open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Susanna Kallura

**Susanna Kallura** (; dzimusi  Ņujorkas štatā, ASV) ir bijusī Zviedrijas vieglatlēte, barjerskrējēja. Susannas māsa Jenni arī ir bijusi barjerskrējēja. Susannas pamatdisciplīna bija 100 m (60 m telpās) barjerskrējiens, startējusi arī sprinta distancēs — 60 m telpās, 100 m un 200 m stadionā. Viņas tēvs ir bijušais hokejists Anderss Kallurs, kurš ir izcīnījis 4 Stenlija kausus. 

S. Kallura ir  2006. gada Eiropas čempione 100 m barjerskrējienā. Viņa ir izcīnījusi arī divas zelta medaļas Eiropas čempionātā telpās, uzvarot 60 m barjerskrējienā 2005. gadā Madridē un 2007. gadā Birmingemā. Viņai no 2008. līdz 2024. gadam piederēja pasaules rekords 60 metru barjerskrējienā telpās.

Kopš 2010.gada cīnījās ar dažādām traumām un startēja neregulāri. Oficiāli karjeru noslēgusi 2017.gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa  

* Attēlu galerija
Kallura

**Kallura** (; vīriešu dzimtē **Kallurs**) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Jenni Kallura (*Jenny Kallur*; 1981) — zviedru vieglatlēte;
* Susanna Kallura (*Susanna Kallur*; 1981) — zviedru vieglatlēte.
Edgars Rūtiņš

**Edgars Rūtiņš** (dzimis  Limbažos) ir latviešu šķēpa metējs. Edgara personīgais rekords ir 69,40 m, kas tika uzstādīts 2008. gadā Ventspilī.

## Personiskie rekordi

## Lielākie sasniegumi

;Piezīme: 

## Sezonu labākie rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites
Jekaterina Ļisina

**Jekaterina Ļisina** (; dzimusi  Penzā) ir krievu basketboliste, spēlē centra pozīcijā. Kopā ar Krievijas sieviešu izlasi ir izcīnījusi 1. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā, 2. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā un 3. vietu 2008. gada Pekinas Olimpiādē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* EuroBasketWomen2007.com profils
Henriks Sēterbergs

**Henriks Sēterbergs** (; dzimis  Njurundā, Zviedrijā) ir bijušais zviedru hokejists, centra uzbrucējs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā 1082 spēles aizvadījis Nacionālās hokeja līgas kluba Detroitas "Red Wings" sastāvā. Kopā ar komandu 2008. gadā izcīnījis Stenlija kausu, sešas sezonas bijis komandas kapteinis. Zviedrijas izlases sastāvā kļuvis gan par olimpisko spēļu, gan Pasaules čempionu. Sēterbergs ir neformālā Trīs zeltu kluba biedrs.

## Spēlētāja karjera
1999. gada NHL draftā viņu ar 210. kopējo numuru draftēja Detroitas "Red Wings", bijis Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Profesionāļa karjeru Sēterbergs sāka 2000.—01. gada sezonā Zviedrijas Elitsērijas kluba Timrå IK rindās. 2002.—03. gada sezonā uzbrucējs spēlēja jau "Red Wings" sastāvā, ātri kļūstot par vienu no komandas vadošajiem spēlētājiem. 2006.—07. gada sezonā uzbrucējs sāka pildīt kapteiņa palīga funkcijas.

2008. gadā kopā ar "Red Wings" izcīnīja Stenlija kausu. Kā izslēgšanas kārtas vērtīgākais spēlētājs Sēterbergs saņēma arī Kona Smita balvu. 2012.—13. gada sezonā kļuva par "Red Wings" kapteini. 2015. gadā ieguva Kinga Klensija balvu. 2018. gada septembrī "Red Wings" ģenerālmenedžeris paziņoja, ka muguras savainojuma dēļ Sēterbergs nevarēs turpināt savu NHL karjeru.

### Izlase
Kopā ar Zviedrijas hokeja izlasi ir spēlējis šādos turnīros:
* Pasaules čempionāts hokejā: 2001, 2002, 2003, 2005, 2006, 2012
* Olimpiskās spēles: 2002, 2006, 2010, 2014

## Ārējās saites
*
* Oficiālā mājaslapa 
* The Internet Hockey Database profils
* NHL profils
Billijs Džo Ārmstrongs

**Billijs Džo Ārmstrongs** (; dzimis  Oklendā, Kalifornijas štatā, ASV) ir amerikāņu dziedātājs un ģitārists, galvenais vokālists grupā *[[Green Day]]*. Vēl viņš ir darbojies The Network, Pinhead Gunpowder, Foxboro Hot Tubs grupās.

Billijs ir dzimis Oklendā, Kalifornijas štatā, taču uzauga citā Kalifornijas štata pilsētā Rodeo. Viņa tēvs nomira no vēža, kad Džo bija tikai 10 gadi un viena no Green Day slavenākajām dziesmām "Wake Me Up When September Ends" ir veltīta tēva piemiņai.

## Ārējās saites
* 
* Green Day oficiālā mājaslapa
Karloss Marčena

**Karloss Marčena Lopess** (; dzimis ) ir bijušais Spānijas futbolists, centra aizsargs un pusssargs. Ir bijis Spānijas futbola izlases dalībnieks. Spānijas pieaugušo izlasē debitēja , tās labā ir guvis 2 vārtus. 2008. gada Eiropas čempions un 2000. gada Sidnejas Olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvējs.

## Sasniegumi
* Eiropas čempions - 1 (2008.)

## Ārējās saites
Keita Bekinseila

**Katrīna Romanija "Keita" Bekinseila** (; dzimusi  Londonā, Anglijā) ir britu aktrise.

## Karjera
Pēc dažu epizodisku lomu tēlošanas dažādos TV projektos, viņa 1993. gadā debitēja kā kinoaktrise ar lomu filmā "Liela brēka, maza vilna" (*Much Ado About Nothing*), tajā laikā viņa vēl studēja Oksfordas Universitātē. 1990. gadu nogalē sāka filmēties ASV. Pazīstama kļuva ar lomu 2001. gada filmā "Pērlhārbora" un romantiskajā komēdijā "Intuīcija" (*Serendipity*). Panākumus sāka gūt ar lomām filmās "Aviators" un "Klikt!".

K. Bekinseila kļuva pazīstama kā asa sižeta filmu zvaigzne pēc dalības 2003. gada filmā "Tumsas pasaule" (*Underworld*), pēc tam uzņēmusies vairākās asa sižeta filmās, tai skaitā "Van Helsings", "Tumsas pasaule 2: Evolūcija" (*Underworld: Evolution*), "Baltā tumsa" (*Whiteout*), "Kontrabanda" (*Contraband*), "Tumsas pasaule 4: Atmoda" (*Underworld: Awakening*). Tāpat piedalījusies dažādos mazākos projektos, kā "Sniega eņģeļi" (*Snow Angels*), "Lidojums dzīves garumā" (*Winged Creatures*), "Patiesības cena" (*Nothing but the Truth*), "Visiem labi" (*Everybody's Fine*). Par lomu filmā "Patiesības cena" viņa tika nominēta *Critics' Choice* balvai.

Viņas tēvs ir aktieris Ričards Bekinseils, māte — aktrise Džūdija Lo.

