open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Varakļānu pagasts

**Varakļānu pagasts** () ir viena no Madonas novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Varakļānu pilsētu un Barkavas, Murmastienes pagastiem, Jēkabpils novada Atašienes pagastu, Preiļu novada Sīļukalna pagastu un Rēzeknes novada Dekšāru pagastu.

## Daba
Kopējā pagasta teritorija ir 99170 ha, no tiem meži aizņem 2870 ha, lauksaimniecības zeme 5357 ha.

### Hidrogrāfija

#### Upes
Strodauka

Cauri pagastam tek Kažauka, Malmuta, Teicija, Varakļānu strauts, Kažova un Brieža grāvis, pagastā atrodas daļa no Meirānu kanāla.

## Vēsture
Pirmās ziņas vēsturiskos dokumentos par Varakļānu pagastu ir no 1872. gada. 1935. gadā Rēzeknes apriņķa Varakļānu pagasta teritorija bija 290,6 km² un tajā dzīvoja 7582 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Atspuku, Bērzkalnieku, Dekšāres, Kristeļu, Maurānu, Strodu un Varakļānu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Varakļānu ciems** ietilpis Viļānu apriņķī (1947—1949) un Varakļānu (1949—1956), Viļānu (1956—1962), Rēzeknes (1962—1963) un Madonas (pēc 1963. gada) rajonos. Varakļānu ciemam 1951. gadā pievienoja likvidētā Bērzkalnieku ciema kolhoza «Gaišais ceļš» teritoriju, 1954. gadā — likvidētos Strodu un Maurānu ciemus. Varakļānu ciemu likvidēja 1956. gadā, teritoriju pakļaujot Varakļānu pilsētai kā **Varakļānu lauku teritoriju**. 1962. gadā padomju saimniecības «Varakļāni» teritoriju pievienoja Murmastienes ciemam, bet 1965. gadā likvidēto Stirnienes ciemu pievienoja Varakļānu lauku teritorijai. 1973. gadā Varakļānu ciemu atjaunoja, tā teritorijā iekļaujot Varakļānu lauku teritorijas kolhoza «Latgale» teritoriju. 1979. gadā Varakļānu ciemam pievienoja daļu Murmastienes ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Varakļānu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Varakļānu novadā. 2025. gadā Varakļānu novadu iekļāva Madonas novadā.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Nacionālais sastāvs

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotas vietas ir **[[Stirnienes muiža]]** (pagasta centrs), Kokari (bijušais pagasta centrs) un Stirniene (Stiernine).
Grozas, Puntuži.

### Ievērojamas personības
* Konstantīns Strods-Plencinīks (1908—1999), latviešu rakstnieks, rakstīja latviešu un latgaliešu valodā.

## Saimniecība

### Transports
Cauri pagastam iet šoseja Jēkabpils-Rēzekne-Ludza-Krievijas robeža (A12), 1. šķiras autoceļš Madona-Varakļāni (P84) un dzelzceļa līnija Rēzekne - Krustpils, pagastā atrodas Stirnienes dzelzceļa stacija.

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Salājs (Vestienas pagasts)

**Salājs** ir ezers Madonas novada Vestienas pagastā, 1 km attālumā no Vestienas. Ezera platība ir 44,4 ha, vidējais dziļums 2,9 m, maksimālais dziļums 5,9 m. Caurteces ezers, tajā ietek Miltupīte no Ilziņa ezera un Rēzēnu strauts, iztek Saltupe uz Sudārdiņu. Ezers atrodas Vestienas aizsargājamo ainavu apvidū. Ezerā atrodas 3 salas, kuru kopējā platība ir 1,5 ha. Ezera dibens ir smilšains, bet līčos dūņains. Ezerā un tā krasta joslā aug niedres, kosas, meldri, ežgalvītes, peldošās glīvenes, lēpes, ūdensrozes, spožās glīvenes. Ezerā sastopamās zivis ir rauda, asaris, līdaka, plaudis, karūsa un līnis.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
Sietnieku ezers

**Sietnieku ezers** atrodas Madonas novada Vestienas pagastā pie robežas ar Jumurdas pagastu. Tas atrodas Vestienas aizsargājamo ainavu apvidū, ietilpst Vējavas ezeru virknē. Caurteces ezers, tajā ietek strauts no Vidusezera, iztek Ogres pieteka Ilzīte. Sietnieku ezeru kopā ar Vidusezeru sauc par Lepu ezeriem.

## Raksturojums
Ezera platība ir 26,5 ha, vidējais dziļums 2 m, maksimālais dziļums 5,5&nbsp;m. Divas salas ar kopējo platību 0,1 ha. Ezera dibens ir smilšains ar dūņu un sapropeļa kārtu, krasti — slīkšņaini. pārpurvojušies. Pārpurvošanos rada samazināta ūdens notece, ko var izraisīt gan senāka bebru darbība (aizdambētas notekas), gan ezera aizaugšana.

Tuvākās apdzīvotās vietas ir Vējava (4 km) un Vestiena (5 km). Ezera krastos ir salīdzinoši sliktas peldvietas.

## Biocenoze
Ezers stipri aizaudzis, tajā aug niedres, meldri, kosas, kalmes, cūkauši, cirvenes, baltās ūdensrozes, dzeltenās un sīkās lēpes, mazlēpes, ežgalvītes, peldošās glīvenes, mazie un trejdaivu ūdensziedi, glīvenes (spožās, skaujošās u.c.), pūslenes, mieturu daudzlapes, pusgrimušās raglapes, ūdensgundegas, elodejas, hāras, elši. 

Tajā sastopamās zivis ir rauda, rudulis, līnis, asaris, līdaka, vēdzele, plaudis, karūsa. Ezerā dzīvo arī neliels skaits vēžu, ligzdo pīles.

## Aizsargājamie biotopi
Sietnieku ezers atbilst ES aizsargājamam biotopam "Dabiski eitrofi ezeri ar Magnopotamion vai Hydrocharition veģetāciju", kā arī Latvijas īpaši aizsargājamam biotopam "Ezeri ar sīkās lēpes *Nuphar pumila* audzēm". Sīkā lēpe nav īpaši aizsargājama suga, tomēr ezeri, kuros tā sastopama, ir iekļauti īpaši aizsargājamo biotopu veidu sarakstā, jo sīkā lēpe tiek uzskatīta par lobēliju — ezereņu kompleksa pavadītājsugu.

