open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kastamonu vilājets

thumb|Kastamonu vilājets kartē
**Kastamonu vilājets** (turku: *Vilayet-i Kastamonu*) bija Osmaņu impērijas vilājets Anatolijas ziemeļos. Tā galvaspilsēta bija Kastamonu, un vilājets aptvēra arī Sinopas un Čankiri reģionus. Tas pastāvēja no 1867. līdz 1922. gadam.

## Ārējās saites
Konjas vilājets

thumb|Konjas vilājets kartē
**Konjas vilājets** (turku: *Vilayet-i Konya*) bija Osmaņu impērijas vilājets, kas aptvēra lielu daļu no centrālās Anatolijas, ar galvaspilsētu Konjā. Vilājets tika izveidots pēc 1867. gada reformas un bija viens no lielākajiem Osmaņu impērijas administratīvajiem reģioniem.

Reģions bija etniski un reliģiski daudzveidīgs, tomēr dominējošā iedzīvotāju daļa bija musulmaņi; turklāt tur dzīvoja arī grieķi, armēņi, čerkesi un jiriku kopienas.

Vilājeta ekonomiku noteica lauksaimniecība un lopkopība, īpaši graudu, kokvilnas un augļu ražošana, kā arī piekrastes tirdzniecība. 20. gadsimta sākumā tā nozīmi pastiprināja Bagdādes dzelzceļa izbūve, kas padarīja šo reģionu par stratēģisku transporta un loģistikas mezglu. Pirmā pasaules kara laikā Konjas vilājetam bija militāra un loģistiska nozīme, un pēc Osmaņu impērijas sabrukuma 1920. gadu sākumā tā teritorija tika iekļauta jaunizveidotajā Turcijas Republikā.

## Ārējās saites
Budinas ejālets

thumb|Budinas ejālets kartē
**Budinas ejālets** (turku: *Eyalet-i Budin*) bija Osmaņu impērijas ejālets, kas pastāvēja no 1541. līdz 1686. gadam mūsdienu Ungārijas teritorijā ar galvaspilsētu Budu (tagadējā Budapešta). Tas bija viens no nozīmīgākajiem osmaņu centriem Centrāleiropā.

## Ārējās saites
Alžīrijas ejālets

**Alžīrijas ejālets** (turku: *Cezayir-i Bahr-i Sefid Eyaleti*) bija Osmaņu impērijas province Ziemeļāfrikā, mūsdienu Alžīrijas teritorijā. Formāli tas bija pakļauts Osmaņu sultānam, taču faktiski bija liela pašpārvalde. Pastāvēja no 1518. līdz 1830. gadam, kad Francija iekaroja Alžīru.

## Ārējās saites
Arhipelāga ejālets

thumb|Arhipelāga ejālets (1609)
**Arhipelāga ejālets** (turku: *Cezayir-i Bahr-i Sefid*) bija Osmaņu impērijas ejālets, kas aptvēra Egejas jūras salas. Tas izveidots 1533. gadā un pārvaldīja stratēģiski nozīmīgas salas, tostarp Rodu un Lemnosu.

## Ārējās saites
Dijāribekras ejālets

thumb|Dijāribekras ejālets kartē
**Dijāribekras ejālets** (turku: *Eyalet-i Diyarbekir*) bija Osmaņu impērijas ejālets, kas izveidots 1514. gadā pēc kara ar Sefīdiem. Aptvēra mūsdienu Dijarbakiras reģionu Turcijas dienvidaustrumos un pastāvēja līdz 19. gadsimtam, kad to nomainīja vilājets.

Reģions bija pazīstams ar savu kurdu iedzīvotāju koncentrāciju.

## Vēsture
Dijāribekras ejālets tika izveidots pēc Čaldirāna kaujas (1514), kur Osmaņu sultāns Selims I uzvarēja Sefīdu dinastiju un nostiprināja osmaņu kontroli pār teritorijām, kas vēlāk kļuva par Dijāribekras ejāletu. Šī teritorija bija stratēģiski nozīmīga, jo tā atradās svarīgajos tirdzniecības ceļos, kas savienoja Anatoliju, Mezopotāmiju un Irānu, un bija nozīmīgs reģions ar lielu etnisko un reliģisko dažādību.

Pirmajos gados pēc dibināšanas ejālets tika ievērojami paplašināts, iekļaujot teritorijas, kas mūsdienās veido Dijarbakiras un Mardinas provincēs, kā arī daļēji *Şırnak* un *Batman* teritorijās. Šajā laikā reģions bija nozīmīgs Osmaņu impērijas robežu aizsardzības punkts pret Persiju un citas reģionālās varas.

Ejāletā valdīja bejliki, kas bija vietējie valdnieki, kuru loma bija uzraudzīt administratīvās un militārās funkcijas. Viņiem bija jānodrošina impērijas pārvalde un jāorganizē militārās aizsardzības pret iespējamiem iebrukumiem no kaimiņos esošajām valstīm, īpaši no Persijas un vēlāk no safavīdu un kurdu grupām. 

19. gadsimta sākumā Osmaņu impērijā tika īstenotas reformas, lai modernizētu pārvaldi un centralizētu varu. Šī procesa laikā Dijāribekras ejālets tika reorganizēts un pārvērsts par Dijāribekras vilājetu (1864). Jaunā administratīvā struktūra samazināja vietējo bejliku varu un palielināja sultāna ietekmi.

Reformas, kas notika Osmaņu impērijā, samazināja tradicionālo vietējo valdnieku ietekmi un ieviesa jaunus administratīvos struktūrvienības, piemēram, sandžakus, kas bija zemāka līmeņa administratīvie iedalījumi. Šīs pārmaiņas bija nepieciešamas, lai risinātu impērijas politiskās un ekonomiskās problēmas, kas saistītas ar centrālās varas vājināšanos un pieaugošo etnisko spriedzi.

## Ārējās saites
Edirnes ejālets

thumb|Edirnes ejālets kartē
**Edirnes ejālets** (turku: *Eyalet-i Edirne*) bija Osmaņu impērijas ejālets mūsdienu Turcijas Eiropas daļā. Edirne (agrāk Adrianopole) bija galvaspilsēta, un ejālets bija svarīgs administratīvais centrs 17.–19. gadsimtā.

## Ārējās saites
Kronvalda parka gājēju tilti

thumb|Senākais kājnieku tilts Kronvalda parkā (2009).
thumb|Dzelzbetona kājnieku tilts.
**Kronvalda parka tilti** ir kājnieku tilti Kronvalda parkā pāri Pilsētas kanālam Rīgā. 

## Vēsture
1901. gadā, gatavojoties Rīgas 700 gadu jubilejas svinībām, pie Pilsētas kanāla uzcēla Vecrīgas 17. gadsimta pirmā ceturkšņa ievērojamāko celtņu — Rātsnama, Rīgas torņu, Kaļķu vārtu, vīna pagraba u.c. maketus un kājnieku tiltu pāri kanālam. Vecrīgas celtņu imitācijas vēlāk nojauca, līdz mūsu dienām saglabājies vienīgi mūrniekmeistara Krišjāņa Ķergalvja celtais paviljons.
1982. gadā vietā šeit uzcēla LKP CK Politiskās izglītības namu un monolīta dzelzbetona kājnieku tiltu pāri kanālam.
2024. gadā Rīgas dome izsludināja iepirkumu gājēju tilta atjaunošanai pār Pilsētas kanālu Kronvalda parkā.