## Filmogrāfija

* 1991: *[[One Against the Wind]]*
* 1993: "Liela brēka, maza vilna" (*Much Ado About Nothing*)
* 1994: *[[Uncovered]]*
* 1994: "Jitlandes princis" (*Prince of Jutland*)
* 1995: *[[Haunted]]*
* 1996: "Emma" (*Emma*)
* 1998: *[[The Last Days of Disco]]*
* 1998: *[[Shooting Fish]]*
* 1998: "Alise Aizspogulijā" (*Alice Through the Looking Glass*)
* 1999: *[[Brokedown Palace]]*
* 2001: "Intuīcija" (*Serendipity*)
* 2001: "Pērlhārbora" (*Pearl Harbor*)
* 2001: *[[The Golden Bowl]]*
* 2002: *[[Laurel Canyon]]*
* 2003: "Tumsas pasaule" (*Underworld*)
* 2003: *[[Tiptoes]]*
* 2004: "Aviators" (*The Aviator*)
* 2004: "Van Helsings" (*Van Helsing*)
* 2006: "Klikt!" (*Click!*)
* 2006: "Tumsas pasaule 2: Evolūcija" (*Underworld: Evolution*)
* 2007: "Vakance" (*Vacancy*)
* 2007: "Sniega eņģeļi" (*Snow Angels*)
* 2008: "Patiesības cena" (*Nothing but the Truth*)
* 2008: "Lidojums dzīves garumā" (*Winged Creatures*)
* 2009: "Tumsas pasaule: Vilkaču sacelšanās" (*Underworld: Rise of the Lycans*)
* 2009: "Baltā tumsa" (*Whiteout*)
* 2009: "Visiem labi" (*Everybody's Fine*)
* 2012: "Kontrabanda" (*Contraband*)
* 2012: "Tumsas pasaule 4: Atmoda" (*Underworld: Awakening*)
* 2012: "Atcerēties visu" (*Total Recall*)
* 2012: *[[Republicans, Get in My Vagina]]*
* 2013: *[[The Trials of Cate McCall]]*
* 2014: "Stounhērstas trakonams" (*Stonehearst Asylum*)
* 2014: "Eņģeļa seja" (*The Face of an Angel*)
* 2015: *[[Absolutely Anything]]*
* 2016: "Mīla un draudzība" (*Love & Friendship*)
* 2016: "Vilšanās istaba" (*The Disappointments Room*)
* 2016: "Tumsas pasaule: Asins kari" (*Underworld: Blood Wars*)
* 2017: *[[The Only Living Boy in New York]]*
* 2018: *[[Farming]]*
* 2021: *[[Jolt]]*

## Ārējās saites
Linda Pagrode

**Linda Pagrode** (dzimusi  Rīgā, Latvijā) ir latviešu basketboliste, spēlē aizsarga pozīcijā, pašlaik (2010) pārstāv LSBL klubu TTT Rīga. 2007. un 2008. gadā spēlējusi Eiropas U-16 čempionātā. Pirms spēlēšanas "TTT" klubā, Linda pārstāvēja TTT Rīga Juniores.

## Ārējās saites

* FIBA Europe.com profils 
* TTT Rīga profils
Nadežda Petrova

**Nadežda Petrova** (; dzimusi  Maskavā, Krievijā) ir krievu tenisiste. Kopumā ir izcīnījusi 27 WTA titulus, tai skaitā deviņus — vienspēlēs. Augstākais karjeras sasniegums WTA vienspēļu rangā ir 3. vieta, kas tika sasniegta . Ir sasniegusi pusfinālu French Open 2003. un 2005. gadā. 2004. gadā viņa uzvarēja WTA sezonas noslēguma dubultspēļu turnīrā kopā ar Meganu Šaugnesiju.

## Ārējās saites

*
Vera Zvonarjova

**Vera Zvonarjova** (, izrunā: ; dzimusi  Maskavā, Krievijas PFSR, PSRS) ir profesionāla krievu tenisiste. Profesionāles karjeru uzsāka 2000. gada septembrī.

V. Zvonarjovas labākais sasniegums WTA tūres rangā ir  sasniegtā 2. vieta, dubultspēlēs — 9. vieta ().

Karjerā V. Zvonarjova ir uzvarējusi 12 WTA vienspēļu turnīros. Dubultspēlēs ir izcīnījusi piecus *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* titulus. Jauktajās dubultspēlēs viņa uzvarējusi 2004. gada ASV atklātajā čempionātā un 2006. gada Vimbldonas čempionātā, bet sieviešu dubultspēlēs 2006. un 2020. gada ASV atklātajā čempionātā, kā arī 2012. gada Austrālijas atklātajā čempionātā. Sieviešu vienspēlēs viņa 2010. gada pēdējos divos *Grand Slam* turnīros sasniedza finālu (Vimbldona un ASV). 2008. gada olimpiskajās spēlēs viņa izcīnīja sudrabu vienspēlēs.

## Karjeras statistika
### Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Ārējās saites

*
Psychoterror

***Psychoterror*** ir igauņu pankroka grupa, kas izveidojās 1991. gada pavasarī. Grupas sastāvā ir Fredijs Grenzmans, Svens Liba, Lauri Leisa un Svens Kimmels.

## Diskogrāfija
* 1995: *[[Tusk. Töötus. Armetus.]]*
* 1995: *[[Viva La Revoluciòn]]*
* 1996: *[[Chaos City]]*
* 1996: *[[Live in Bremen]]*
* 1997: *[[Waste and Insanity]]*
* 2000: *[[Cheap Holidays]]*
* 2002: *[[Mikrokosmos]]*
* 2002: *[[Punks in the City]]*
* 2002: *[[Greatest Shits]]*
* 2004: *[[Straight to the Point]]*
* 2005: *[[Freddy, löö esimesena!]]*
* 2006: *[[Anarhia ja dekadents]]*
* 2006: *[[Estonian Survivors]]*

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
* Last.fm profils
Diāna Rasimovičūte

**Diāna Rasimovičūte** (; dzimusi  Iganalinā) ir lietuviešu biatloniste. Piedalījusies piecās olimpiskajās spēlēs, augstāko — 18. vietu 7,5 km sprinta distancē — ieguvusi 2006. gadā Turīnā. Savukārt Pasaules čempionātos labākā iegūtā vieta ir 11. (arī sprintā) 2009. gadā Phjončhanā, Dienvidkorejā. 2010. gadā Otepē, Igaunijā viņa izcīnīja divas sudraba medaļas Eiropas čempionātā sportistiem, kas nav sasnieguši 26 gadu vecumu.

D. Rasimovičiūte ir Latvijas biatlonista un trenera Ilmāra Briča draudzene, savulaik trenējas kopā ar Latvijas vīriešu izlasi Vitālija Urbanoviča vadībā.

## Karjeras rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Statistika Pasaules kausā

## Atsauces

## Ārējās saites
Šarko

**Šarko** () bija pirmā Francijas iekškontinentālā polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies uz ledus plato 2400 m vjl Adelijas Zemē, 340 km uz dienvidiem no Dimondirvilas stacijas. Stacija tika izveidota 1956. gada 25. decembrī Starptautiskā ģeofizikas gada ietvaros un tika slēgta pēc programmas beigām 1959. gada 4. janvārī. Nosaukta par godu franču zinātniekam un polārpētniekam Žanam Batistam Šarko.

Stacija tika izveidota no vienas 24 m² lielas barakas tipa puscilindriskas būves, kurā tās darbības laikā pārziemoja divas triju cilvēku komandas. Pētījumi galvenokārt tika veikti glacioloģijā un ģeomagnētismā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šarko stacijas mērījumu rezultāti
* Šarko stacijas fotogrāfija www.annee-polaire.fr
Vladimirs Iļjušins

**Vladimirs Iļjušins** (*Владимир Сергеевич Ильюшин*; dzimis , miris ) bija PSRS izmēģinātājlidotājs, Padomju Savienības Varonis, aviokonstruktora Sergeja Iļjušina dēls.

Rietumu presē bija izplatīta leģenda, ka V. Iļjušins lidojis dažas dienas pirms Jurija Gagarina. Šo baumu pirmavots bija angļu komunistu laikraksta *Daily Worker* (tagad *Morning Star*) ziņa 11. aprīlī, kuru bija sagatavojis Maskavas korespondents Deniss Ogdens (*Dennis Ogden*). Tajā bija rakstīts, ka slavena padomju aviokonstruktora dēls ar kosmosa kuģi "*Rossija*" startējis , veicis trīs apriņķojumus ar Zemi, bet bijis spiests veikt avārijas nolaišanos. Piezemējoties pilots guvis traumas, tādēļ amatpersonas viņu negribēja rādīt publikai. Viņš aizsūtīts uz Ķīnu, lai tur viņu noslēptu.