Aizsargājamo ainavu apvidus "Vestiena" dabas aizsardzības plāna izstrādes laikā 2007.&nbsp;gada vasarā tika vērtēta teritorijā esošo ezeru ūdens kvalitāte. Sietnieku ezerā tā atzīta kā vidēja. Tā kā ezeram ir saimnieciskās darbības maz ietekmēti sateces baseini, tajā un apkārtnē koncentrējas nozīmīgas dabas vērtības.

## Atsauces
Pārsātināts šķīdums

thumb|"Ķīmiskais sildītājs" ar pārsātinātu nātrija acetāta šķīdumu
**Pārsātināts šķīdums** ir šķīdums, kas satur vairāk izšķīdušās vielas, nekā nepieciešams to piesātināšanai dotajā temperatūrā. Pārsātināts šķīdums ir termodinamiski nestabils un no tā ārējas iedarbības rezultātā viegli izkrīt nogulsnes, tāpēc pārsātināts šķīdums nevar būt līdzsvarā ar nogulsnēm (nevar saturēt izšķīdušās vielas nogulsnes). Pārsātinātus šķīdumus iegūst, samazinot izšķīdušās vielas šķīdību (izmainot temperatūru vai šķīdinātāja sastāvu). Visērtāk pārsātinātu šķīdumu var iegūt, vielu šķīdinot augstākā temperatūrā un pēc tam temperatūru uzmanīgi pazeminot (vielas šķīdībai jāpalielinās, paaugstinot temperatūru). 

## Izmantošana
Izkrītot nogulsnēm no pārsātināta šķīduma, mēdz izdalīties siltums, dažkārt pat visai ievērojams. Pēc šāda principa darbojas "ķīmiskie sildītāji", kas satur pārsātinātu nātrija acetāta šķīdumu.

## Skatīt arī
* Šķīdība
* Šķīdums
* Pārkristalizēšana
Lazdonas ezers

**Lazdonas ezers** atrodas Madonas novada Lazdonas pagastā. Ziemeļu un austrumu krastā atrodas Lazdona, 4 km attālumā atrodas Madona. Beznoteces ezers, agrākā noteka uz Rāceņu ezeru aizaugusi, radies pēc ledus laikmeta starppauguru ieplakā. Ezera dibens smilšains, aug grīšļi, bultenes, velnarutki, vārnkājas, niedres, kalmes, kosas, platlapu vilkvālītes, pameldri, abinieku sūrenes, ežgalvītes, lēpes, spirodellas (reti), elodejas. Ezerā sastopamās zivju sugas: līdaka, rauda, asaris, līnis, karūsas, sudrabkarūsa. Ezerā ir peldvietas.

## Ārējās saites
www.ezeri.lv
Madonas ezers

**Madonas ezers** (arī **Kakšu ezers**, **Priecumu ezers**) atrodas Madonas novada Aronas pagastā, apmēram 1 km attālumā no Madonas pilsētas robežas. Ezera platība ir 5,4 ha, maksimālais dziļums 2,8 m. Ezeram ir regulēta notece.

## Atsauces
Jugla

**Jugla** var būt:

* Jugla — Rīgas apkaime.
* Jugla — apdzīvota vieta Suntažu pagastā.
* Jugla — apdzīvota vieta Stopiņu pagastā.
* Jugla — upe, Ālaves pieteka.
* Jugla — upe, Braslas pieteka.
* Jugla — Mazās Juglas un Lielās Juglas satekupe, Ķīšezera pieteka.
* Jugla — dzelzceļa stacija Rīgā.
* Jugla — Podkāju daļa.
* Jugliņas cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Juglas
* Juglas ezers
* Juglas kanāls
* Juglas mežs
* Juglas muiža
* Juglas papīrfabrika
* Juglas zvēraudzētava
* Lielā Jugla
* Mazā Jugla
Rāceņu ezers

**Rāceņu ezers** atrodas Madonas novada Lazdonas pagastā, 1 km attālumā no Lazdonas ciemata un 3 km attālumā no Madonas pilsētas. Ezera platība ir 34,9 ha, vidējais dziļums 4,6 m, maksimālais dziļums 10,7 m. Beznoteces ezers. Ezera dibenā atrodas smilts un dūņas, dūņu slānis 0,1-1,5 m. Notece pa grāvi uz Lisu. Ezerā aug niedres, šaurlapu vilkvālītes, grīšļi, kosas, ķekarzeltenes, abinieku sūrenes, lēpes, mazlēpes, peldošās glīvenes, ūdensgundegas, daudzlapes, hāras. Ezerā mīt līdaka, asaris, rauda, rudulis, līnis, karpa, ir konstatēti arī vēži un ezerā ielaistie sazāni. Ezera krastos ir arī vairākas peldvietas.

## Atsauces
Piedrujas pagasts

**Piedrujas pagasts** ir viena no Krāslavas novada administratīvajām teritorijām tā dienvidaustrumos, Daugavas labajā krastā pie Latvijas-Baltkrievijas robežas. Robežojas ar sava novada Indras, Kalniešu un Kaplavas pagastiem, kā arī Baltkrievijas Vitebskas apgabala Verhņadzvinskas rajonu.  Te atrodas Valsts robežsardzes Daugavpils pārvaldes Piedrujas nodaļa.

## Daba
Atrodas Latgales augstienes dienvidu malā, lielāko daļu aizņem Augšzemes pazeminājums, ziemeļrietumu malā — Dagdas pauguraine. Augstākā vieta pagastā — Ostrovokas kalns pagasta ziemeļrietumos — 159,6 m vjl. Iespaidīgākais un galvenais dabas elements pagastā ir varenā Daugavas ieleja ar terasēm un pieteku gravām.

### Hidrogrāfija
**Upes:**
* Daugava
** Černija
** Indrica
** Rosica
*** Savica
** Krutovka
** Ļipka
** Marku upīte

**Ezeri:**
Pagastā vairāki nelieli ezeri:
* Makņu ezers (6,4 ha)
* Kaloda (6 ha)

## Vēsture
Pēc miera līguma ar Krieviju noslēgšanas 1920. gada augustā **Pridruiskas (Piedrujas) pagasts** (*Придруйская*) un daļa Suškovas pagasta (*Сушковская*; ), kas arī tika piedalīta pagastam, no Drisas apriņķa tika pievienoti Daugavpils apriņķim Latvijā.