## Atsauces
Iriri

**Iriri** () ir upe Brazīlijā, Amazones pietekas Šingu garākā pieteka. Upe sākas Kašimbu grēdā Paras štatā. Plūst ziemeļu—ziemeļaustrumu virzienā caur lietusmežiem Amazones līdzenumā, ieplūst Šingu augšpus Altamirai. Upē daudz krāču un ūdenskritumu, nav kuģojama. Lielākās pietekas ir Kurua (530 km gara), Kateti, Iriri Novu. Krasti mazapdzīvoti, šeit atrodas vairākas indiāņu teritorijas un aizsargājamās dabas teritorijas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ējri ejālets

thumb|Ējri ejālets kartē
**Ējri ejālets** (turku: *Eyalet-i Eğri*) bija Osmaņu impērijas ejālets, kas pastāvēja no 1596. līdz 1687. gadam mūsdienu Ungārijas teritorijā. Tā galvaspilsēta bija Egera. Tas tika izveidots pēc Osmaņu uzvaras pie Mezjokerestešas, bet vēlāk tika zaudēts Hābsburgu uzbrukumos.

## Ārējās saites
Dīķu iela (Daugavpils)

**Dīķu iela** ir iela Daugavpilī, Dzelzceļnieka apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Satiksmes un Muitas ielu, ved ziemeļu virzienā un beidzas krustojumā ar 2. Preču ielu. Ielā ir gan rūpnieciska, gan dzīvojama apbūve.

Dīķu ielas kopējais garums ir aptuveni 595 metri. Visā garumā tā ir divu joslu platumā un klāta ar asfalta segumu. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos. Sabiedriskais transports pa Dīķu ielu nekursē, bet 2. Preču ielā ir 16. autobusu maršruta pietura "Dīķu iela".

Sākotnējais ielas nosaukums bija **Slobodas iela** (), jo Dzelzceļnieka apkaimi tolaik sauca par Slobodu. 1934. gada 7. decembrī iela ieguva nosaukumu **Vanagu iela**, bet padomju laikā tā tika pārdēvēta par **Dīķu ielu**. Šis nosaukums vairs nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Dīķu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Satiksmes iela / Muitas iela
* Svaru iela
* Malu iela / Smiltenes iela
* 2. Preču iela

## Atsauces
Heka makaks

**Heka makaks** () ir primātu kārtas Mērkaķu dzimtas pērtiķu suga, viena no makaku ģints sugām. Iepriekš uzskatīta par Macaca tonkeana pasugu, bet 2001. gadā tā tika klasificēta kā atsevišķa suga. Dzīvo Sulavesi salā Indonēzijā.

Sugas pārstāvji izceļas ar salīdzinoši spēcīgu uzbūvi un garām ekstremitātēm. Muguras pusē kažoks ir melns, krūtis un vēders ir brūngani, ekstremitātes ir pelēcīgi brūnas. Mērkaķa aste ir īsa. Veido hibrīdus ar M. tonkeana un, iespējams, M. nigrescens.

Heka makaki dzīvo 10 līdz 15 īpatņu grupās 100 hektāru platībā. Tēviņi pamet grupu, kurā viņi ir dzimuši, kad tie kļūst seksuāli nobrieduši, un pievienojas citām grupām, lai izvairītos no tuvradniecības. Lai gan Heka makaki spēj kāpt kokos, lielāko daļu sava laika pavada uz zemes, meklējot ziedus, sakņu bumbuļus, asnus, kukaiņus, mīkstmiešus un dažreiz mazus mugurkaulniekus, ko ēst.

Starptautiskā dabas aizsardzības savienība šai sugai ir piešķīrusi aizsardzības statusu "Neaizsargāts", galvenais sugas apdraudējums ir tās dabiskās dzīvotnes samazināšanās.

## Atsauces

## Literatūra
* Thomas Geissmann: *Vergleichende Primatologie.* Springer-Verlag, Berlin u. a. 2003, ISBN 3-540-43645-6. 

## Ārējās saites
*Fotogrāfijas ARKive vietnē
Vasilijs Utkins

**Vasilijs Utkins** (, dzimis , miris ) bija Krievijas sporta žurnālists un komentētājs, televīzijas un radio raidījumu vadītājs, kā arī aktieris un blogeris.

Kļuva pazīstams 1990. gadu vidū kā futbola komentētājs televīzijas kanālos NTV un NTV Plus un kā TV raidījuma "Futbola klubs" vadītājs, kuru pēc slēgšanas televīzijā līdz dzīves pēdējām dienām publicēja savā *[[YouTube]]* kanālā. 2004. un 2005. gadā ieguva TEFI balvu kategorijā "Labākais sporta komentētājs".

2010. gada 1. septembrī tika iecelts par NTV Plus sporta kanālu galveno redaktoru, ieņēma šo amatu līdz pat restrukturizācijai uz *Match TV*, kuru viņš pameta 2015. gadā, kad atteicās strādāt ar Tinu Kandelaki. No 2014. līdz 2015. gadam vadīja izklaides spēļu šovu "Lielais jautājums" kanālā STS. Strādāja par komentētāju *Match TV* (2015–2016) un *[[Eurosport]]* (2016–2017). Kā aktieris sadarbojies ar humora teātri *Kvartet I*.

Daudzi kolēģi, sportisti un plašsaziņas līdzekļi uzskata, ka Utkins radīja mūsdienu sporta žurnālistikas valodu un identitāti Krievijā, kā arī bija sava laika talantīgākais un atpazīstamākais krievvalodīgais futbola komentētājs. Utkins arī bija pazīstams ar savām šokējošajām darbībām un izteikumiem, no kuriem daži pat izraisīja starptautiskus skandālus.

## Nāve
Vasilijs Utkins nomira 2024. gada 19. martā Pirogova slimnīcā Maskavā no plaušu artērijas trombembolijas. 21. martā, pirms spēles starp Krievijas un Serbijas futbola izlasēm, līdzjutēji ar klusuma brīdi godināja komentētāja piemiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Balodis (mākslinieks)

**Pēteris Balodis** (1867—1919) bija latviešu gleznotājs.

Dzimis Lizdēnu muižas dārznieka ģimenē, no 1888. gada studēja glezniecību Pēterburgas Mākslas akadēmijā, bija mākslinieku pulciņa „Rūķis” biedrs. 1894. gadā ieguva trešās pakāpes mākslinieka nosaukumu un pilnveidojās mākslinieka V. Makovska darbnīcā (1894—1896). Viņa darbus izrādīja 1896. gada Latviešu etnogrāfiskajā izstādē.

No 1896. gada strādāja par zīmēšanas skolotāju Arhangeļskas guberņas ģimnāzijā. Apprecējās ar Mariju Kokovinu, meitas Vera (1901) un Marija. Miris 1919. gada novembrī Arhangeļskā.