Īstenībā Iļjušinam nav bijusi saistība ar kosmiskajiem lidojumiem, un šis stāsts ir izdomājums. Vladimirs Iļjušins 1960. gada jūnijā tiešām cieta autoavārijā. Viņam bija traumētas kājas un viņš gadu ārstējās Maskavā. 1961. gadā viņu rehabilitācijai nosūtīja uz Ķīnu, pie austrumu medicīnas speciālistiem. Deniss Ogdens dzīvoja netālu no Iļjušina dzīvokļa, un bija dzirdējis par lidotāja traumu un prombūtni Ķīnā, kā arī bija dzirdējis par PSRS gatavošanos cilvēka lidojumam kosmosā. No tā viņš izsecināja, ka Iļjušins lidojis kosmosā.

Vēlāk šīs baumas apauga ar papildu detaļām. Ziņa par to, ka pirmais cilvēks kosmosā bijis nevis Jurijs Gagarins, bet Vladimirs Iļjušins, bija tik izplatīta, ka tā tika ierakstīta pat 1964. gada Ginesa rekordu grāmatas izdevumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* V. Iļjušins Padomju Savienības Varoņu mājaslapā 
* Iļjušins astronautix.com enciklopēdijā
Sindi Lima

**Sindi Lima** (; dzimusi  Barselonā, Spānijā) ir spāņu basketboliste, spēlē centra pozīcijā, pašlaik (2010) pārstāv LSBL klubu TTT Rīga. 1998. gadā uzvarēja Eiropas U-18 čempionātā. Spēlējusi Spānijas, Portugāles un Latvijas nacionālajās līgās. Kopā ar Spānijas sieviešu izlasi ir izcīnījusi 2. vietu 2007. gada Eiropas čempionātā, 3. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā un 5. vietu 2008. gada Pekinas olimpiādē.

## Ārējās saites
* FIBA Europe.com profils 
* TTT Rīga profils
Roberts Jurdžs

**Roberts Jurdžs** ( — ) bija latviešu ārsts un politiķis, bijušais Latvijas iekšlietu un labklājības ministrs. Bijis 6. un 7. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums

### Izglītība
1981. gadā absolvējis Ludzas vidusskolu. 1987. gadā pabeidzis Rīgas Medicīnas institūtu, iegūstot grādu ārstniecībā. Apmeklējis arī Keggi Ortopēdiskā fonda kursus ASV.

### Karjera medicīnā
1987. gadā kļuvis par ķirurgu Rēzeknes Centrālajā slimnīcā. Turklāt, pēc RMI absolvēšanas R. Jurdžs institūtā aizvadījis gadu internatūrā un ieguvis ķirurga-traumatologa specialitāti. No 1990. līdz 1991. gadam pārkvalificējies par anesteziologu-reanimatologu. Līdz 1995. gadam kļuvis par Rēzeknes slimnīcas Reanimācijas un anestezioloģijas nodaļas vadītāju, kā arī LR Zemessardzes Latgales brigādes medicīnas daļas priekšnieku.

Pēc zaudējuma 8. Saeimas vēlēšanās R. Jurdžs kļuva par anesteziologu Ogres slimnīcas reanimācijas nodaļā.

### Saeima
Kandidējis 6. Saeimas vēlēšanās no Tēvzemei un Brīvībai saraksta, ievēlēts. Darbojies Aizsardzības un iekšlietu, kā arī Sociālo un darba lietu komisijās un vairākās apakškomisijās. Vēlāk kandidējis 7. Saeimas vēlēšanās no Tēvzemei un Brīvībai/LNNK saraksta, ievēlēts. Darbojies Nacionālās drošības komisijā un Sociālo un darba lietu komisija, kā arī vairākās apakškomisijās.

R. Jurdžs kandidējis arī 8. Saeimas vēlēšanās, tomēr netika ievēlēts.

### Darbs valdībā
 kļuvis par iekšlietu ministru Krištopana valdībā. Palicis amatā līdz valdības maiņai . Toreizējais Valsts policijas priekšnieks Juris Rekšņa vēlāk stāstīja, ka viņuprāt "vislabākais iekšlietu ministrs neatkarīgajā Latvijā bija Roberts Jurdžs", piebilstot, ka "katrā ziņā viņa laikā tika paveikts ļoti daudz". Tūlīt pēc tam Šķēles valdībā Jurdžs tika iecelts par labklājības ministru. Amatu zaudējis , kad darbību uzsāka Bērziņa Ministru kabinets.

## Nāve
, 39 gadu vecumā, Roberts Jurdžs nomira pēkšņā nāvē savās mājās Rīgā. Tika ziņots, ka līdz tam viņš par veselības problēmām nebija sūdzējies. Pēc medicīniskās ekspertīzes par nāves cēloni tika atzīts infarkts. Apglabāts dzimtas kapos Ludzā.

## Privātā dzīve
R. Jurdžs piedzima 1963. gadā Ludzas pilsētā. Šķīries.

## Atsauces
Mercury-Atlas 8

**Mercury-Atlas 8** bija ASV pilotējamā orbitālā misija. Kosmosa kuģis **Sigma 7** ar astronautu Volteru Širru tika palaists ar nesējraķeti Atlas LV-3B . Tas veica sešus apriņķojumus ap Zemi, un pēc deviņām stundām 13 minūtēm nolaidās Klusajā okeānā, Midveja salas tuvumā.

## Apkalpe
* Volters Širra
### Dubliera apkalpe
* Gordons Kūpers

## Ārējās saites

*  HTML copy  
*  HTML copy  
*  HTML copy  
*  
*
Bosnijas un Hercegovinas karogs

right|thumb|Bosnijas un Hercegovinas karogs (1992—1998)
[right|thumb|[Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiska Republika|Bosnijas un Hercegovinas Sociālistiskas Republikas karogs (1945—1992)]]
**Bosnijas un Hercegovinas karogs** ir Bosnijas un Hercegovinas Republikas valsts simbols, kas apstiprināts .

Karogā zilā krāsa apzīmē Apvienoto Nāciju Organizāciju. Zvaigznes simbolizē Eiropu. Trīsstūris simbolizē trīs valsts pamatiedzīvotāju grupas (bosniešu musulmaņus, horvātus un serbus) un valsts atveidu kartē.

Pēc neatkarības atzīšanas 1992. gadā, tika apstiprināts Bosnijas un Hercegovinas Republikas karogs, kas bija balts audekls ar valsts ģerboni (zils vairogs ar sešām zelta lilijām un diagonāli novilktu baltu joslu) centrā. Bosnijas kara laikā šo karogu savās kontrolējamajās teritorijās izmantoja bosniešu musulmaņi un valsts valdība.

Mūsdienās iepriekšējo valsts karogu (tautā sauktu par "karogu ar lilijām") izmanto musulmaņu nacionālistiskās organizācijas, musulmaņu tautības futbola fani un bosniešu nacionālisti.
Samoilovs

**Samoilovs** (, no personvārda Samuēls (*Самои́л*); sieviešu dzimtē Samoilova (*Само́йлова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Samoilovs (1985) — Latvijas pludmales volejbolists un sporta organizators;
* Bogdans Samoilovs (2000) — latviešu futbolists;
* Genādijs Samoilovs (1958) — Latvijas pludmales volejbola treneris;
* Mihails Samoilovs (1998) — Latvijas pludmales volejbolists;
* Vitālijs Samoilovs (1962) — PSRS un Latvijas hokejists, vārtsargs.

## Skatīt arī
* Samoilavs
Pļaviņš

**Pļaviņš** (sieviešu dzimtē Pļaviņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Imants Pļaviņš (1929—2023) — latviešu basketbola treneris, tiesnesis un funkcionār;
* Juris Pļaviņš (1934—2008) — latviešu aktieris;
* Mārtiņš Pļaviņš (1985) — latviešu pludmales volejbolists.
Alojas pagasts

**Alojas pagasts** ir viena no Limbažu novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. No visām pusēm iekļauj Alojas pilsētu un robežojas ar sava novada Staiceles, Braslavas, Brīvzemnieku, Pāles, Salacgrīvas pagastiem, kā arī Valmieras novada Skaņkalnes pagastu. Pagasta centrs atrodas Alojas pilsētā, kas neietilpst pagasta teritorijā.