### Muižas
Pēc 1920. gada agrārās reformas toreizējā Piedrujas pagasta teritorijā esošās muižas tika sadalītas jaunsaimniecībās:
* Baļbinovas muiža (499 ha) — 53 vienībās,
* Marku muiža ar Pugačova foļvarku (487 ha) — 36 vienībās,
* Voiceļevas muiža (454 ha) — 36 vienībās,
* Saveiku muiža (316 ha) — 15 vienībās,
* Kuļbovas muiža ar Grigu foļvarku (288 ha) — 17 vienībās,
* Dvorčānu muiža (234 ha) — 8 vienībās,
* Ogorodu muiža (214 ha) — 8 vienībās,
* Pundu foļvarks (130 ha) — 3 vienībās,
* Polujevas foļvarks (111 ha) — 16 vienībās,
* Piedrujas muiža (72 ha) — 163 vienībās,
* Indras muiža (54 ha) — 123 vienībās,
* Pelšu muiža (32 ha) — 2 vienībās,
* Domopoles foļvarks (27 ha) — 5 vienībās,

Vēlāko administratīvo pārmaiņu dēļ tagadējā Piedrujas pagasta teritorijā atrodas bijušās Piedrujas muižas, Dvorčānu muižas un Marku muižas centri.

1935. gadā Daugavpils apriņķa Piedrujas pagasta platība bija 164,86 km² un tajā dzīvoja 6793 iedzīvotāji. 1939. gadā to pārdēvēja par **Indras pagastu**.

### Teritoriālās izmaiņas
1945. gadā Indras pagastā izveidoja Dvorčānu, Indras, Ķeļavas, Kuzmiņu, Piedrujas un Voicuļevas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Krāslavas rajona **Piedrujas ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Dvorčānu ciemu.

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Piedrujas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Krāslavas novadā. Tagadējais Piedrujas pagasts aizņem bijušā Piedrujas (Indras) pagasta dienvidu daļu.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Piedruja]]** (pagasta centrs), Aleksandrova, Lupandi.

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Madonas apriņķis

**Madonas apriņķis** bija administratīva vienība Latvijas Republikas (1924—1940), Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1940/1944—1949) sastāvā.

## Latvijas Republikas sastāvā
thumb|250px|Madonas apriņķa karte ar autoceļiem (1935).

Madonas apriņķis tika izveidots 1924. gada administratīvajos pārkārtojumos, no Cēsu apriņķa 34 un Valkas apriņķa 8 pagastiem:

1925. gadā vairākiem pagastiem piešķīra jaunus nosaukumus: **Bučauskas pagasts** pārdēvēts par Virānes, **Iršu** par Pērses, **Iršu kolonijas** par Iršu, **Lautera-Viesienas** par Viesienas, **Liepkalnes-Ozolu** par Liepkalnes, **Ļaudonas-Odzienas** par Mētrienas, **Oļu-Apeltienas** par Oļu un **Vietalvas-Odzienas** par Odzienas pagastu.

Uz 1927. gadu Madonas apriņķī bija 1 pilsēta, 1 miests, 42 pagasti un 9161 apdzīvotas vietas. Lielākās apdzīvotas vietas bija Madona, Gulbene, Lubāna, Cesvaine, Stāmeriena, Litene, Liezēre, Jaungulbene un Ļaudona. Apriņķa platība bija 3966,9 km2. Madonas apriņķis robežojās ar Rīgas apriņķi, Cēsu apriņķi, Valkas apriņķi, Abrenes apriņķi, Rēzeknes apriņķi un Daugavpils apriņķi.

1936. gadā **[[Pērses pagasts]]** pievienots Odzienas pagastam.

### Teritoriālais iedalījums
thumb|255px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
1940. gada sākumā Madonas apriņķī bija 2 pilsētas un 41 pagasts:

## Latvijas PSR sastāvā
thumb|255px|Madonas apriņķis 1947. gadā.
1947. gada 16.oktobrī no Madonas apriņķa tika atdalīts Gulbenes apriņķis. 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā Madonas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Ērgļu, Krustpils, Madonas un Pļaviņu rajonos.

## Skatīt arī
* Madonas apriņķa muižu nosaukumi

## Latvijas armijas štāba kartes (pēc 1924. gada uzņēmuma)
* 75-Madona
* 67-Pļaviņas
* 83-Gulbene
* 84-Lubāna
* 76-Lijograde (Ļaudona)

## Atsauces
Pilskalnes pagasts (Augšdaugavas novads)

200px|thumb|Pilskalnes pagasta pārvalde
200px|thumb|Dabas parks "Pilskalnes siguldiņa"

**Pilskalnes pagasts** ir viena no Augšdaugavas novada administratīvajām teritorijām, Daugavas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Ilūkstes pilsētu, Šēderes, Eglaines, Bebrenes, Sventes un Dvietes pagastiem un (pa Daugavu) Līksnas pagastiem.

## Vēsture
Pēc 1920. gada zemes reformas Pilskalnes muižu (*Schloßberg*) sadalīja 120 vienībās 1573 ha kopplatībā, Kaņecpoles muižu (*Koniecpol*) 22 vienībās 147 ha kopplatībā.

1935. gadā Ilūkstes apriņķa Pilskalnes pagasta platība bija 108,85 km² un tajā dzīvoja 2178 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā nodibināja Dolnājas, Gorbunovkas un Pilskalnes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Pilskalnes ciems** ietilpis Ilūkstes (1949—1962) un Daugavpils (1962—2009) rajonos. 1954. gadā Pilskalnes ciemam pievienoja likvidēto Dolnājas un Gorbunovkas ciemu kolhoza «Lāčplēsis» teritoriju, bet 1961. gadā — Eglaines ciema kolhoza «Lāčplēsis» teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2003. gadā Pilskalnes pagasts iekļāvās jaunveidotajā Ilūkstes novadā. 2021. gadā Ilūkstes novadu kopā ar Daugavpils novadu iekļāva Augšdaugavas novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Pilskalne (Ilūkstes novads)|Pilskalne]]** (pagasta centrs), Doļnaja, Baltiņi, Kazimirišķi, Kūliņi.

## Novadnieki
* Pēteris Pildegovičs (1938), sinologs un diplomāts

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ilūkstes novada mājaslapa. Pilskalnes pagasts
Kubiskais cirkonijs

right|thumb|Kubiskais cirkonijs ar briljanta slīpējumu
**Kubiskais cirkonijs** (saīsinājums - CZ) - sintētisks, ar itriju stabilizēts cirkonija oksīda (ZrO2) kristāls, kas kristalizējies kubiskajā singonijā. Izmanto kā kvalitatīvu dimanta atdarinātāju juvelierizstrādājumos.