## Atsauces

## Darbi
Kāršu licēja, Pavasara atmoda, Žēlsirdīgais samarietis.

Meitas Veras Balodes portrets 1919.jpg|Meitas Veras Balodes portrets (1919)
Pēteris Balodis Klosteris.jpg|Klosteris
Austrumjaunbritānijas province

**Austrumjaunbritānijas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā aizņem lielākās no Bismarka arhipelāga salām Jaunbritānijas salas ziemeļaustrumus. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir Kokopo.

Saskaņā ar 2022. gada aplēsēm, Austrumjaunbritānijas provincē dzīvo apmēram 430 000 iedzīvotāju. Iedzīvotāju blīvums ir salīdzinoši augsts — aptuveni 30 cilvēki uz kvadrātkilometru, īpaši Kokopo un Rabaulas apkaimē.

Lielākās etniskās grupas ir *Tolai*, *Baining* un *Pomio* tautas. Tolai tauta veido vairāk nekā pusi no provinces iedzīvotājiem un ir pazīstama ar bagātu kultūras mantojumu, īpaši *Tolai* čaulu naudas sistēmu (tabu), kas dažviet joprojām tiek izmantota tradicionālos darījumos.

Galvenās saziņas valodas ir tokpisins un angļu valoda, bet vietējās kopienās lieto arī vairākas austronēziešu valodas, piemēram, *Kuanua* (*Tolai* valoda). Lielākā daļa iedzīvotāju ir kristieši, pārsvarā Romas katoļi un protestanti, taču saglabājas arī vietējo ticējumu elementi.

Ekonomika galvenokārt balstās uz kokosriekstu, kakao un palmu eļļas audzēšanu, kā arī zvejniecību un mežsaimniecību. Pēdējos gados attīstās arī tūrisms, īpaši Rabaulas līča apkārtnē, kas pazīstama ar vulkānu ainavām, kara laika vrakiem un zemūdens niršanas vietām.

## Ārējās saites
Austrumsepikas province

**Austrumsepikas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā atrodas valsts ziemeļrietumos, aizņem Sepikas upes baseina lielāko daļu, kā arī vairākas piekrastes salas Bismarka jūrā, no kurām lielākās ir Kairiru, Musču un Vokeo. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Vevaka.

## Ārējās saites
Austrumu kalnienes province

**Austrumu kalnienes province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā atrodas valsts centrālajā daļā, kalnainā reģionā. Provinces galvaspilsēta ir Goroka.

## Ārējās saites
Kooperācijas iela (Daugavpils)

**Kooperācijas iela** ir iela Daugavpilī, Daugavas kreisajā krastā, Judovkas apkaimē. Iela sākas strupceļā Daugavas krastā un ved dienvidu virzienā līdz krustojumam ar Lielo ielu. Kooperācijas ielā ir privātmāju apbūve.

Ielas garums ir aptuveni 250 metri, visā garumā tā klāta ar grants segumu. Kooperācijas iela ir šaura, tās sarkano līniju platums ir 6—7 metri. Satiksmes kustība atļauta abos virzienos vienā joslā. Sabiedriskais transports pa Kooperācijas ielu nekursē, bet Lielajā ielā ir 8. un 25. autobusu maršrutu pietura "Kooperācijas iela".

Sākotnējais ielas nosaukums bija **Varšavas iela**, bet pēc Grīvas pilsētas pievienošanas Daugavpilij to pārdēvēja par **Kooperācijas ielu** (arī **Kooperatīvā iela**), un šis nosaukums vairs nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Kooperācijas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaplavas iela
* Lielā iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Centrālā province (Papua-Jaungvineja)

**Centrālā province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā atrodas valsts dienvidaustrumos, Koraļļu jūras piekrastē. Provinces teritorijā kā anklāvs atrodas arī galvaspilsēta Portmorsbi, kas ir arī provinces administratīvais centrs, bet provincē neietilpst. Centrālā province ir viena no valsts daļām, kur plaši izplatīta ir valsts trešā oficiālā valoda hirimotu.

## Ārējās saites
Dienvidu kalnienes province

**Dienvidu kalnienes province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā atrodas valsts rietumdaļā, Hailensas reģionā. Provinces centrs ir Mendi.

## Ārējās saites
Engas province

**Engas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā ir viena no mazākajām, bet blīvāk apdzīvotajām provincēm Hailensas reģionā. Nodēvēta pēc tajā dominējošās engu tautas. Provinces administratīvais centrs ir Vabaga. 

## Ārējās saites
Galfas province

**Galfas province** (,  — ‘Līča province’) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā atrodas valsts dienvidu piekrastē pie Papuas līča, kas tai devis nosaukumu. Provinces administratīvais centrs ir Kerema. 

## Ārējās saites
Helas province

**Helas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas jaunākajām provincēm. Tā tika izveidota 2012. gadā, atdaloties no Dienvidu kalnienes provinces. Provinces centrs ir Tari. Provinces teritorijā nozīmīgas dabasgāzes atradnes.

## Ārējās saites
Madangas province

**Madangas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Atrodas Jaungvinejas salas ziemeļrietumos, tai pieder arī Karkaras, Longailendas, Manamas un vairākas mazākas saliņas Bismarka jūrā. Provinces galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Madanga. Provincē ir gan piejūras, gan kalnu ainavas.

## Ārējās saites
Manusas province

**Manusas province** (, ) ir Papua-Jaungvinejas mazākā province pēc platības. Atrodas Bismarka arhipelāga ziemeļos un aizņem Admiralitātes salas ar tās lielāko salu Manusu, pēc kuras province nodēvēta, kā arī nelielās Rietumu salas Bismarka jūras ziemeļrietumos. Provinces centrs ir Lorengau Manusas salas ziemeļaustrumos.

## Ārējās saites
Milnbejas province

**Milnbejas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā atrodas valsts dienvidaustrumos, ietver Jaungvinejas salas dienvidaustrumu galu ap Milna līci, kas devis provincei nosaukumu, kā arī D'Antrkasto salas, Trobriāna salas un Luiziādu salas Zālamana jūrā. Administratīvais centrs ir Alotau Milna līča krastā.

## Ārējās saites
Morobes province

**Morobes province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm valsts austrumdaļā. Aizņem Jaungvinejas salas ziemeļaustrumu daļu ap Huona līci, kā arī ietver Umboi, Sakaras un Tolokivas salas Vitjaza šaurumā. Galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir valsts otra lielākā pilsēta Lae. Provences nosaukums cēlies no vācu koloniālās administrācijas laika administratīvā un pasta centra Morobes netālu no Laes.

## Ārējās saites
Oro province

**Oro province** (, ), oficiāli — **Ziemeļu province** (), ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm valsts dienvidaustrumos. Aizņem Papuas pussalas ziemeļu daļu Zālamana jūras krastā. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Popondeta. Provinces oficiālais nosaukums mantots no koloniālā laika, kad tā atradās Austrālijas pārvaldītās Papuas teritorijas ziemeļos. Provinces valdība ir ierosinājusi nosaukuma maiņu par godu starpkaru periodā atklātajām zelta iegulām, bet joprojām nav ierosinātas izmaiņas valsts konstitūcijā.

## Ārējās saites
Rietumjaunbritānijas province

**Rietumjaunbritānijas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā atrodas Bismarka arhipelāgā un aizņem Jaunbritānijas salas rietumu daļā, kā arī Lolobau, Garoves, Uneas un citas mazākas salas Bismarka jūrā. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Kimbe.