## Daba
### Reljefs
#### Reljefa formas
Lauru pilskalns

### Hidrogrāfija
#### Upes
Īģe, Jogla, Korģe, Mažurka, Mellurga, Soģupe, Spaļupe, Spaļupīte, Struņķupīte, Ūpšupīte, Vačupīte

#### Ūdenstilpes
Bokardu dīķis, Ungurpils dzirnavezers

#### Purvi
Dzērves purvs, Garandžu purvs, Zaķu purvs

## Vēsture
Vēsturiski tagadējā Alojas pagasta teritorija veidojusies no **Ungurpils pagasta**, kam pievienotas Stakenbergu un daļa Puikules pagastu zemes. 1925. gadā Ungurpils pagastu pārdēvēja par **Alojas pagastu**. 1935. gadā tā platība bija 164,2 km² un tajā dzīvoja 2976 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Alojas, Ezeru un Īģes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1950. gadā Alojai piešķirts strādnieku ciemata (no 1961. gada - pilsētciemata) statuss. 1954. gadā Alojas ciems pievienots Ezeru ciemam. 1957. gadā Ezeru ciems pievienots Alojai, izveidojot **Alojas lauku teritoriju**. Aloja ar lauku teritoriju ietilpusi Alojas (1951-1956), Limbažu (1956-1962, 1967-2009) un Valmieras (1962-1967) rajonos. 1958. gadā Alojas lauku teritorijai pievienota Vīķu ciema kolhoza «Centība» teritorija. 1977. gadā pievienota daļa Braslavas un Brīvzemnieku ciemu teritorijas, bet daļa Alojas lauku teritorijas pievienota Staiceles lauku teritorijai. 1992. gadā Alojai piešķirtas pilsētas tiesības. 2009. gadā Alojas pilsēta ar lauku teritoriju iekļauta Alojas novadā. 2010. gadā Alojas lauku teritorija pārdēvēta par Alojas pagastu. 2021. gadā pagastu iekļāva Limbažu novadā.

### Kultūrvēsturiskie pieminekļi
* Jaungarandžu Baznīcas kalns - kulta vieta
* Lauru pilskalns
* Ungurpils (Perkeles) viduslaiku pils

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Kopā ar Alojas pilsētu.  Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ungurpils, Nikšas, Stābeģi, Smilgas.

### Ievērojamas personības
* Miķelis Krogzemis jeb Auseklis (1850—1879) — latviešu dzejnieks, pedagogs, publicists. 
* Ivars Smilga (1892—1938) — revolucionārs, komunists, padomju valsts darbinieks. 
* Mārtiņš Zīle (1863—1945) — ārsts internists, Latvijas Universitātes rektors.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Simona de Bovuāra

**Simona de Bovuāra** (, izrunā ; dzimusi , mirusi ) bija franču eksistenciālisma filozofe, feministe un rakstniece. Simonas de Bovuāras 1949. gadā izdotais filozofiskas pētījums "Otrais dzimums" (*Le deuxième sexe*) tiek uzskatīts par feminisma otrā viļņa sākumpunktu. Pazīstama ir de Bovuāras ilgā un sarežģītā kopdzīve ar filozofu, Nobela prēmijas laureātu Žanu Polu Sartru.

Ietekmējusies no marksisma, maoisma un sociālisma. Rakstīja romānus, filozofiska, politiska un sociāla rakstura monogrāfijas, esejas un biogrāfijas, pie kurām pieskaitāma arī autobiogrāfija trīs sējumos. Bez "Otrā dzimuma" populārākie no viņas darbiem ir metafiziskie romāni, tādi kā *Viešņa* (*L'invitée*) un *Mandarīni* (*Les mandarins*).

## Biogrāfija

Simona de Bovuāra piedzima Parīzē sīkpilsoņu ģimenē kā vecākā no divām meitām (māsa Helēna (*Hélène de Beauvoir*) vēlāk kļuva par gleznotāju), izglītību ieguva katoļu skolā *Cours Désir* un septiņpadsmit gadu vecumā sāka studēt filozofiju un matemātiku. 1926. gadā viņa uzsāka filozofijas studijas Sorbonnas Universitātē. Vēlāk, papildinoties Augstākajā normālskolā (*École Normale Supérieure*), iepazinās ar savu mūža partneri un domubiedri Žanu Polu Sartru. 1929. gadā viņa nokārtoja eksāmenu filozofijā, kļūstot par jaunāko cilvēku, kam tas izdevies, un tikai 9. sievieti ar filozofijas zinātņu grādu.

## Bibliogrāfija
* *"Viešņa"* (*L'invitée*) — romāns, 1943
* *"Svešas asinis"* (*Le sang des autres*) — romāns, 1944
* *"Izsalkušās mutes"* (*Les bouches inutiles*) — luga, 1945
* *"Visi cilvēki ir mirstīgi"* (*Tous les hommes sont mortels*) — romāns, 1946
* *"Amerika šodien"* (*L'Amérique au jour le jour*) — stāsts, 1948
* *"Otrais dzimums"* (*Le deuxième sexe*) — filozofisks pētījums, 1949
* *"Mandarīni"* (*Les mandarins*) — romāns, 1954
* *"Labi audzinātas meitenes memuāri"* (*Mémoires d'une jeune fille rangée*) — autobiogrāfisks romāns, 1958
* *"Brieduma gadu spēks"* (*La force de l'âge*) — autobiogrāfisks romāns, 1960
* *"Lietu vara"* (*La force des choses*) — autobiogrāfisks romāns, 1963
* *"Vecums"* (*La vieillesse*) — eseja, 1970

## Ārējās saites

* de Bovuāra Stenfordas filozofijas enciklopēdijā
Diāna Vinna Džonsa

**Diāna Vinna Džonsa** (; dzimusi , mirusi  Londonā, Lielbritānijā) bija britu rakstniece. Viņas populārākie darbi ir bērnu fantastikas stāstu sērija "Krestomansija" (*Chrestomanci*), stāsti "Houla ceļojošā pils" (*Howl's Moving Castle*) un "Darkholmas tumšais pavēlnieks" (*Dark Lord of Derkholm*).

## Ārējās saites
* Fanu kluba oficiālā mājas lapa 
* Latgales Bērnu centrālā bibliotēka
Osipovs

**Osipovs** (, no personvārda Osips *(Осип)*; sieviešu dzimtē Osipova (*О́сипова*)) ir krievu cilmes uzvārds. 

Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Artjoms Osipovs (1989), Latvijas futbolists;
* Ivans Osipovs (1941), Latvijas šahists;
* Jevgēņijs Osipovs (1977), Latvijas politiķis.
Jurdžs

**Jurdžs** (siev. dz. **Jurdža**) ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Andrievs Jurdžs (1845 — 1925), literāts;
*Roberts Jurdžs (1963 — 2002), politiķis.
Brīvzemnieku ciems

**Brīvzemnieku ciems** var būt:
* Brīvzemnieku pagasta nosaukums līdz 1990. g.
* Brīvzemnieku ciems - administratīvi teritoriāla vienība Pļaviņu rajonā 1949-1954
Škoda 14TrM

**Škoda 14TrM** ir modernizētais trolejbusu modelis trolejbusam Škoda 14Tr. To ražoja Čehijā no 1995. gada līdz 2004. gadam, rūpnīcā Škoda Čehijas pilsētā Ostravā.

## Dizains un modernizētās funkcijas
Tāpat kā trolejbusam Škoda 14Tr arī trolejbusam Škoda 14TrM ir divasu nesošā virsbūve. Tas sastāv no savstarpēji sametinātiem dažādiem tērauda elementiem. Trolejbusa salons ir labi apgaismots, termiski izolēts un tam ir skaņu necaurlaidīgi elementi. Trolejbusa labajā pusē atrodas trīs durvis.