Tirgū ir kopš 1975. gada. PSRS tika saukts par fianītu, rietumvalstīs - par dževalītu. Krāsainajos kubiskā cirkonija kristālos ir lantanīdu (oranžajos - cērija, violetajos - neodīma, rozā krāsas akmeņos - erbija) piejaukumi. Šo sintētisko vielu nereti sajauc ar cirkonu, kas ir cits - dabisks minerāls ar ķīmisko formulu ZrSiO4.
Liepājas apriņķis

**Liepājas apriņķis** bija administratīva vienība Latvijas Republikas (1920—1940), Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1940/1944—1949) sastāvā.

## Latvijas Republikas sastāvā
thumb|250px|Liepājas apriņķa karte ar autoceļiem (1935).

Sākotnēji apriņķis izveidots 1864. gadā kā **[[Grobiņas apriņķis]]**, ko 1920. gada 9.augustā pēc apriņķa padomes ierosinājuma Ministru kabinets pārdēvēja par Liepājas apriņķi. 

Uz 1920. gadu Liepājas apriņķī bija 23 pagasti:

1921. gada 27. martā no apriņķa Lietuvai tiek atdots **[[Palanga|Palangas pagasts]]** un daļa Rucavas pagasta (Būtiņģe u.c.).

1922. gadā **[[Priekule]]s** miests tiek atdalīts no Priekules pagasta.

1924. gadā Liepājas apriņķim pievienoja no Aizputes apriņķa atdalītos **[[Aizvīķu pagasts|Aizvīķu]]**, **[[Asītes pagasts|Asītes]]**, **[[Bātas pagasts|Bātas]]**, **[[Embūtes pagasts|Embūtes]]** un **[[Vaiņodes pagasts |Vaiņodes pagastus]]**. 

1925. gadā Talsu pagasts pārdēvēts par **[[Tāšu pagasts|Tāšu pagastu]]**.

1926. gada martā **[[Bātas pagasts|Bātas pagastu]]** pievienoja Vaiņodes pagastam.

1926. gadā Liepājas apriņķim pievienoja no Aizputes apriņķa atdalīto **[[Nīgrandes pagasts|Nīgrandes]]** un **[[Ziemupes pagasts|Ziemupes pagastus]]** un no Kuldīgas apriņķa atdalīto **[[Ezeres pagasts|Ezeres pagastu]]**.

Notikušas arī vairākas pagastu robežu izmaiņas. 1923. gadā Medzes pagastam pievienotas deviņas Grobiņas pagasta apdzīvotas vietas un Šķēdes ciems no Pērkones pagasta ar 103 apdzīvotām vietām. 1925. gadā Virgas pagastam no Priekules pagasta pievienots Paplakas novads. 1930. gadā no Asītes pagasta Krotes pagastam pievienotas 22 saimniecības. No Durbes pagasta 154 ha pievienoti Krotes pagastam un 240 ha Durbes pilsētai.

Uz 1940. gadu Liepājas apriņķis bija 3009,2 km2 liels un tas robežojās ar Aizputes apriņķi, Jelgavas apriņķi, Kuldīgas apriņķi un Lietuvu. Liepājas apriņķim bija 93 km gara jūras piekraste. Lielākās apdzīvotās vietas bija Liepāja, Grobiņa, Priekule, Durbe, Vaiņode un Ezere.

### Teritoriālais iedalījums
thumb|255px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
1940. gada sākumā apriņķī ietilpa 4 pilsētas un 29 pagasti:

## Latvijas PSR sastāvā
thumb|255px|Liepājas apriņķis 1947. gadā.
1940. gadā Liepājai tika piešķirts republikas pakļautības pilsētas statuss un tā tika izdalīta no apriņķa sastāva. 1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālajā reformā Liepājas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Aizputes, Liepājas, Priekules, Saldus un Skrundas rajonos.

## Skatīt arī
* Liepājas apriņķa muižu nosaukumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Liepājas apriņķis. Dzīve un darbs. 1936
Kuldīgas apriņķis

thumb|260px|Kuldīgas apriņķa karte ar latviskajiem vietvārdiem un draudžu novadu robežām (1859).
thumb|260px|Kuldīgas apriņķa (līdz 1819. gadam Kuldīgas pilskunga tiesas) karte ar vāciskajiem un krieviskajiem vietvārdiem (1820).
**Kuldīgas apriņķis** (, ) bija administratīva vienība Kurzemes guberņas (1819—1918), īslaicīgi Kurzemes un Zemgales hercogistes (1918) un Latvijas SPR (1919), Latvijas Republikas (1918—1940), Latvijas ģenerālapgabala (1941—1944) un Latvijas PSR (1940/1944—1949) sastāvā.

## Kurzemes guberņas sastāvā
Kuldīgas apriņķi izveidoja 1819. gada teritoriāli administratīvajā reformā, pārdēvējot **Kuldīgas pilskunga tiesu** (*Hauptmannschaft Goldingen*, *Гольдингенское гауптманство*) par apriņķi.

Līdz 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanai apriņķī bija divi draudžu novadi:
* Kuldīgas draudzes novads (*Kirchspiel Goldingen*),
* Saldus draudzes novads (*Kirchspiel Frauenburg*).

1912. gadā Kuldīgas apriņķī bija 23 pagasti un 1 pilsēta:


Attēls:Shubert map - R08L02.jpg|Kuldīgas apriņķa ziemeļu daļa (Kuldīgas apkārtne) (1913—1915)
Attēls:Shubert map - R08L01.jpg|Kuldīgas apriņķa rietumi (Turlavas apkārtne) (1915)
Attēls:Shubert map - R09L02.jpg|Kuldīgas apriņķa dienvidu daļa  (Skrundas, Saldus un Ezeres apkārtne) (1913)


## Latvijas Republikas sastāvā
thumb|250px|Kuldīgas apriņķa karte ar autoceļiem (1935).

1920. gadā **Satiķu pagasts** pievienots Gaiķu pagastam.

1921. gadā no Ezeres pagasta nodala un izveido **[[Pampāļu pagasts|Pampāļu pagastu]]** un **[[Reņģu pagasts|Reņģu pagastu]]**.

1924. gadā no Talsu apriņķa Kuldīgas apriņķim pievieno **[[Kabiles pagasts|Kabiles pagastu]]**, bet Reņģu pagastu pievieno Jelgavas apriņķim. 1926. gadā Ezeres pagastu pievieno Liepājas apriņķim.