## Ārējās saites
Jaunīrijas province

**Jaunīrijas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Tā atrodas Bismarka arhipelāgā Bismarka jūras ziemeļaustrumos un aizņem Jaunīrijas salu (7474 km²), kā arī Jaunhannoveres salu (1186 km²), Sentmatiasa salas, Tabaras salas, Lihiras salas, Tangas salas, Feni salas, Djaulu un citas mazākas saliņas. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Kavienga Jaunīrijas salas ziemeļrietumos.

## Ārējās saites
Dživakas province

**Dživakas province** (, ) ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Izveidota 2012. gadā, atdaloties no Rietumu kalnienes provinces, tās nosaukums ir saliktenis no ***Ji'''mi'', ***Wa**ghli'' un ***Ka*'mbia'' — divām kalnu grēdām un ielejas, ko aizņem province. Administratīvais centrs ir Kurumula.

## Ārējās saites
Rietumu province (Papua-Jaungvineja)

**Rietumu province** (, ) ir platības ziņā lielākā Papua-Jaungvinejas province. Tā atrodas valsts dienvidrietumos Flajas upes baseinā, robežojas rietumos ar Indonēziju. Administratīvais centrs ir Daru.

## Ārējās saites
Rietumu kalnienes province

**Rietumu kalnienes province** (, ) ir Papua-Jaungvinejas province Hailansas reģionā. Administratīvais centrs ir valsts trešā lielākā pilsēta Maunthāgena.

## Ārējās saites
Sandaunas province

**Sandaunas province** (,  — ‘Saulrieta province’), agrāk — **Rietumsepikas province** (*West Sepik Province*), ir viena no Papua-Jaungvinejas provincēm. Atrodas valsts ziemeļrietumos, pie robežas ar Indonēziju, aizņem Sepikas upes baseina rietumdaļu un daļu no centrālās kalnienes. Provinces centrs un lielākā pilsēta ir Vanimo Bismarka jūras krastā.

## Ārējās saites
Simbu province

**Simbu province** () jeb **Čimbu province** () atrodas Papua-Jaungvinejas centrālajā augstienē. Tā ir kalnains reģions ar salīdzinoši augstu iedzīvotāju blīvumu. Provinces pārvaldes centrs ir Kundiava. 

## Ārējās saites
Anbāras muhāfaza

**Anbāras muhāfaza** () ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā ir lielākā muhāfaza pēc platības un atrodas Irākas rietumu daļā. Platība aptuveni 138 500 km², iedzīvotāju skaits ap 1,5 miljoniem.

Lielākoties tuksnešaina teritorija, robežojas ar Sīriju, Jordāniju un Saūda Arābiju.

## Ārējās saites
Bābilas muhāfaza

**Bābilas muhāfaza** (arābu: محافظة بابل) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts centrālajā daļā, uz dienvidiem no Bagdādes.

Platība 6468 km², iedzīvotāju skaits ap 2 miljoniem.

Vēsturiski nozīmīga teritorija, kur atradās senā Babilonas pilsēta. Mūsdienās reģions ir lauksaimniecības un kultūras centrs.

## Ārējās saites
Dahūkas muhāfaza

**Dahūkas muhāfaza** (arābu: محافظة دهوك, kurdu: پارێزگای دهوک) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas Irākas ziemeļrietumos, Kurdistānas reģionā, un robežojas ar Turciju un Sīriju.

Platība aptuveni 6 553 km², iedzīvotāju skaits ap 1,3 miljoniem, lielāka daļa no tiem ir kurdi. 

Dahūka ir kalnaina teritorija, populārs tūrisma galamērķis.

## Vēsture
Reģions ir apdzīvots jau no senajiem laikiem: senajos avotos tas pazīstams kā *Beth Nuhadra* (arī *Bit Nuhadra* vai *Naarda*), un teritoriāli tas bija pakļauts dažādām senajām valstīm un impērijām — Asīrijai, Persijai, Partas un Sasanīdu impērijām.

Viduslaikos teritorija bija daļa no kurdu Badinanas emiratūras (*Badinan principality*), kas pastāvēja apmēram no 13. līdz 19. gadsimtam. Šīs emiratūras centrālā vara reizēm mainījās atkarībā no Otomanu vai Persijas ietekmes.

Pēc Osmaņu impērijas vājināšanās un Pirmā pasaules kara beigām, šo teritoriju iekļāva jaunizveidotajā Irākas valstī. Līdz 1969. gadam Dahūka bija daļa no Mosulas (*Nineveh*) provinces.

20. gadsimta gaitā reģions piedzīvoja nopietnas satricināšanas. Kara un politisko pārbīžu dēļ iedzīvotāji tika pārvietoti, lauksaimniecības un ciemu teritorijas tika skartas, kā arī tika īstenota arabizācijas politika, kas centās samazināt kurdu un citu minoritāšu ietekmi.

1970. gados tika noslēgts vienošanās līgums starp Irākas centrālo valdību un kurdu līderiem, kas de facto atzina noteiktas autonomas tiesības Kurdistānas reģionam. Reģions guva papildu nozīmi 1990. gados, īpaši pēc Irākas kara 1991. gadā, kad reģions kļuva relatīvi drošs pat laikā, kad centieni īstenot Irakā autoritāru kontroli vājinājās.

Pēdējo desmitgažu laikā Dahūkas provinces iedzīvotāju skaits ir ievērojami pieaudzis gan no iekšēju migrantu plūsmas, gan no bēgļiem, ko izraisījuši konflikti reģionā (piemēram, Sīrijas karš).

## Ārējās saites
Dijālas muhāfaza

**Dijālas muhāfaza** (arābu: محافظة ديالى) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts austrumu daļā, pie robežas ar Irānu. Platība aptuveni 17 685 km², iedzīvotāju skaits ap 1,6 miljoniem.

Reģions ir pazīstams ar savu lauksaimniecību, īpaši citrusaugļu un dateļu audzēšanu.

## Ārējās saites
Dīkāras muhāfaza

**Dīkāras muhāfaza** (arābu: محافظة ذي قار) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts dienvidu daļā. Platība aptuveni 12 900 km², iedzīvotāju skaits ap 2 miljoniem.

Dīkāra ir slavena ar senajām šumeru pilsētām, tostarp Ūras arheoloģisko vietu.

## Ārējās saites
Erbīlas muhāfaza

**Erbīlas muhāfaza** (arābu: محافظة أربيل, kurdu: پارێزگای هەولێر) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas Irākas ziemeļos, Kurdistānas reģionā. Platība ap 15 074 km², iedzīvotāju skaits ap 2 miljoniem.

Muhāfazas centrs Erbīla ir viena no vecākajām nepārtraukti apdzīvotajām pilsētām pasaulē.

## Ārējās saites
Halebdžas muhāfaza

**Halebdžas muhāfaza** (arābu: محافظة حلبجة, kurdu: پارێزگای هەڵەبجە) ir viena no Irākas 18 muhāfazām, izveidota 2014. gadā. Tā atrodas Irākas ziemeļaustrumos, Kurdistānas reģionā, pie robežas ar Irānu.