Trolejbusa ārpuses modernizācija skāra tikai trolejbusa priekšējo daļu un aizmugurējo daļu. Šīs nelielās izmaiņas ieteica arhitekts Patriks Kotas. Trolejbusam tika uzstādīti elektroniskie informācijas tablo. Trolejbusa interjers tika pilnībā modernizēts. Tika uzstādīti jauna tipa polsterēti sēdekļi un tika iebūvēta neslīdoša grīda. Elektriskās daļas palika gandrīz tādas pašas kā trolejbusam Škoda 14Tr. Vēl kā jaunums parādījās savādāks vilces motors un lamināta kolektori.

Kopš 2002. gada trolejbusi Škoda 14Tr Bratislavā tiek modernizēti pievienojot jaunu asi un pārveidojot virsbūvi. Kaut arī patiesībā trolejbusi ir kā jauni, tie tiek uzskatīti par renovētiem. Tā tas tika izdarīts ar diviem Plzeņas trolejbusiem. Abās pilsētās tie tiek klasificēti kā trolejbusi Škoda 14TrM.

Daži trolejbusu pakalpojumu sniedzēji (Čehija — Ostrava un Plzeņa) saka, ka atjaunotās trolejbusu Škoda 14Tr versijas tiek dēvētas par Škoda 14TrM. Tikmēr citi — tos sauc kā jau gaidīts par Škoda 14TrR.

## Tehniskie parametri
* Garums: 11,34 m
* Platums: 2,5 m
* Augstums: 3,41 m
* Pašmasa: 10,4 t
* Pasažieru ietilpība: 82 cilvēki
** Sēdvietas: 28
** Stāvvietas: 54
* Dzinēja jauda: 100 — 120 kW
* Maksimālais ātrums: 65 km/h

## Piegādes
[thumb|250px|Trolejbuss Škoda 14TrM [Čehijas pilsētā Teplicē.]]
[thumb|250px|Trolejbuss Škoda 14TrM [Čehijas pilsētā Brno.]]
[thumb|250px|Trolejbuss Škoda 14TrM [Rīga|Rīgā]]
Laikā no 1995. gada līdz 2004. gadam tika saražoti aptuveni 290 šādi trolejbusi.

Rezerves daļu ražošana tika uzsākta 2002. gadā.

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

**Norāde:** Šajā tabulā nav iekļautas visas valstis un pilsētas, kur Škoda 14TrM tika piegādāta, tāpat nav uzskaitītas pilsētas, kuras iepirka jau lietotus Škoda 14TrM trolejbusus.

## Skatīt arī

* Sabiedriskais transports Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā
Tēvijas Kara ordenis

**Tēvijas Kara ordenis** () bija Padomju Savienības kara ordenis, ko piešķīra Sarkanās armijas, Kara flotes, NKVD un partizānu vienībās dienošajiem par varonību, izturību, nelokāmību un vīrišķību, kas izrādīta kaujas laikā, kā arī karavīriem, kas ar savām darbībām sekmējuši kaujas operāciju veikšanu Lielā Tēvijas kara laikā. Ar šo ordeni tika apbalvoti vairāk kā 9,1 miljons cilvēku.

## Vēsture un izskats

Tēvijas Kara ordenis tika nodibināts 1942. gada 20. maijā ar PSRS Augstākās Padomes Prezidija dekrētu. Vēlāk tika veiktas izmaiņas ordeņa aprakstā 1943. gada 19. jūnijā un ordeņa statusā 1947. gada 16. decembrī. Ordenim bija divas pakāpes, no kurām 1. pakāpe bija augstākā. Piešķiršanas noteikumus regulēja PSRS Augstākās Padomes Prezidija dekrēta noteikumi. Ordeni piešķīra, piemēram, tiem, kuri notriekuši noteiktu skaitu ienaidnieku lidmašīnu, personīgi iznīcinājuši 2-3 tankus, ieņēmuši pretinieka karakuģi, pirmie ielauzušies ierakumos vai blindāžā, iznīcinājuši pretinieka garnizonu utt. Pēc kara ar šo ordeni apbalvoja arī ārzemju pilsoņus. Tēvijas Kara ordeni pārtrauca piešķirt sešdesmitajos gados, bet 1985. gadā tas tika atjaunots par godu 40. gadiem kopš Otrā pasaules kara beigām. Līdz ar PSRS sabrukumu ordenis beidza pastāvēt.

Lielā Tēvijas kara I pakāpes ordeņa zvaigzne ir pārklāta ar rubīnsarkanu emalju, tai ir starveida zelta pamatne, centrā — zelta sirpis un āmurs. Lielā Tēvijas kara II pakāpes ordenim ir sudraba stari un apzeltītas tās daļas, kas nav emaljētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aleksandrs Skvorcovs

**Aleksandrs Skvorcovs** (*Александр Александрович Скворцов*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, lidotājs, pulkvedis rezervē. 

Aleksandra tēvs Aleksandrs Skvorcovs arī bijis kosmonauts, bet ne reizi nav lidojis kosmosā.

Skvorcova pirmais kosmiskais lidojums SKS 23. ekspedīcijas sastāvā kā lidojuma inženierim sākās , startējot ar kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-18]]* (viņš arī *Sojuz* komandieris). 27. maijā viņš kļuva par 24. ekspedīcijas komandieri. Uz zemes atgriezās  ar *Sojuz TMA-18*.

2012. gadā viņš atvaļinājās no bruņotajiem spēkiem pulkveža pakāpē.

Otro lidojumu Aleksandrs Skvorcovs sāka 2014. gada martā kā kosmosa kuģa *[[Sojuz TMA-12M]]* komandieris. Bija SKS 39. un 40. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz Zemi atgriezās 2014. gada septembrī.

2016. gada 6. maijā Skvorcovs oficiāli tika apstiprināts kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-06]]* pamatapkalpē kopā ar Skotu Tinglu un Ivanu Vagneru. 
2016. gada septembrī *[[Roskosmos]]* pieņēma lēmumu 2017. gada pavasarī samazināt Krievijas apkalpi no trīs cilvēkiem uz diviem. Oktobrī veiktas izmaiņas apkalpēs, un Skvorcovs pārcelts uz *[[Sojuz MS-07]]* pamatapkalpi, kā arī esot *Sojuz MS-06* dublieru apkalpē.
2017. gada martā Aleksandrs Skvorcovs sporta treniņu laika guva traumu. Viņu atcēla no *Sojuz MS-07* apkalpes.
2017. gada 30. novembrī Skvorcovs apstiprināts *[[Sojuz MS-11]]* dublieru apkalpē. 2019. gada 13. martā viņš tika apstiprināts *[[Sojuz MS-12]]* dublieru apkalpē.

Trešo reizi kosmosā Aleksandrs Skvorcovs devās 2019. gada 20. jūlijā, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-13]]* komandierim. Viņš bija SKS 60. un 61. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz Zemi atgriezās 2020. gada 6. februārī.

2022. gada 29. aprīlī tika paziņots, ka Aleksandrs Skvorcovs atstāj *Roskosmos* kosmonautu vienību.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites
* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā
Mihails Korņijenko

**Mihails Korņijenko** (*Михаил Борисович Корниенко*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts.

Korņijenko pirmais kosmiskais lidojums SKS 23. ekspedīcijas sastāvā kā lidojuma inženierim sākās  startējot ar kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-18]]*. 27. maijā viņš kļuva par 24. ekspedīcijas lidojuma inženieri. Uz zemes atgriezās  ar *Sojuz TMA-18*.

Otrais lidojums kosmosā Korņijenko sākās 2015. gada martā ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-16M]]*. Viņš kopā ar Skotu Kelliju stacijā strādāja gandrīz gadu (340 dienas). Bija 43., SKS 44., SKS 45. un SKS 46. ekspedīcijas lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2016. gada martā kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-18M]]*.

## Ārējās saites

* Biogrāfiskie dati astronaut.ru lapā
HK Ozolnieki/Monarch

**HK "Ozolnieki/Monarch"** bija hokeja klubs, kas piedalījās Latvijas hokeja čempionātā. Kluba lielākais panākums bija iekļūšana čempionāta finālā 2011./2012. gada sezonā. Kluba mājas arēna bija Ozo ledus halle Ozolniekos.