1926. gadā **Lielrendas pagasts** pievienots Rendas pagastam.

1928. gadā **Griķu pagasts** apvienots ar Kuldīgas pagastu.

1930. gadā Brocēnu un Cieceres pagasti apvienojās vienā pašvaldībā zem nosaukuma **Brocēnu pagasts**, bet jau 1931. gadā  jaunais pagasts pārdēvēts par **Cieceres pagastu**. 

Kuldīgas apriņķis līdz 1925. gadam bija 3306,8 km2, bet pēc apriņku robežu maiņas 3137,6 km2 liels (1937. gadā). Tas robežojās ar Ventspils apriņķi, Liepājas apriņķi, Aizputes apriņķi, Jelgavas apriņķi, Talsu apriņķi un Tukuma apriņķi. 

Kuldīgas apriņķī bija 2 pilsētas un 9 ciemi, no kuriem 7 bija brīvciemi. Lielākās apdzīvotas vietas bija Kuldīga, Saldus, Skrunda, Renda un Kabile.

### Teritoriālais iedalījums
thumb|255px|Latvijas pašvaldību karte (1924—1945)
1940. gada sākumā Kuldīgas apriņķis iedalījās 2 pilsētās un 20 pagastos:

## Latvijas PSR sastāvā
1949. gada 31. decembra administratīvi teritoriālās reformas rezultātā Kuldīgas apriņķis tika likvidēts un tā teritorija iekļauta Auces, Kuldīgas, Saldus un Skrundas rajonos.

## Skatīt arī
* Kuldīgas apriņķa muižu nosaukumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Гольдингенский уезд - Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона -  т. IX - 1893 - с. 133—135 
* Kuldīgas apriņķis. Dzīve un darbs. 1937.
Sintpops

**Sintpops** jeb **sintīpops** ("sintezators" + "pops") ir popmūzikas stils, kurā dominējošais mūzikas instruments ir sintezators. Lielāko uzplaukumu un popularitāti tas guva 1970. gadu beigās, 1980. gadu sākumā un vidū. Par stila aizsācējiem uzskata Japānas grupu YMO.

Vēlāk sintpopam pieskaitīja gandrīz jebkuru mākslinieku, kas mūzikas radīšanā izmantoja sintezatorus un ne tikai tos.
Galvenie pagrieziena punkti sintpopa attīstībā bija grupas *[[Ultravox]]* 1980. gada albuma *Vienna* un grupas *[[Human League]]* 1981. gada albuma *Dare!* izdošana. Par populārākajiem sintpopa izpildītājiem pasaulē kļuva *[[Depeche Mode]]*, *[[A-Ha]]*, *[[Human League]]*, Gerijs Ņūmens, Latvijā — "Jumprava", "Zodiaks" un "Dzeltenie pastnieki".

## Skatīt arī
* Elektroniskā mūzika
* Elektroniskās mūzikas žanru uzskaitījums
* Jaunais vilnis
Jānis Birks

**Jānis Birks** (dzimis  Rīgā) ir latviešu ārsts un politiķis. Laikā no 2007. līdz 2009. gadam viņš bija Rīgas domes priekšsēdētājs. Pārstāvējis partiju "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK", kas šobrīd ir iekļāvusies Nacionālajā apvienībā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1956. gadā Rīgā, studēja Rīgas Medicīnas institūta Ārstniecibas fakultātē, tad apguva anesteziologa-reanimatologa specialitāti. 1980. gadā sāka strādāt Gaiļezera slimnīcā, arī Rīgas 1. slimnīcā, bija pasniedzējs medicīnas skolā. No 1992. līdz 2005. gadam viņš bija Baseina slimnīcas, vēlākā Latvijas Jūras medicīnas centra vadītājs (viņš ir arī viens no tā īpašniekiem, ticis iekļauts Latvijas miljonāru sarakstos).

### Politiskā darbība
2001. gadā Birku ievēlēja par Rīgas domes deputātu, kur viņš darbojās kā TB/LNNK frakcijas vadītājs. 2004. gadā nesekmīgi kandidēja Eiropas Parlamenta vēlēšanās. 2005. gadā atkārtoti ievēlēts Rīgas Domes deputātu, tad par domes priekšsēdētāja Aivara Aksenoka (JL) vietnieku. No 2006. gada J. Birks bija arī partijas TB/LNNK priekšsēdētāja vietnieks.

2007. gadā pēc A. Aksenoka atbrīvošanas no Rīgas mēra amata, J. Birks kā jaunās valdošās koalīcijas pārstāvi ievēlēja par Domes priekšsēdi. Domes priekšsēdētāja amatu viņš ieņēma līdz sasaukuma beigām 2009. gadā. Pašvaldības vadītāja darbības laikā J. Birka darba stils būtiski neatšķīrās no priekšgājējiem. Dažādās pašvaldības struktūrās pret valdošajai koalīcijām lojālākiem nomainīja vadošos darbiniekus, tai skaitā amatu zaudēja iepriekšējā mēra partijas biedrs pilsētas izpilddirektors Ēriks Škapars (JL), kura vietā ievēlēja Andri Grīnbergu.

2009. gada pašvaldību vēlēšanās J. Birka pārstāvētais TB/LNNK saraksts neiekļuva Rīgas domē (pirmo reizi pašvaldībā netika ievēlēts esošā mēra pārstāvētais politiskais spēks). Pēc šīs neveiksmes J. Birks aktīvā politikā kļuva mazāk pamanāms, tomēr 2011. gadā, kad TB/LNNK iekļāvās jaunā politiskajā partijā viņš kļuva par Nacionālās apvienības valdes locekli.

Politikā darbojies arī J. Birka dēls Mārtiņš Birks, kurš tāpat pārstāvēja TB/LNNK.

## Atsauces
Timokrātija

**Timokrātija** (grieķu: *τιμή* - gods, vērtība; *κράτος* - vara) ir tāds politiskais režīms, kur vara un tiesību un pienākumu apjoms ir proporcionāls īpašuma lielumam.
Viktors Hatuļevs

**Viktors Hatuļevs** (dzimis 1955. gada 17. februārī Rīgā, miris 1994. gada 7. oktobrī Rīgā) bija Latvijas hokejists, aizsargs. Viņš kļuva ne tikai par pirmo Latvijas, bet arī pirmo PSRS hokejistu, kuru draftēja NHL.

PSRS hokeja izlases sastāvā Hatuļevs piedalījies 1974. un 1975. gada neoficiālajos Pasaules čempionātos hokejā junioriem, abas reizes izcīnot zelta medaļu. Pirmais oficiālais Pasaules čempionāts junioriem notika tikai 1977. gadā.