Platība ap 3 070 km², iedzīvotāju skaits ap 300 000.

## Vēsture
thumb|left|1988. gada ķīmiskā uzbrukuma upuru ģimeņu kapi Halebdžā
Halebdža ir traģiski pazīstama ar 1988. gada ķīmisko uzbrukumu. Šis uzbrukums notika Irākas–Irānas kara beigās un bija daļa no Irākas valdības kampaņas pret kurdu iedzīvotājiem, kas pazīstama kā "*Anfal*" operācija, ko īstenoja diktatora Sadama Huseina režīms. Uzbrukuma rezultātā dažu minūšu laikā gāja bojā aptuveni 5000 civiliedzīvotāju, galvenokārt sievietes un bērni. Vēl desmitiem tūkstošu cilvēku guva smagus ievainojumus vai ilgas veselības problēmas, tostarp elpošanas ceļu slimības, ādas bojājumus, vēzi un ģenētiskas mutācijas, kas skāra arī nākamās paaudzes. Irākas valdība uzskatīja Halabdžas iedzīvotājus par nodevējiem, jo viņi atbalstīja Irānas spēkus, kas tajā brīdī bija ieņēmuši pilsētu. Uzbrukums bija represīvs akts ar mērķi iebiedēt kurdu tautu un izrēķināties ar jebkādu pretošanos.

## Ārējās saites
Bagdādes muhāfaza

**Bagdādes muhāfaza** (arābu: محافظة بغداد) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts centrālajā daļā un ir Irākas galvaspilsētas Bagdādes administratīvais reģions. Platība aptuveni 4555 km², iedzīvotāju skaits pārsniedz 7 miljonus, padarot to par visapdzīvotāko Irākas muhāfazu.

Bagdādes muhāfaza ir politiskais, ekonomiskais un kultūras centrs, kur atrodas daudzas valdības iestādes, universitātes un vēsturiskas vietas.

## Ārējās saites
Basras muhāfaza

**Basras muhāfaza** (arābu: محافظة البصرة) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts dienvidu daļā, pie Persijas līča un robežojas ar Kuveitu un Irānu.

Platība aptuveni 19 070 km², iedzīvotāju skaits ap 2,6 miljoniem.

Basra ir Irākas svarīgākais naftas rūpniecības centrs, un tajā atrodas ostas un Irākas vienīgā piekļuve jūrai.

## Ārējās saites
Kādisījas muhāfaza

**Kādisījas muhāfaza** (arābu: محافظة القادسية) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts centrālajā dienvidu daļā. Platība ap 8153 km², iedzīvotāju skaits ap 1,2 miljoniem.

Reģions ir nosaukts pēc vēsturiskās Kādisījas kaujas. Mūsdienās pazīstams ar lauksaimniecību un ezeriem.

## Ārējās saites
Kirkūkas muhāfaza

**Kirkūkas muhāfaza** (arābu: محافظة كركوك, kurdu: پارێزگای که‌رکووک) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts ziemeļcentrālajā daļā. Platība ap 9679 km², iedzīvotāju skaits ap 1,6 miljoniem.

Reģions ir etniski daudzveidīgs un bagāts ar naftas resursiem. Kirkūka ir viens no galvenajiem Irākas naftas ieguves centriem.

## Ārējās saites
Meisānas muhāfaza

**Meisānas muhāfaza** (arābu: محافظة ميسان) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts dienvidaustrumos, pie robežas ar Irānu. Platība aptuveni 16 072 km², iedzīvotāju skaits ap 1 miljonu.

Reģions ir pazīstams ar purviem, ekosistēmām un bagātīgiem naftas resursiem.

## Ārējās saites
Mutannas muhāfaza

**Mutannas muhāfaza** (arābu: محافظة المثنى) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts dienvidrietumu daļā. Platība aptuveni 51 740 km², iedzīvotāju skaits ap 800 000.

Tā ir viena no vismazāk apdzīvotajām muhāfazām un sastāv galvenokārt no tuksnešiem un lauksaimniecības zemēm.

## Ārējās saites
Nīnavas muhāfaza

**Nīnavas muhāfaza** (arābu: محافظة نينوى) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts ziemeļrietumos. Platība aptuveni 37 323 km², iedzīvotāju skaits ap 3,5 miljoniem.

Galvaspilsēta ir Mosula, viena no senākajām pilsētām pasaulē.

## Ārējās saites
Saladīna muhāfaza

**Saladīna muhāfaza** (arābu: محافظة صلاح الدين) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts centrālajā daļā. Platība ap 24 751 km², iedzīvotāju skaits ap 1,4 miljoniem.

Nosaukta par godu vēsturiskajam karavadonim Saladīnam. Galvenā pilsēta ir Tikrīta.

## Ārējās saites
Nedžefas muhāfaza

**Nedžefas muhāfaza** (arābu: محافظة النجف) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts centrālajā daļā. Platība ap 28 824 km², iedzīvotāju skaits ap 1,5 miljoniem.

Nedžefa ir viens no svarīgākajiem šiītu islāma centriem.

## Ārējās saites
Kerbelas muhāfaza

**Kerbelas muhāfaza** (arābu: محافظة كربلاء) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts centrālajā daļā. Platība ap 5034 km², iedzīvotāju skaits ap 1,1 miljonu.

Kerbela ir viens no nozīmīgākajiem šiītu islāma svētceļojumu centriem, kur atrodas imāma Huseina mauzolejs.

## Ārējās saites
Suleimānījas muhāfaza

**Suleimānījas muhāfaza** (arābu: محافظة السليمانية, kurdu: پارێزگای سلێمانی) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts ziemeļaustrumos, Kurdistānas reģionā. Platība ap 17 023 km², iedzīvotāju skaits ap 2,1 miljonu.

Kopš 1991. gada — Brīvā Kurdistānas sastāvā (tagad Kurdistānas autonomais reģions). To pārvalda Kurdistānas Patriotiskās savienības administrācija.

Suleimānīja ir kultūras un izglītības centrs ar kalnainu ainavu.

## Ārējās saites
Vāsitas muhāfaza

**Vāsitas muhāfaza** (arābu: محافظة واسط) ir viena no Irākas 18 muhāfazām. Tā atrodas valsts austrumu daļā, pie robežas ar Irānu. Platība ap 17 153 km², iedzīvotāju skaits ap 1,4 miljoniem.

Reģions ir bagāts ar lauksaimniecības resursiem, pateicoties Tigras upei.

## Ārējās saites
Farāhas vilajets

**Farāhas province** () ir viena no Afganistānas 34 provincēm, kas atrodas valsts rietumos, pie robežas ar Irānu. Provinces platība ir 48 000 km², iedzīvotāju skaits apmēram 500 000—600 000 cilvēku.

## Ārējās saites
Farjabas vilajets

**Farjabas vilajets** () ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts ziemeļrietumos, pie robežas ar Turkmenistānu. Provinces platība ir apmēram 20 000 km², iedzīvotāju skaits ir ap 1 000 000 cilvēku. Vilajeta centrs un lielākā pilsēta ir Majmana.

