir dzimis dižciltīgā ģimenē ap 860. gadu. Pāvests Formozs viņu iecēla par Kaeres bīskapu (mūsdienu Toskānā). Vēlāk viņš kļuva par atbalstītāju pāvestam Stefanam VI, kurš ekshumēja Formoza līķi, lika to tiesas priekšā Kadaveras sinodē, un pēc tam anulēja Formoza pontifikātu un viņa tiesību aktus. Pēc tam sekoja ilgstošs un asiņains periods cīņā par Svēto Krēslu. No 896. gada (Formoza nāves gada) līdz 904. gadam (Sergejs III kļuva par pāvestu), nomainījās septiņi pāvesti, no tiem vairāki mira vardarbīgā nāvē.

Sergeju par pāvestu viņa atbalstītāji vēlējās iecelt jau 898. gadā, bet par jauno pāvestu tomēr kļuva Jānis IX. Sergejs vēlējās ar varu pārņemt savās rokās pontifikātu, bet rezultātā cieta sakāvi un tika izraidīts no Romas. 903. gadā antipāvests Kristofers gāza no pāvesta krēsla Leonu V, kas vēlreiz pavēra Sergejam durvis kļūt par pāvestu.

 Sergejs kļuva par pāvestu, viņa vārdam tika pievienots romiešu trijnieks (III). Viņš vēlreiz atjaunoja Kadaveras sinodē noteikto spriedumu pret Formozu, kuru iepriekšējie pāvesti bija jau atcēluši. Tiek uzskatīts, ka Sergejs III ir vēlākā Romas pāvesta Jāņa XI tēvs. Sergejs III pontifikāta laikā atjaunoja Laterānas baziliku, kas bija sabrukusi zemestrīces laikā neilgi pirms viņa pontifikāta sākuma.

## Ārējās saites
Georga Zeme

**Georga Zeme** () ir Krievijas Federācijai piederoša sala Franča Jozefa Zemē Ziemeļu Ledus okeānā, lielākā arhipelāga sala. Ietilpst Arhangeļskas apgabala administratīvajā teritorijā «Franča Jozefa Zemes un Viktorijas salas salu teritorija», bet vietējās pašvaldības nozīmē pieder Primorskas rajonam. Nosaukta par godu Džordžam V, tobrīd nākamajam Lielbritānijas karalim.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies arhipelāga rietumos, rietumu salu grupā. Dienvidrietumos to apskalo Barenca jūra, ziemeļos — Ziemeļu Ledus okeāns. Kembridžas šaurums rietumos un Arhangeļskas šaurums ziemeļrietumos to atdala no Aleksandras Zemes, Naitingeila šaurums dienvidaustrumos — no Brjūsa, Meiblas un Bella salām, bet Britu kanāls austrumos — no centrālās grupas salām. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu. Salas ziemeļos plešas no ledus brīvā Ārmitidža pussala. Salas lielāko daļu klāj ledāji, augstākais punkts ir Brusilova kupols () vjl salas ziemeļaustrumos.

Sala atrodas arktiskā tuksneša joslā. Augu valsts pārstāvēta galvenokārt ar sūnām un ķērpjiem. Sastopami leduslāči.

## Vēsture
Salas piekrasti 1880. gadā atklāja angļu pētnieks Bendžamins Smits (*Benjamin Leigh Smith*), kas ar kuģi *EIRA* apsekoja salas dienvidrietumu piekrasti, dodot vārdus vairākiem zemesragiem. Ledus apstākļu dēļ tālāka izpēte ziemeļu virzienā nebija iespējama (šaurums starp salām netika atklāts), tādēļ ekspedīcijas kartēs tā bija kopīgi ar tālāk rietumos esošo salu atzīmēta kā Aleksandras Zeme. Detālu salas izpēti un aprakstu 1897. gada pavasarī veica Frederika Džeksona (*Frederick George Jackson*) un Alfreda Hermsvorta (*Alfred Harmsworth*) ekspedīcija, kas to nodēvēja par **Prinča Džordža Zemi** (*Prince George Land*) par godu Velsas princim Džordžam, vēlākajam Lielbritānijas karalim Džordžam V.

## Atsauces

## Ārējās saites
2019. gads mūzikā Latvijā

**2019. gads mūzikā Latvijā**

Latvijas Top 40 ir nacionālās apraides sabiedriskās radiostacijas Latvijas Radio 5 veidotais iknedēļas populārāko dziesmu saraksts. Šajā rakstā ir apkopots to dziesmu saraksts, kas 2019. gadā Latvijas radiostacijas Latvijas Radio 5 iknedēļas populārāko 40 dziesmu sarakstā "Latvijas Top 40" ieguva 1. vietu. Savukārt LaIPA topus veido Latvijas Izpildītāju un Producentu Apvienība (LaIPA) sadarbībā ar Starptautisko mūzikas ierakstu kompāniju asociāciju (IFPI), apkopojot datus no Spotify, Deezer, iTunes, Apple Music, Amazon u.c tiešsaistes mūzikas servisiem. Datu apkopojumu nodrošina rangercharts.com.

## 1. vietas dziesmu saraksts

## Skatīt arī
* Latvijas Radio 5
* European Hit Radio

## Piezīmes un atsauces
### Atsauces
Fischtown Pinguins

***Fischtown Pinguins*** ir profesionāla hokeja komanda, kas atrodas Brēmerhāfenē, Vācijā un spēlē Vācijas hokeja līgā. Tā izveidota 1974. gadā.

No 2004. līdz 2016. gadam komanda spēlēja Vācijas 2. Bundeslīgā, taču tad pievienojās Vācijas hokeja līgai, aizvietojot Hamburgas "Freezers".

2020.-21. gada sezonā komandas rindās spēlēja latviešu vārtsargs Kristers Gudļevskis, kurš komandas sastāvā atgriezās atkal 2023. gadā. Agrāk īslaicīgi "Pinguins" rindas pārstāvējuši arī Aleksandrs Kerčs un Edgars Lūsiņš, kurš no 2023. gada ir komandas vārtsargu treneris.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Radioloģija

thumbnail|Ar rentgenstariem iegūts plaušu attēls, rentgenogramma
**Radioloģija** ir medicīnas nozare, kas izmanto attēlveidošanas tehnoloģijas (medicīnas vizualizāciju) slimību diagnostikā (diagnostiskā radioloģija) un ārstēšanā (radioterapija).

Diagnostiskajā radioloģijā izmanto tādas  izmeklēšanas metodes kā rentgenoloģiskie izmeklējumi, datortomogrāfija, ultrasonogrāfija, magnētiskās rezonanses tomogrāfija, kodolmedicīna, angiogrāfija u.c.. Attēlveidošanai parasti izmanto jonizējošo starojumu, bet ir metodes, kurās izmanto augstfrekvences skaņu vai magnētiskos laukus. Ja attēlveidošanā izmanto rentgenstarojumu (vienu no jonizējošajiem starojumiem), tad specifiski šī radioloģijas nozare tiek saukta par rentgendiagnostiku. 

## Atsauces

## Ārējās saites

*