Hatuļevu 1975. gada NHL drafta 9. kārtā ar kopējo 190. numuru draftēja Filadelfijas "Flyers", tomēr NHL viņam neizdevās uzspēlēt. Tai pašā gadā viņu draftēja arī WHA draftā. Tajā viņu ar kopējo 116. numuru draftēja Klīvlendas "Crusaders". Lielāko daļu karjeras viņš aizvadīja Rīgas Dinamo rindās. 1977. gada vasarā Hatuļevam aizliedza pāriet uz Maskavas "CSKA", kas tika uzskatīta par spēcīgāko hokeja komandu visā PSRS. 1981. gadā viņš tika diskvalificēts uz mūžu — par sitienu tiesnesim, kurš centās izšķirt kautiņu starp Viktoru un CSKA spēlētāju Vikulovu. Hatuļevs ir arī ticis apcietināts par narkotiku tirgošanu, kamēr vēl bijis hokejists. Viņam bija nopietnas problēmas ar alkoholu. 1994. gada 7. oktobrī Hatuļevs tika atrasts uz ielas miris.

## Ārējās saites

* Profils hockeydraftcentral.com mājaslapā
Skujiešu ezers

**Skujiešu ezers** (arī **Aronītis, Aroniešu ezers**) ir mazs ezeriņš Madonas novada Aronas pagastā. Izvietojies ap 1 km uz austrumiem no Lauteres. Ezera platība ir 2 ha. Skujiešu ezera apkārtnē no grāvju sistēmas sākas Aronas upe. 

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv datu bāze
Arona

**Arona** ir upe Vidzemē, Aiviekstes labā krasta pieteka Madonas novadā. Garums 44 km, baseina platība 315 km2. Iztek no Skujiešu ezera Aronas pagastā Vestienas paugurainē 197,8 metrus virs jūras līmeņa. Tek caur Aronas, Bērzaunes, Mārcienas un Kalsnavas pagastiem. Kopējais kritums 115 metri, upei tekot pa Vidzemes augstienes dienvidaustrumu nogāzi, kritums vietām sasniedz 6 m/km. Lejtecē, tekot pa Aronas paugurlīdzenumu, kritums ir tikai 0,8 m/km. Baseina lejasdaļa purvaina. Upē vairāki dzirnavu aizsprosti.

Visas Aronas baseina upes ir straujas. Baseina lielāko daļu aizņem meži un intensīvā lauksaimniecībā ir maz izmantojamo platību. 

## Pietekas
* Jole
* Dzirnupīte
* Kapupīte
* Sīļauka
* Pirķene
* Paugurīte
* Austrona
* Vēžaunīca
* Bērzaune

## Atsauces
Ērgļu HES

thumb|Ērgļu HES aizsprosts
**Ērgļu HES** ir hidroelektrostacija, kas atrodas Ērgļos uz Ogres upes 133,5 km attālumā no ietekas Daugavā. Tā uzsāka darbību 1924. gadā, bet atjaunoja 1996. gadā. HES ir uzstādīti 4 ģeneratori, uzstādītā jauda ir 361 kW. HES nodarbināti astoņi darbinieki. Sākotnēji HES bija uzstādītas divas turbīnas ar kopējo jaudu 165 kW.

## Ērgļu HES tehniskie dati
* Jauda: 361 kW
* Kopējais hidroagregātu skaits: 4
* Hidroagregātu tips: "Kaplāna" turbīnas (t.sk. viena ar dubulto regulēšanu)
* Aprēķina caurplūdums: 11,2 m3/s

## Atsauces

## Ārējās saites
Sāvienas ezers

**Sāvienas ezers** (arī **Savienas ezers**) ir ezers Madonas novada Ļaudonas pagastā. Ezera krastā atradās Sāvienas muiža, netālu atrodas Sāvienas pilskalns.

Ezera platība ir 57,9 ha, vidējais dziļums — 4,8 m, lielākais dziļums — 8,8 m. No ezera iztek Sāvītes upīte. Ezera austrumu krastā atrodas Sāvienas ciems, bet rietumu krastā — vairākas privātmājas. Ezera gultne ir no smilts un lieliem akmeņiem, avotains. Krasti lēzeni, austrumos — stāvi. 

Iztekošā upīte Sāvīte regulēta 1963. gadā, kā rezultātā ezera līmenis pazeminājās par 0,5 metriem. Ziemeļu daļā regulēta notece pa Dzirnavu grāvi uz Kripēnu un Aburtu dīķiem un tālāk uz Smerdīti. Ezerā un tā krastos aug kalmes, parīss, platlapu vilkvālītes, kosas, niedres, meldri, pameldri, lēpes, ūdensrozes, glīvenes (plakanās, spožās, skaujošās). Ezerā ir sastopami līņi, karūsas karpas, nedaudz arī vēži. Ezerā ir peldvieta.

## Ezermītne
1960. gadu sākumā pierakstītas vietējo ļaužu liecības par koka konstrukcijām ezerā. 
2014. gadā arheologu ekspedīcija iepretim zemes ragam ar sēkli, par kuru vietējie ļaudis stāstījuši, ka tur tīkli ķeroties, 2,5 – 3,5 m dziļumā ap 30 – 40 m no krasta atklāja ezerpils vietu. Dziļi dūņās atrada gan zemē iedzītus rokas resnuma mietus, gan plakaniski gulošus baļķēnus. Izcelti arī apkvēpuši pavardu akmeņi, ogles, deguši koki.

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
Bērzaune (Aronas pieteka)

**Bērzaune** ir upe Vidzemē, Madonas novadā. Savu tecējumu sāk Bērzaunes pagastā, netālu no Gaiziņkalna. Plūst pa Vestienas pauguraini un Aronas paugurlīdzenumu dienvidu virzienā. Ietek Aronā Kalsnavas pagastā.

## Pietekas
* Taleja
* Podupīte
* Adažiņa

## Atsauces
Jauda

**Jauda** — fizikāls lielums, kas raksturo veikto darbu noteiktā laika periodā. Ar jaudu saprot arī sistēmas enerģijas izmaiņas (iegūšanas vai patērēšanas) ātrumu. Parasti jaudu apzīmē ar burtu P vai N.
Jaudas definīcijas formula

:P = \frac{\Delta A}{\Delta t} \,\!