## Ārējās saites
Houstas vilajets

**Houstas vilajets** () ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts dienvidaustrumos, pie robežas ar Pakistānu. Provinces platība ir apmēram 4200 km², iedzīvotāju skaits apmēram 600 000—700 000 cilvēku. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Housta.

## Ārējās saites
Kāpīsa

**Kāpīsas vilajets** () ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts ziemeļaustrumu daļā, netālu no galvaspilsētas Kabulas. Provinces platība ir apmēram 1900 km², iedzīvotāju skaits apmēram 400 000—450 000 cilvēku. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Mahmūderākī.

## Ārējās saites
Kondozas vilajets

**Kondozas vilajets** (, ) ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts ziemeļos, pie robežas ar Tadžikistānu. Provinces platība ir apmēram 8000 km², iedzīvotāju skaits apmēram 1 000 000 cilvēku. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Kondoza.

## Ārējās saites
Konaras vilajets

**Konaras province** (, ) ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts austrumos, kalnainā apvidū pie robežas ar Pakistānu. Provinces platība ir apmēram 4300 km², iedzīvotāju skaits apmēram 500 000 cilvēku. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Asadābāda.

## Ārējās saites
Lagmāna

**Lagmānas vilajets** (, , *laghmân*) ir viena no Afganistānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībām, kas atrodas valsts austrumu daļā. Tā robežojas ar Nangarhāras vilajetu austrumos, Kāpisas vilajetu un Kabulas vilajetu rietumos, kā arī ar Nuristānas vilajetu ziemeļos. Administratīvais centrs ir Mehtarlāma. Lagmānas vilajeta platība ir aptuveni  km2, un 2021. gadā tajā dzīvoja vairāk nekā  iedzīvotāju. Vilajetā dzīvo dažādas tautības, tostarp puštuni, tadžiki un pašaji, un tas ir pazīstams ar savu ainavisko reljefu, lauksaimniecību un ūdens resursiem, ko nodrošina Alingāras un Alishangas upes.

## Ārējās saites
Lougara

**Lougaras vilajets** () ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts centrālajos dienvidaustrumos, netālu no Kabulas. Provinces platība ir apmēram 3800 km², iedzīvotāju skaits apmēram 400 000—500 000 cilvēku. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Polealāma.

## Ārējās saites
Goura

**Gouras vilajets** () ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts centrālrietumu daļā. Provinces platība ir apmēram 36 000 km², iedzīvotāju skaits ir ap 700 000 cilvēku. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Čagčarāna.

## Ārējās saites
Kabulas vilajets

**Kabulas vilajets** () ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts austrumu centrā, iekļauj galvaspilsētu Kabulu. Provinces platība ir apmēram 4500 km², iedzīvotāju skaits pārsniedz 5 miljonus cilvēku.

## Ārējās saites
Nīmrūza

**Nīmrūzas vilajets** () ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts dienvidrietumos, pie robežas ar Irānu un Pakistānu. Provinces platība ir apmēram 43 000 km², iedzīvotāju skaits apmēram 200 000—300 000 cilvēku. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Zarandža.

## Ārējās saites
Paktija

**Paktijas vilajets** (puštu un ) ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts dienvidaustrumos, pie robežas ar Pakistānu. Provinces platība ir apmēram 6400 km², iedzīvotāju skaits apmēram 600 000 cilvēku. Admnistratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Gardīza.

## Ārējās saites
Pandžšīra

**Pandžšīras vilajets** (,  — ‘piecas lauvas’) ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts ziemeļaustrumos, kalnainā apvidū. Provinces platība ir apmēram 3600 km², iedzīvotāju skaits apmēram 170 000 cilvēku. Vilajeta centrs un lielākā pilsēta ir Bāzāraka.

## Ārējās saites
Parvāna

**Parvānas vilajets** (puštu un ) ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts centrālajā daļā, uz ziemeļiem no Kabulas. Provinces platība ir apmēram 6 000 km², iedzīvotāju skaits apmēram 700 000 cilvēku. Vilajeta centrs un lielākā pilsēta ir Čārīkāra.

19. gadsimtā Parvāna bija svarīgs reģions Afganistānas apvienošanas procesā. Dosts Mohameds Hans, kurš valdīja no 1826. līdz 1863. gadam, veica vairākas kampaņas, lai apvienotu dažādās Afganistānas daļas, tostarp Parvānu, zem vienas valdības. Viņa valdīšanas laikā reģions kļuva par nozīmīgu politisko centru. Britu iejaukšanās Afganistānā, īpaši Pirmajā anglo-afgāņu karā (1839–1842), ietekmēja arī Parvānu.

Pēc Padomju Savienības armijas izvēšanas no Afganistāna 1989. gadā un pilsoņu kara, kas sekoja, talibi 1996. gadā pārņēma varu valstī. Parvāna, kā daļa no Kabulas provinces, bija pakļauta talibu režīmam, kas ieviesa stingru šariata likumu un ierobežoja cilvēktiesības, īpaši sievietēm.

Pēc talibu režīma gāšanas 2001. gadā un starptautiskās koalīcijas spēku klātbūtnes, Parvāna piedzīvoja atjaunošanas un attīstības periodu. Tomēr drošības situācija un talibu atgriešanās 2021. gadā ietekmēja arī šo reģionu.

## Ārējās saites
Tahāra

**Tahāras vilajets** (, , *Takhār*) ir viena no Afganistānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībām, kas atrodas valsts ziemeļaustrumos. Tā robežojas ar Kundūzas vilajetu rietumos, Bādgisas vilajetu ziemeļrietumos, Badahšānas vilajetu austrumos, Pandžšīras vilajetu un Baglānas vilajetu dienvidos, kā arī ar Tadžikistānus ziemeļos. Administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Tālogāna. Tahāras vilajeta platība ir aptuveni  km2, un 2021. gadā tajā dzīvoja vairāk nekā  miljoni iedzīvotāju. Vilajetā dzīvo dažādas etniskās grupas, tostarp tadžiki, uzbeki un puštuni.

## Ārējās saites
Vardaka

**Vardakas vilajets** (puštu un ) ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts centrālajā daļā, netālu no Kabulas. Provinces platība ir apmēram 9900 km², iedzīvotāju skaits apmēram 600 000 cilvēku. Vilajeta centrs un lielākā pilsēta ir Maidanšahra.

Provincē dominē kalnains reljefs, kas ir raksturīgs Centrālajam Afganistānas augstienēm. Vardaka robežojas ar Kabulas, Bāmijānas, Gaznī un Parvānas vilajetiem. Klimats ir kontinentāls ar salīdzinoši aukstām ziemām un karstām vasarām.

Lielākā daļa iedzīvotāju ir puštuni, bet dzīvo arī hazareji, tadžiki un citu tautību pārstāvji. Galvenās valodas ir puštu un dari.

Ekonomika pārsvarā balstās uz lauksaimniecību — tiek audzēti kvieši, mieži, kartupeļi, augļi (īpaši ābolu un aprikožu dārzi). Dažās vietās tradicionāli nodarbojas ar lopkopību. Rūpniecība ir maz attīstīta.

Vardakas vilajets ir pazīstama ar vēsturiskām cīņām pret svešzemju iebrucējiem — sākot no britu karagājieniem 19. gadsimtā līdz pat mūsdienu konfliktiem.