2014./2015. gada sezonā tika pieņemts lēmums nepiedalīties Latvijas čempionātā un kluba darbība tika apturēta.

## Vēsture
Kluba pirmsākumi meklējami jau 1987. gadā, kad Rīgā tika dibināta komanda ar nosaukumu **"AK-2"**. Vēlāk tā mainīja nosaukumu uz **"Saurieši"** un **"Nik's/Brih"**. 

1994./95. gada sezonā "Nik's/Brih" pirmo reizi izcīnīja Latvijas čempionu titulu. Vēlāk par čempioniem "Nik's/Brih" kļuva arī 1995./96., 1997./98. un 1998./99. gada sezonās.

1996. gada novembrī "Nik's/Brih" piedalījās Eiropas kausa F grupas turnīrā, kurā gan visas spēles zaudēja -  1:5 pret Ļubļanas "Olimpija" (Slovēnija), 4:8 pret Dunajvarošas "Dunaferr" (Ungārija) un 0:6 pret Toljati "Lada" (Krievija).

Uzsākot 2000./2001. gada sezonu klubs mainīja nosaukumu uz **"Vilki/OP"**, bet 2006./2007. gada sezonā mainīja nosaukumu uz **"Vilki/Monarch"** un sezonu aizvadīja Rīgas atklātajā čempionātā. 2008. gadā klubs pārcēlās uz Ozolniekiem un mainīja nosaukumu uz **"Ozolnieki/Monarch"**. 

2009./2010. gada, 2010./2011. un 2011./2012. gada sezonās "Ozolnieki/Monarch" bija Latvijas atklātā hokeja čempionāta regulārās sezonas uzvarētāji. 

2009./2010. gada izslēgšanas spēļu ceturtdaļfinālā viņi pārspēja Lietuvas spēcīgāko hokeja klubu Elektrēnu "Energija" ar 3:1 sērijā pārliecinoši uzvarot un iesoļojot nākamajā kārtā, bet pusfinālā viņus apstādināja Kontinentālās hokeja līgas kluba Rīgas "Dinamo" fārmklubs Rīgas "Dinamo/Juniors", kas finālā pārspēja arī "Liepājas Metalurgu". 

2010./2011. gada sezonā "Ozolnieki/Monarch" iekļuva čempionāta finālā, kur sērijā ar 0:4 zaudēja "Liepājas Metalurgam", bet 2011./2012. gada sezonas finālā zaudēja tam pašam "Liepājas Metalurgam" sērijā ar 1:4. 

2012./13. gada sezonā klubs tika līdz pusfinālam, kur sērijā ar 1:2 zaudēja HK "Juniors", tāpat arī 2013./14. sezonā klubs tika līdz pusfinālam, kur sērijā ar 2:3 zaudēja HK "Kurbads".

Laika gaitā šajā komandā īsāku vai garāku laiku ir pavadījuši, gan agrākie PSRS Augstākās līgas spēlētāji, gan daudzi Latvijas hokeja izlases spēlētāji, kas piedalījušies, gan Olimpiskajās spēlēs, gan Pasaules čempionātos - Sergejs Povečerovskis, Agris Freimanis, Māris Drelings, Leonīds Beresņevs, Igors Brezgins, Konstantīns Grigorjevs, Vadims Ņikitins, Andrejs Maticins, Aleksandrs Kerčs, Sergejs Seņins, Mihails Bogdanovs, Aleksandrs Šiškovičs, Normunds Sējējs, Andrejs Ignatovičs, Aigars Cipruss, Viktors Ignatjevs, Artis Ābols, Vadims Romanovskis, Aleksejs Širokovs, Viktors Bļinovs, Georgijs Pujacs, Oskars Bārtulis, Mārtiņš Karsums u.c.

Ilggadējs komandas kapteinis - Jānis Lukaševskis.
Ilggadējs komandas sporta direktors - Guntars Paste.
Staiceles pagasts

**Staiceles pagasts** ir viena no Limbažu novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos Igaunijas pierobežā. No visām pusēm iekļauj Staiceles pilsētu un robežojas ar sava novada Alojas, Salacgrīvas un Ainažu pagastiem, Valmieras novada Ramatas un Skaņkalnes pagastiem, un Igaunijas Pērnavas apriņķa Hēdemēstes un Sārdes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Salaca, Gaņģupe, Glāžupe, Īģe, Jogla, Karogupīte, Kraukļu upe, Maldupīte, Medajtērce, Megra, Mellurga, Puršenupe, Pužupe, Spaļupe, Zonape.

#### Ezeri
Kaijdzelves, Kodajezers, Pīļdzelves.

## Vēsture
1935. gadā Valmieras apriņķa **Rozēnu pagasta** platība bija 237,7 km² un tajā dzīvoja 3297 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Rozēnu, Staiceles un Vīķu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1950. gadā Staicelei piešķīra strādnieku ciemata statusu, bet pārējo Staiceles ciema teritoriju 1954. gadā pievienoja Rozēnu ciemam. 1958. gadā Staicelei pievienoja likvidētos Rozēnu un Vīķu ciemus, izveidojot **Staiceles lauku teritoriju**. 1977. gadā Staicelei pievienoja daļu Alojas lauku teritorijas, bet daļu Staiceles lauku teritorijas pievienoja Ramatas ciemam. 1992. gadā Staicelei piešķīra pilsētas tiesības. 2009. gadā Staiceli ar lauku teritoriju iekļāva Alojas novadā. 2010. gadā Staiceles pilsētas lauku teritoriju pārdēvēja par Staiceles pagastu. 2021. gadā Alojas novadu iekļāva Limbažu novadā.

### Pieminekļi
* Karogu Baznīckalniņš (Karogkalniņš) un Upurakmens - kulta vieta

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Kopā ar Staiceles pilsētu.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vīķi, Rozēni, Karogi, Mārciemi, Puršēni.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Blīdenes pagasts

**Blīdenes pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Cieceres, Remtes un Zvārdes pagastiem, un Dobeles novada Bikstu, Zebrenes un Lielauces pagastiem.

## Daba
### Reljefa formas
Abaviešu kalns, Bruģu leja, Dziļā leja.

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Bērze, Biržu strauts, Blīdene, Cūku strauts, Kazenieku strauts, Līčupe, Mazupe, Purviņu strauts, Smukupīte, Stūrupīte, Zaurupīte.

#### Ūdenstilpes
Baložu dīķis, Blīdenes dzirnavu ezers, Brūža dīķis, Cepļa dīķis, Dāvainis, Duģis, Ezeriņi, Indrānu dīķis, Iņņu ezers, Irbes dīķis, Jerlaku dīķis, Kapu dīķis], Ķiķu dīķis, Lapsu ezers, Pilsblīdenes parka dīķis, Reņģu dīķis, Rūķu dīķis, Rūtiņu dīķis, Smiltnieku dīķis, Stūrmuižas dīķis, Zušu dīķis.

#### Purvi
Dupuru purvs, Stūru purvs, Tīrelis.

### Dabas aizsardzība
Pagasta terittorijā atrodas daļa no dabas lieguma Zvārde teritorijas. Valsts aizsardzībā atrodas Stūru parks.

## Vēsture
Mūsdienu Blīdenes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Dūres muiža (*Gut Duhren*), Lielblīdenes muiža (*Gut Groß-Blieden*, Blīdene), Mazblīdenes muiža (*Gut Klein-Blieden*, Mazblīdene), Pilsblīdenes muiža (*Gut Blieden*, Pilsblīdene), Stūru muiža (*Stuhrhof*, Stūri).

1923. gadā, grozot pagastu robežas, agrākos Stūru un Blīdenes pagastus apvienoja **Blīdenes-Stūru pagastā**.
1935. gadā Tukuma apriņķa **Blīdienas pagasta** platība bija 133,2 km² un tajā dzīvoja 2082 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Blīdenes un Stūru ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Saldus rajona Blīdenes ciemam pievienoja Stūru ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2001. gadā Blīdenes pagasts kā administratīvā teritorija iekļāvās Brocēnu novadā. 2021. gadā Brocēnu novadu iekļāva Saldus novadā.