## Mērvienības
SI jaudas mērvienība ir vats, to apzīmē ar burtu W.

Dažkārt tehnikā jaudu joprojām mēra arī zirgspēkos (zs). 1 zirgspēks aptuveni ir 735 vati.

## Mehāniskā jauda
Jebkurš spēks, kas darbojas uz kustīgu ķermeni, veic mehānisku darbu. Jaudu šādā gadījumā nosaka pēc formulas:
:P = F \cdot v \cdot \cos\alpha 
**F**&nbsp;— spēks, **v**&nbsp;— ātrums, \alpha  — leņķis starp ātruma un spēka vektoriem.

## Elektriskā jauda

Ar elektrisko jaudu saprot elektromagnētiskās enerģijas pārveidošanas vai patērēšanas ātrumu elektriskās ierīcēs.

### Momentānā elektriskā jauda
Momentānā jauda, kas izdalās uz elektriskās ķēdes elementa, ir vienāda ar momentānās strāvas un momentānā sprieguma reizinājumu:
:  P = I \cdot U 

Ja ķēdes elements ir rezistors ar pretestību **R**, tad

 P = I^2 \cdot R = \frac{U^2}{R} 

### Līdzstrāvas jauda
Tā kā līdzstrāvas spriegums un strāvas stiprums ir pastāvīgi un momentānie spriegumi un strāvas ir vienādas jebkurā laika momentā, tās aprēķina pēc formulām:

 P = I \cdot U = I^2 \cdot R = \frac{U^2}{R} 

### Maiņstrāvas jauda
Izšķir aktīvo un reaktīvo maiņstrāvas jaudu.

#### Maiņstrāvas aktīvā jauda
Sinusoidālas maiņstrāvas vidējā jauda:
P = I_{ef} \cdot U_{ef} \cdot \cos\phi 

I_{ef} = \frac{I}{\sqrt2} ;   U_{ef} = \frac{U}{\sqrt2} 

**I** un **U** — strāvas stipruma un sprieguma amplitūdas vērtības;

**I<sub>ef</sub>** un **U<sub>ef</sub>** — strāvas un sprieguma vidējās kvadrātiskās jeb efektīvās vērtības;

\phi  — fāzu nobīde starp strāvu un spriegumu.

Koeficientu \cos\phi  sauc par jaudas koeficientu.

#### Maiņstrāvas reaktīvā jauda
Raksturo enerģijas apmaiņu starp elektriskās ķēdes induktīvajiem un kapacitatīvajiem elementiem un barošanas avotu.

Q = I_{ef} \cdot U_{ef} \cdot \sin\phi 

Reaktīvo jaudu mēra reaktīvajos voltampēros.

#### Maiņstrāvas pilnā jauda
Maiņstrāvas pilno jeb šķietamo jaudu izsaka ar sprieguma un strāvas efektīvo vērtību reizinājumu un mēra voltampēros.
Lietderības koeficients n=cosф

S = I_{ef} \cdot U_{ef}

## Ārējās saites
Lielais Līdēris

**Lielais Līdēris**, arī **Lielais Līderes ezers**, **Lielais Līdēres ezers**, ir ezers Madonas novada Aronas pagastā.

Ezera platība ir 98,6 ha, vidējais dziļums — 3,7 m, lielākais dziļums — 8,3 m. Caurteces ezers, caurtek Viešupe. Sakarā ar Ogres regulēšanu 1958. - 1959. gados ūdens līmenis ezerā krities. Krasti stāvi. Ezera gultnē smilts, grants, akmeņi un dūņas. Eitrofs. Ezerā un tā krastos aug niedres, meldri, pameldri, kosas, grīšļi, vilkvālītes, kalmes, puķumeldri, bultenes, cirvenes, doņi, velnarutki, baltās ūdensrozes, dzeltenās un sīkās lēpes, abinieku sūrenes, vārpainās daudzlapes, peldošās un skaujošās glīvenes, elši. Ezerā sastopamās zivis: plaudis, rauda, līdaka, asaris, vēdzele, zutis, līnis. Ezerā ir peldvietas.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
Kaunatas pagasts

**Kaunatas pagasts** ir Rēzeknes novada teritoriāla vienība tā dienvidaustrumos, Rāznas ezera austrumu krastā. Robežojas ziemeļos ar Stoļerovas pagastu, austrumos ar Ludzas novada Pildas, Rundēnu pagastiem, dienvidos ar Krāslavas novada Ezernieku un Andzeļu pagastiem, rietumos ar sava novada Mākoņkalna un Čornajas pagastiem. Pagasta centrs atrodas Kaunatā.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Pagasta teritorijā  ir sešas upes: 

Rēzekne, Kara upe, Pārtova, Poganka, Šļakotu upe un Orehovka.

#### Ezeri
Pagastā ir divdesmit divi ezeri:

Rāznas ezers, Kaunatas ezers, Idzipoles ezers, Pārtovas ezers, Marguču ezers, Vaišļu ezers, Dubuļu ezers, Joniku ezers, Akminīšu ezers, Silvestrinas ezers, Zabeļjes ezers, Antropovas ezers u.c.

### Dabas pieminekļi
Pagasta teritorijā (starp Juguļu un Mukonu ciemiem) atrodas viens no Latgales lielākajiem akmeņiem - Kozuļovka  (arī Juguļu akmens)

## Vēsture
1935. gadā Rēzeknes apriņķa Kaunatas pagasta platība bija 244,2 km² un tajā dzīvoja  iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Antropovas, Dubuļu, Foļvarkovas, Goveikas, Kaunatas, Marguču, Matuļu un Višu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Rēzeknes rajona **Kaunatas ciemam** 1954. gadā pievienoja Višu ciema kolhoza «Ļeņina ceļš» teritoriju, 1956. gadā — likvidētos Marguču un Dubuļu ciemus, 1965. gadā kolhoza «30 ļet oktjabrja» teritoriju pievienoja Stoļerovas ciemam, 1981. gadā pievienoja daļu Rundēnu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Kaunatas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rēzeknes novadā.

### Pieminekļi
Pagasta teritorijā ir pieci valsts un 5 vietējās nozīmes kultūras pieminekļi.

##### Valsts nozīmes arheoloģijas pieminekļi

* Veresovkas senkapi
* Vecslobodas pilskalns un senkapi (Kara kapi)
* Antropovas senkapi
* Dzirkaļu (Gorku) pilskalns
* Batņu senkapi (Kapu kalns, Kara kapi)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas (pēc iedzīvotāju skaita) pagastā: Kaunata (pagasta centrs), Dubuļi, Jaunsloboda, Astici.