## Ārējās saites
Zābola

**Zābolas vilajets** (, , *Zâbol*) ir viena no Afganistānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībām, kas atrodas valsts dienvidos. Tas robežojas ar Gaznes vilajetu ziemeļos, Paktīkas vilajetu austrumos, Kandahāras vilajetu rietumos, kā arī ar Pakistānas Balučistānas provinci dienvidos. Administratīvais centrs ir Galāta. Zābolas vilajeta kopējā platība ir ap  km2, un, pēc 2021. gada datiem, tajā dzīvo vairāk nekā  iedzīvotāju, galvenokārt puštuni. Reģions ir kalnains, ar ierobežotām lauksaimniecības iespējām un vāji attīstītu infrastruktūru.

## Ārējās saites
Paktīka

**Paktīkas vilajets** (, ) ir viena no Afganistānas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienībām, kas atrodas valsts dienvidaustrumos. Tā robežojas ar Gaznes vilajetu rietumos, Paktijas vilajetu ziemeļos, Hostas vilajetu austrumos un ar Pakistānas Haibaras Pahtūnhvas provinci dienvidos un austrumos. Administratīvais centrs ir Šarana. Paktīkas vilajeta platība ir aptuveni  km2, un, pēc 2021. gada aplēsēm, tajā dzīvo ap  iedzīvotāju. Reģions pārsvarā sastāv no kalnainas un pussausas ainavas, un lielāko daļu iedzīvotāju veido puštuni.

## Ārējās saites
Barisālas apgabals

**Barisālas apgabals** (bengāļu: বরিশাল বিভাগ) ir viens no Bangladešas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts dienvidu daļā pie Bengālijas līča. Apgabals tika izveidots 1993. gadā, un tā administratīvais centrs ir Barisālas pilsēta. 

Barisālas apgabala platība ir aptuveni 13 300 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 8 miljonus cilvēku.

## Ārējās saites
Khulnas apgabals

**Khulnas apgabals** (, *Khulanā bibhāga*) ir viens no Bangladešas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts dienvidrietumu daļā, pie Bengālijas līča, un robežojas ar Indiju. Apgabals tika izveidots 1960. gados, un tā administratīvais centrs ir Khulnas pilsēta.

Khulnas apgabala platība ir aptuveni 22 300 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 17 miljonus cilvēku.

## Ārējās saites
Sarepolas vilajets

**Sarepolas vilajets** (puštu un ) ir viens no Afganistānas vilajetiem valsts ziemeļrietumos. Provinces platība ir apmēram 16 000 km², iedzīvotāju skaits apmēram 500 000 cilvēku. Vilajeta centrs un lielākā pilsēta ir Sarepola.

## Ārējās saites
Čitagongas apgabals

**Čitagongas apgabals** (, *Caṭṭagrāma bibhāga*) ir viens no Bangladešas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts dienvidaustrumu daļā pie Bengālijas līča, un robežojas ar Mjanmu un Indiju. Apgabals tika izveidots 1829. gadā, un tā administratīvais centrs ir Čitagongas pilsēta.

Čitagongas apgabala platība ir aptuveni 33 900 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 28 miljonus cilvēku.

## Ārējās saites
Ranpuras apgabals

**Ranpuras apgabals** (, *Rampura bibhāga*) ir viens no Bangladešas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts ziemeļos, robežojas ar Indiju. Apgabals tika izveidots 2010. gadā, un tā administratīvais centrs ir Ranpuras pilsēta.

Ranpuras apgabala platība ir aptuveni 16 200 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 17 miljonus cilvēku.

## Ārējās saites
Siletas apgabals

**Siletas apgabals** (, *Silēṭa bibhāga*) ir viens no Bangladešas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts ziemeļaustrumos, robežojas ar Indiju. Apgabals tika izveidots 1998. gadā, un tā administratīvais centrs ir Siletas pilsēta.

Siletas apgabala platība ir aptuveni 12 300 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 11 miljonus cilvēku.

## Ārējās saites
Andidžonas vilojats

**Andidžonas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Andidžonas pilsēta. Atrodas valsts austrumos, aizņem Ferganas ielejas austrumu daļu Karadarjas krastos. Robežojas ziemeļaustrumos, austrumos un dienvidaustrumos ar Kirgizstānu, dienvidrietumos — ar Fergānas vilojatu, bet ziemeļrietumos — ar Namanganas vilojatu. Administratīvi vilojats dalās 14 tumanos (rajonos) un 2 vilojata pilsētās (Andidžona un Honoboda).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība izveidota 1941. gada 6. martā kā Uzbekijas PSR **Andižānas apgabals** ar centru Andižānas pilsētā, izdalot no Fergānas apgabala 12 rajonus un Andižānas un Ļeņinskas pilsētas. 1960. gadā Andižānas apgabalam pievienoja likvidēto Namangānas apgabalu, bet to atjaunoja iepriekšējās robežās jau 1967. gadā. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Buhāras vilojats

**Buhāras vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Buhāras pilsēta. Atrodas valsts rietumdaļā, aizņem tuksnešainas stepes Kizilkuma dienvidos Amudarjas labajā krastā, no pārējā Kizilkuma vilojata teritoriju atdala Kuldžuktova grēda. Robežojas dienvidos—dienvidrietumos ar Turkmenistānu, ziemeļrietumos — ar Horezmas vilojatu un Karakalpakstānu, ziemeļos un ziemeļaustrumos — ar Navoji vilojatu, dienvidaustrumos — ar Kaškadarjas vilojatu. Administratīvi dalās 11 tumanos (rajonos) un 2 vilojata pilsētās (Buhāra un Kogona).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība pirmoreiz izveidota 1938. gadā kā Uzbekijas PSR **Buhāras apgabals** ar centru Buhārā; tā iekļāva plašas teritorijas bijušā Buhāras emirāta un vēlākās Buhāras SPR teritorijā, tajā skaitā arī Karši, Šahrisabzu un Termizu. 1941. gadā no Buhāras apgabala tika izdalīts Surhandarjas apgabals ar centru Termizā, bet 1943. gadā — Kaškadarjas apgabals ar centru Karši. 1982. gadā no apgabala ziemeļdaļas tika nodalīts jaunizveidotais Navoji apgabals ar centru Navoji pilsētā. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Fergānas vilojats

**Fergānas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Fergānas pilsēta. Atrodas valsts austrumos, aizņem Ferganas ielejas dienviddaļu. Robežojas ziemeļos ar Namanganas un Andidžonas vilojatiem, austrumos un dienvidos — ar Kirgizstānu, bet rietumos — ar Tadžikistānu. Rištonas tumans un divas Fergānas tumana daļas ir anklāvi Kirgizstānas teritorijā. Administratīvi vilojats dalās 15 tumanos (rajonos) un 4 vilojata pilsētās (Fergāna, Kokanda, Margilona un Kuvasoja).