### Kultūras pieminekļi
*Senkapi pie Zaķukalnu fermas

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Blīdene (pagasta centrs), Stūri, Pilsblīdene.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Bursi (1791—1870) - ārsts un literāts
* Augusts Hehts (1893—1936) – grieķu-romiešu cīņas cīkstonis
* Hermanis Kārlis fon Keizerlings (1696—1764) - Pēterburgas Zinātņu Akadēmijas prezidents, vēstnieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Sintezators

thumb|''Oberheim OB 12'' sintezators
**Sintezators** () ir elektronisks mūzikas instruments, ko izmanto dažādu skaņu radīšanai un pārveidei. Ar sintezatoru var iegūt jebkādu skaņu. Pirmo elektrisko sintezatoru radīja ASV izgudrotājs Eliša Grejs 1876. gadā, savukārt amerikānis Roberts Mougs radīja pirmo komerciāli pieejamo mūsdienu sintezatoru pasaulē, tas notika 1964. gadā.
thumb|Viens no agrākajiem ''Minimoog, 1970.g.''

## Komponenti
Sintezatoros var būt iekļauti dažādi komponenti skaņas ģenerēšanai, veidošanai un modulēšanai.

* Oscilatori parasti rada viļņu formas (piemēram, zāģa, sinusa vai impulsa viļņus) ar dažādiem tembriem.
* Zemfrekvences oscilatori (LFO) rada viļņu formas, ko izmanto, lai modulētu parametrus, piemēram, oscilatoru soli (kas rada *vibrato*).
* Sprieguma kontrolēts filtrs (VCF) - "formē" skaņu, ko frekvences apgabalā rada oscilatori, bieži vien to kontrolē aploksne (envelope) vai LFO. Tie ir būtiski, subtraktīvajai sintēzei.
* *Envelope* ģeneratori - nodrošina aploksnes modulāciju, lai "formētu" izveidoto harmonisko saturu laika apgabalā ar galvenajiem parametriem: *uzbrukums*, *sabrukšana*, *noturēšana* un *atbrīvošana (attack, decay, sustain, release)*. Tos izmanto lielākajā daļā sintēzes. ADSR kontroli nodrošina aplokšņu ģeneratori.
* Sprieguma kontrolēti pastiprinātāji (VCA) kontrolē audio signāla skaļumu vai pastiprinājumu. VCA var modulēt citi komponenti, piemēram, LFO un aploksnes.
* Pēc tam, kad filtri un LFO ir modificējuši viena (vai vairāku dažādu) VCO radīto signālu un ADVI aploksnes ģenerators ir veidojis (kontūrējis) tā viļņu formu, tas tālāk pāriet uz vienu vai vairākiem ar spriegumu kontrolētiem pastiprinātājiem (VCA). VCA ir priekšspēks, kas pastiprina elektronisko signālu pirms tā nodošanas ārējam vai iebūvētam jaudas pastiprinātājam, kā arī līdzeklis tā amplitūdas (skaļuma) kontrolei, izmantojot vājinātāju. VCA pieaugumu ietekmē vadības spriegums (CV), kas nāk no aploksnes ģeneratora, LFO, tastatūras vai kāda cita avota.

## Ārējās saites

* Vintage Synth Explorer
82. Kinoakadēmijas balva

**82. Kinoakadēmijas balvas** tika pasniegtas  Kodak teātrī, Holivudā, ASV. Balvu pasniegšanu vadīja aktieri Aleks Boldvins un Stīvs Mārtins.

## Uzvarētāju saraksts
Uzvarētāji atrodas saraksta augšgalā un ir izcelti **treknrakstā**.
Rūtiņš

**Rūtiņš** (sieviešu dzimtē Rūtiņa) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

*Edgars Rūtiņš (1990) — latviešu šķēpmetējs;
*Pēteris Rūtiņš (1900—?) — Latvijas politiķis.
Lamars Odoms

**Lamars Džozefs Odoms** (; dzimis  Ņujorkā, ASV) ir bijušais amerikāņu basketbolists, spēlēja vieglā uzbrucēja un spēka uzbrucēja pozīcijās, ASV basketbola izlases bijušais dalībnieks. Pašlaik (2013) pārstāv NBA klubu Losandželosas "Clippers".

1999. gada NBA draftā viņu izraudzījās Losandželosas "Clippers" ar kopējo 4. kārtas numuru, šī kluba rindās L. Odoms spēlēja līdz 2003. gadam. Nākamo sezonu basketbolists pavadīja Maiami "Heat" rindās. Taču kopš 2005. gada viņš spēlē Losandželosas "Lakers", ar ko tika iegūts 2008.—2009. un 2009.—2010. gada sezonas NBA čempionu tituls. 2010.—2011. gada sezonā L. Odoms tika atzīts par līgas labāko rezervistu. Viņš ir pirmais "Lakers" spēlētājs, kurš ir saņēmis šo balvu. 2011. gada decembrī viņš tika aizmainīts uz Dalasas "Mavericks", klubu viņš pārstāvēju līdz sezonas beigām, pēc tam pārgāja uz Losandželosas "Clippers".

Kopā ar ASV izlasi ir izcīnījis bronzas medaļu 2004. gada Atēnu Olimpiskajās spēlēs, kā arī zelta medaļu 2010. gada Pasaules čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bādtelca

**Bādtelca** () ir pilsēta Bavārijā, Vācijā, Bādtelcas-Volfratshauzenes apriņķa administratīvais centrs.

## Ģeogrāfija
Bādtelca atrodas Augšbavārijā, Izāras upes krastā aptuveni 50 kilometrus uz dienvidiem no Bavārijas galvaspilsētas Minhenes. Pilsēta aizņem 30.8 km2 un atrodas 658 m vjl.

## Vēsture
Lai gan vieta bijusi periodiski apdzīvota jau kopš pēdējā leduslaikmeta beigām, mūsdienu vārds *Tölz* vēstures avotos pirmo reizi minēts 1180. gadā (dažādos avotos kā *Tollnze*, *Töllntze*, *Toelnz*). 1331. gadā miests ieguva tirdzniecības tiesības, 13. un 14. gadsimtā uzplauka arī saimniecība (piemēram, kaļķu dedzināšana, baļķu pludināšana pa Izāras upi u.c.).

1453. gadā Bādtelcas vēsturisko centru izpostīja milzīgs ugunsgrēks, taču pilsēta tika ātri atjaunota. Pateicoties ērtajam un lētajam Izāras ūdenceļam, pilsēta atkal uzplauka. Svarīgu nozīmi saimniecībā, līdzās baļķu pludināšanai, 16. - 18. gadsimtā ieguva arī brūvētavas, kuru skaits miestā 1721. gadā sasniedza 22.

1845. gadā pilsētas apkaimē tika atklāti ar jodu bagāti avoti, bet 1860. gadā tika ierīkots kūrorts, kas piedāvāja peldes joda-nātrija-sēra avotos.

1899. gadā miests ieguva tiesības uz prievārdu *Bād* (vācu: *Bad* - apzīmē nozīmīgus ārstniecisko avotu kūrortus), bet 1906. gadā - pilsētas tiesības. 1969. gadā Bavārijas valdība pilsētai piešķīra "Veselīga klimata kūrorta" statusu (vācu: *Heilklimatischer Kurort*). No 2005. gada pilsēta ir arī dūņu kūrorts.

## Iekšējās saites
* Vācijas administratīvais iedalījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* www.bad-toelz.de
Marina Kuzina

**Marina Kuzina** (; dzimusi  Maskavā, PSRS) ir krievu basketboliste. Kopā ar Krievijas sieviešu izlasi ir izcīnījusi 2. vietu 2009. gada Eiropas čempionātā un 3. vietu 2008. gada Pekinas Olimpiādē.

## Ārējās saites
* Maskavas "Dinamo" profils
Osipova

**Osipova** (, no personvārda Osips *(Осип)*; vīriešu dzimtē Osipovs (*О́сипов*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Irina Osipova (*Ири́на О́сипова*; 1981) — krievu basketboliste;
* Lienīte Osipova — latviešu aktrise;
* Sanita Osipova (1968) — latviešu juriste, Satversmes tiesas tiesnese.
Petrova

**Petrova** var būt:

* Petrova — apdzīvota vieta Alūksnes novada Liepnas pagastā;
* Nadežda Petrova (*Надежда Петрова*) — Krievijas tenisiste (dzimusi 1982. gadā);
* Olena Petrova (*Олена Петрова*) — Ukrainas biatloniste (dzimusi 1972. gadā).

## Skatīt arī
* Petrovs
Cieceres pagasts

**Cieceres pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām, Cieceres ezera austrumu krastā. Robežojas ar sava novada Brocēnu un Saldus pilsētām, Gaiķu, Remtes, Blīdenes, Zvārdes, Novadnieku un Saldus pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Akmeņstrauts, Lemzere, Mazupe, Mežupīte, Nabagupe.

#### Ezeri
Baltezers, Brocēnu ezers, Cieceres ezers, Luknis, Mellezeris.

## Vēsture
Mūsdienu Cieceres pagasta teritorijā vēsturiski atradās Lemzeres muiža (*Gut Lemsern*), Lielcieceres muiža (*Gut Groß-Zezern*, Lielciecere), Mazcieceres muiža (*Gut Klein-Zezern*).

1927. gadā Brocēnu pagasta platība bija 44,79 km², Cieceres pagasta - 65,23 km². 1930. gadā abus pagastus apvienoja un nosauca par **Brocēnu pagastu**, bet 1931. gadā pārdēvēja par **Cieceres pagastu**. 1935. gadā Kuldīgas apriņķa Cieceres pagasta platība bija 120 km² un tajā dzīvoja 2028 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Brocēnu, Cieceres un Ezeru ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1950. gadā Saldus rajona Brocēniem piešķīra strādnieku ciemata statusu (no 1961. g. — pilsētciemata) un tam pievienoja daļu Brocēnu ciema, izveidojot **Brocēnu lauku teritoriju**. Tai 1956. gadā pievienoja likvidēto Cieceres ciemu. 1992. gadā Brocēniem piešķīra pilsētas tiesības. 1999. gadā daļu lauku teritorijas (Kalnsētas) iekļāva Saldus pilsētā. 2001. gadā Brocēnu pilsēta ar lauku teritoriju iekļāvās jaunveidotajā Brocēnu novadā. 2009. gadā Brocēnu lauku teritorija tika izdalīta kā atsevišķa administratīva vienība un 2010. gadā pārdēvēta par Cieceres pagastu. 2021. gadā Brocēnu novadu iekļāva Saldus novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Emburga, Oškalni, Lielciecere, Brocenmuiža.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Emburga

**Emburga** var būt:
* Emburga — apdzīvota vieta Cieceres pagastā;
* Emburga — apdzīvota vieta Salgales pagastā.
Gaiķu pagasts

**Gaiķu pagasts** ir viena no Saldus novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Cieceres, Šķēdes, Jaunlutriņu, Lutriņu, Saldus un Remtes pagastiem, Tukuma novada Zantes un Vānes pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dzīvene, Ķīšu grava, Imula.

## Vēsture
thumb|270px|Gaiķu (Muižciema) baznīca (pirms 1940).
Mūsdienu Gaiķu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Gaiķu muiža (*Gut Gaiken*, Vecgaiķi), Lielsatiķu muiža (*Gut Groß-Satticken*, Lielsatiķi), Sūbru muiža (*Gut Subern*), Vecsatiķu muiža (*Gut Alt-Satticken*, Satiķi).

Gaiķu pagasta teritorija veidojusies no Gaiķu, Lielsatiķu un Vecsatiķu muižu pagastiem. Dažādos laika posmos ir pastāvējuši kā divi atsevišķi pagasti, tā arī vienots pagasts ar nosaukumu «Gaiķu-Satiķu pagasts». 1935. gadā Kuldīgas apriņķa Gaiķu pagasta platība ir 104 km² un tajā dzīvoja 1958 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Gaiķu un Satiķu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Saldus rajona **Satiķu ciemam** pievieno Gaiķu ciemu. 1961. gadā Satiķu ciemu pārdēvē par **Gaiķu ciemu**. 1990. gadā ciemu reorganizē par pagastu. 2007. gadā Gaiķu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļauj Brocēnu novadā. 2021. gadā Brocēnu novadu iekļāva Saldus novadā.

### Pieminekļi
* Gaiķu luterāņu baznīca
* Gaiķu pilskalns

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Satiķi (pagasta centrs), Gaiķi, Vecgaiķi, Lielsatiķi, Muižciems.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Irbe (1861—1934) — latviešu luterāņu mācītājs, pirmais Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas bīskaps, Saeimas deputāts un sabiedrisks darbinieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Salikts skaitlis

**Salikts skaitlis** ir jebkurš naturāls skaitlis n, tāds, ka n=ab, kur a un b ir naturāli skaitļi, turklāt a > 1 un b > 1. Savādāk to var formulēt šādi: salikts skaitlis ir jebkurš naturāls skaitlis n, kam pastāv dalītājs, kas atšķiras no 1 un n. Pirmajā simtā salikti skaitļi ir 4, 6, 8, 9, 10, 12, 14, 15, 16, 18, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 30, 32, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 40, 42, 44, 45, 46, 48, 49, 50, 51, 52, 54, 55, 56, 57, 58, 60, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 72, 74, 75, 76, 77, 78, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 98, 99, 100.

No saliktu skaitļu definīcijas un pirmskaitļu definīcijas izriet, ka jebkurš naturāls skaitlis, kas lielāks par 1, ir vai nu pirmskaitlis, vai arī salikts skaitlis.

## Skatīt arī
* Dalītājs
* Pirmskaitlis
Solaris Trollino 18

**Solaris Trollino 18** ir posmainais trolejbusu modelis, kuru ražo Polijas uzņēmums Solaris Bus & Coach. Tas tiek ražots kopš 2001. gada.

## Ražošana
Trolejbuss Solaris Trollino 18 ir veidots uz autobusa Solaris Urbino 18 bāzes. Tas ir trīsasu zemās grīdas trolejbuss, kas sastāv no divām daļām. Tās ir savienotas ar šarnīru. Trolejbusa labajā pusē atrodas četras durvis.

Visi trolejbusi ir aprīkoti ar elektroiekārtām *TV Europulse*, ar uzņēmuma "*Cegelec*" asinhrono vilces motoru (piedalās trolejbusa Solaris Trollino 18 AC ražošanā no 2005. gada), kā arī ar *Ganz-Škoda* elektroiekārtu (iepriekš *Ganz*; tiek iebūvēta trolejbusiem Solaris Trollino 18 T no 2001. gada). Papildus tam trolejbusu var aprīkot arī ar dīzeļģeneratoru, lai trolejbuss varētu braukt posmā bez kontaktvadiem.

## Tehniskie parametri
* Garums: 18 m
* Platums: 2,55 m
* Augstums: 3,5 m
* Pašmasa: ?
* Pasažieru ietilpība: 132 cilvēki
** Sēdvietas: 49
** Stāvvietas: 83
* Dzinēja jauda: 175 — 290 kW
* Maksimālais ātrums: ?

## Prototips
Divi trolejbusa Solaris Trollino 18 AC prototipi tika saražoti 2004. un 2005. gadā. Pirmo prototipu piegādāja Šveices pilsētai Vintertūrai, bet otru — Šveices pilsētai *La Chaux-de-Fonds*.

## Piegādes
[thumb|Trolejbuss Solaris Trollino III 18 Ganz-Škoda [Rīga|Rīgā]]
[thumb|Trolejbuss Solaris Trollino 18 [Zalcburga|Zalcburgā]]

Trolejbuss Solaris Trollino 18 tiek ražots kopš 2001. gada.

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

### 

## Skatīt arī
* Sabiedriskais transports Rīgā
* Trolejbusu satiksme Rīgā