## Vēsture
Vilojats atrodas teritorijā, kur agrāk pastāvēja Kokandas haniste, bet pēc tās pakļaušanas Krievijas Impērijai un vairāku sacelšanos apspiešanas — Krievijas Turkestānas Fergānas apgabals ar centru jaundibinātajā Novijmargelanā. Pēc boļševiku apvērsuma un pilsoņu kara Fergānas ielejā no 1926. līdz 1930. gadam pastāvēja Uzbekijas PSR **Fergānas apvidus** (*Ферганский округ*) ar centru Kokandas pilsētā. 1938. gadā tā vietā tika izveidots **Fergānas apgabals** ar centru Fergānas pilsētā. 1941. gadā no Fergānas apgabala nodalīja jaunizveidotos Andižānas un Namangānas apgabalus. 1960. gadā likvidēja Namangānas apgabalu ut tā četrus rajonus pievienoja Fergānas apgabalam, bet 1967. gadā Namangānas apgabalu atjaunoja un trīs rajonus atgrieza tā sastāvā. 1967. gadā Namangānas apgabalam atgrieza arī Papas rajonu. 
Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Dakas apgabals

**Dakas apgabals** (, *Ḍhākā bibhāga*) ir viens no Bangladešas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts centrālajā daļā, un tā administratīvais centrs ir valsts galvaspilsēta Daka.

Dakas apgabala platība ir aptuveni 20 500 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 44 miljonus cilvēku.

## Ārējās saites
Maimansinhas apgabals

**Maimansinhas apgabals** (, *Maẏamanasinha bibhāga*) ir viens no Bangladešas administratīvajiem apgabaliem. Tas atrodas valsts ziemeļu daļā, robežojas ziemeļos ar Indiju. Apgabals tika izveidots 2015. gadā, un tā administratīvais centrs ir Maimansinhas pilsēta.

Maimansinhas apgabala platība ir aptuveni 10 500 km², un iedzīvotāju skaits pārsniedz 12 miljonus cilvēku.

## Ārējās saites
Horezmas vilojats

**Horezmas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Urgančas pilsēta. Atrodas valsts ziemeļrietumos, aizņem daļu no Horezmas oāzes Amudarjas krastos starp Kizilkumu ziemeļos un Karakumu dienvidos; ģeogrāfiski sastāv no divām daļām, starp kurām ir šaura Karakalpakstānas strēle ap maģistrālo apūdeņošanas kanālu. Robežojas dienvidos un rietumos ar Turkmenistānu, ziemeļs — ar Karakalpakstānu, bet austrumos — ar Buhāras vilojatu. Administratīvi dalās 11 tumanos (rajonos) un 2 vilojata pilsētās (Urganča un Hiva).

## Vēsture
Horezmas vilojats atrodas teritorijā, kur agrāk pastāvēja ievērojami plašākās Horezmas valsts un vēlāk Hivas haniste. Pēc tās pēcteces Horezmas SPR sadalīšanas 1925. gadā tās lielāko daļu iekļāva Turkmēnijas PSR un Karakalpakijas autonomajā apvidū, bet Uzbekijas PSR daļā izveidoja Horezmas apvidu (*Хорезмский округ*). Tagadējā administratīvā vienība pirmoreiz izveidota 1925. gadā kā Uzbekijas PSR **Horezmas apgabals** ar centru Hivā, kas jau nākamajā gadā tika likvidēta. No jauna Horezmas apgabals tika izveidots 1938. gadā ar centru Urgančā. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Kaškadarjas vilojats

**Kaškadarjas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem valsts dienvidu daļā. Atrodas Kaškadarjas upes baseinā; tā austrumdaļā iestiepjas Hisora un Zarafšonas grēdas. Vilojata administratīvais centrs ir Karši pilsēta. Robežojas ar Tadžikistānu un Surhondarjas vilojatu austrumos, Turkmenistānu dienvidos, Buhāras vilojatu rietumos un Navoji un Samarkandas vilojatiem ziemeļos. Administratīvi daļās 14 tumanos (rajonos) un 2 vilojata pilsētās (Karši un Šahrisabza).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība pirmoreiz izveidota 1925. gadā kā Uzbekijas PSR Kaškadarjas apgabals, bet pēc gada tika likvidēta. Otro reizi Kaškadarjas apgabals izveidots 1943. gadā, nodalot no Buhāras apgabala. 1960. gadā apgabals tika likvidēts, teritoriju pievienojot Surhondarjas apgabalam, bet 1964. gadā atjaunots. 1986.—1989. gadā apgabala vadītājs bija vēlākais Uzbekistānas pirmais prezidents Islams Karimovs. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Namanganas vilojats

**Namanganas vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Namanganas pilsēta. Atrodas valsts austrumu daļā, aizņem Ferganas ielejas ziemeļdaļu Sirdarjas labajā krastā. Robežojas ziemeļos un austrumos — ar Kirgizstānu, dienvidaustrumos — ar Andidžonas vilojatu, dienvidos — ar Fergānas vilojatu, bet rietumos — ar Tadžikistānu un Taškentas vilojatu. Administratīvi vilojats dalās 13 tumanos (rajonos) un 1 vilojata pilsētā (Namangana).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība izveidota 1941. gada 6. martā kā Uzbekijas PSR **Namanganas apgabals** ar centru Namanganas pilsētā, izdalot no Fergānas apgabala 9 rajonus un Namanganas un Čustas pilsētas. 1960. gadā apgabals tika likvidēts un iekļauts Andižānas apgabalā, bet atjaunots iepriekšējās robežās 1967. gadā. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites
Navoji vilojats

**Navoji vilojats** () ir viens no Uzbekistānas administratīvajiem vilojatiem, tā administratīvais centrs ir Navoji pilsēta. Atrodas valsts centrālajā daļā, lielākajā daļā teritorijas plešas Kizilkuma tuksnesis, bet vilojata centrs Navoji atrodas Zarafšonas ielejā, ko no ziemeļdaļas atdala Oktova un Nurotas grēdas. Robežojas ziemeļos un ziemeļaustrumos ar Kazahstānu, austrumos — ar Džizahas vilojatu, dienvidaustrumos — ar Samarkandas vilojatu, dienvidos — ar Kaškadarjas vilojatu, dienvidrietumos — ar Buhāras vilojatu, bet ziemeļrietumos — ar Karakalpakstānu. Administratīvi dalās 8 tumanos (rajonos) un 3 vilojata pilsētās (Navoji, Gozgona un Zarafšona).

## Vēsture
Tagadējā administratīvā vienība pirmoreiz izveidota 1982. gadā kā Uzbekijas PSR **Navoji apgabals** ar centru Navoji pilsētā, izdalot teritorijas no Karakalpakijas APSR un Buhāras un Samarkandas apgabaliem; daļa jaunā apgabala teritorijas ziemeļdaļā līdz 1956. gadam bija Kazahijas PSR sastāvā. 1988. gadā Navoji apgabals tika apvienots ar Samarkandas apgabalu, bet 1989. gadā 7 bijušā Navoji apgabala rajonus pievienoja Buhāras apgabalam. 1992. gadā pēc Uzbekistānas neatkarības iegūšanas Navoji vilojats tika atjaunots iepriekšējās robežās. Nomenklatūras vārds «vilojats» tiek piemērots kopš Uzbekistānas neatkarības iegūšanas 1991. gadā; uzbeku valodā tas arī pirms tam piemērots apgabala līmeņa administratīvajām vienībām.

## Ārējās saites