### Ievērojamas personības

* Meikuls Apeļs (1901_1942), skolotājs, rakstnieks, literatūrvēsturnieks

* Emīlija Gudriniece (1920_2004), zinātniece, ķīmiķe
*Jānis Igoveņs (1941), koktēlnieks, gleznotājs
*Vilis Dzērvinieks (1959_2002), dzejnieks

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Lauteres ezers

**Lauteres ezers** (arī **Kalvu ezers, Kļavu ezers**) ir ezers Madonas novada Aronas pagastā. Ziemeļos no ezera atrodas Lauteres ciems.

Platība 6,6 ha, lielākais dziļums 1,7 m. Ezers atrodas Vestienas aizsargājamo ainavu apvidū. Vairākas peldošas saliņas. Caurteces ezers, ietek un iztek mazi strautiņi. Iztekošais strautiņš tek uz Lielo Līdēri, pirms tā ietekot Viešupē.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
Sasēris

**Sasēris** (Sazoru ezers, Sasera ezers, Saseru ezers, Sasēres ezers) ir ezers Madonas novada Aronas pagastā, 2 km uz ziemeļiem no Lauteres un 1 km uz austrumiem no Līdēres.

Atrodas purvainā vietā, mežu ielokā. Platība ir 9 ha, lielākais dziļums — 1,7 m. Ezerā ieplūst 2 grāvji un iztek grāvis uz Viešupi, kas tek uz Lielo Līdēri. 

## Atsauces
Lietuvas ģerbonis

**Lietuvas ģerbonis** ir viens no Lietuvas simboliem. Tas ir viens no senākajiem ģerboņiem Eiropā. Mūsdienu ģerbonim ļoti līdzīga simbolika lietota jau 1366. gadā. Ģerbonī attēlots Vītis, uz zirga jājošs bruņinieks, kas tur rokā zobenu un vairogu.

## Vēsturiskie Lietuvas ģerboņa varianti

Lithuanian coat of arms Vytis. 16th century.jpg|Sens Lietuvas dižkunigaitijas (LDK) ģerbonis ap 1555. gadu
POL_COA_Pogoń_Litewska_Książęca.svg|Lietuvas dižkunigaitijas (LDK) ģerbonis modernā izpildījumā
Statut Vialikaha Kniastva Litoŭskaha. Статут Вялікага Княства Літоўскага (1588).jpg|Lietuvas statūti ar LDK ģerboni (1588)
Herb Rzeczypospolitej Obojga Narodow.svg|Polijas—Lietuvas kopvalsts ģerboņa sastāvā
Coat of arms of Lithuania (1920).png|Lietuvas Republikas ģerbonis (1920—1940)


## Skatīt arī
* Lietuvas karogs
* Lietuvas PSR ģerbonis
Rieba

**Rieba** ir upe, Kujas pieteka Madonas novadā. Sākas Sarkaņu pagastā, Rēķu ezerā. Tek cauri Sarkaņu pagastam, nelielā posmā cauri Madonas pilsētai, un Praulienas pagastam, kur ietek Kujas upē. Rieba ir viena no straujākajām Latvijas upēm, kalnainajā daļā kritums pārsniedz 10 m/km, līdzenumā Riebas gultne ir regulēta. Riebas upē vairākās vietās ir akmeņaina gultne, kas veido krāces.

## Pietekas
* Lisa (10 km)
* Varenīte
* Dorupīte

## Attēlu galerija

Rieba augšup no Lisas ietekas.jpg|Rieba augšup no Lisas ietekas
Rieba pie Sprizdāniem.jpg|Rieba pie Sprizdāniem


## Atsauces
Rēķu ezers

**Rēķu ezers** (arī **Rāvijs**) ir meža ezers Madonas novada Sarkaņu pagastā. Platība 3 ha. No ezera uz dienvidiem iztek Riebas upīte, uz ziemeļiem ar grāvju sistēmu savienots ar Sūlas upi, kas sākas 500 m uz ziemeļrietumiem no Lielā Rāvija ezera.

## Ārējās saites
* www.ezeri.lv
Meirāni (Indrānu pagasts)

**Meirāni** ir ciems Madonas novada Indrānu pagastā. Tas atrodas Aiviekstes labajā krastā. Cauri ciemam iet reģionālais autoceļš P82 (Jaunkalsnava—Lubāna).

Meirānos atrodas veikali, pasta nodaļa, skola, bibliotēka, ambulance un kultūras nams.
left|thumb|Meirānu muižas pils 2001. gadā

## Vēsture
1935. gadā Meirānos uzcēla dzelzceļa staciju, kas atradās uz dzelzceļa līnijas Madona — Lubāna. Agrāk ciems bija Meirānu pagasta centrs. Otrā pasaules kara laikā 1944. gada augustā Meirānu apkaimē risinājās sīvas kaujas, tika uzspridzināts tilts pār Aivieksti.

Meirānos atrodas Meirānu (Lubānas) muižas teritorija un tās pils.

## Attālums līdz dažām pilsētām
* Lubāna — 11 km;
* Madona — 29 km;
* Rīga — 195 km;
* Rēzekne — 82 km;
* Pļaviņas — 65 km;
* Varakļāni — 40 km.

## Ārējās saites

* Meirānu tautas nams 
* Meirānu Kalpaka pamatskola 

## Atsauces
Meirānu pagasts

**Meirānu pagasts** bija administratīvā teritorija Madonas apriņķī (līdz 1924. gadam Cēsu apriņķī) . Tā platība bija 17 440 ha (1925) un pagastā dzīvoja 2084 iedzīvotāji (1935), no tiem 96,2% latviešu, 2% krievu, 1% ebreju, 0,6% poļu.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.
1945. gada 1. augustā pagastā izveidoja Aiviekstes, Degumnieku un Meirānu ciema padomes. Pagastu likvidēja 1949. gada 31. decembrī, teritoriju iekļaujot Madonas (Aiviekstes ciems) un Varakļānu (Degumnieku un Meirānu ciemi) rajonos. Mūsdienās bijušā pagasta teritorija ietilpst Indrānu, Ošupes un neliela daļa arī Praulienas un Barkavas pagastos.

## Dzimuši
* Oskars Kalpaks (1882-1919), virsnieks, 1. latviešu atsevišķā bataljona komandieris
* Jānis Zābers (1935-1973), operdziedātājs

## Atsauces

[thumb|left|200px|[Oskars Kalpaks|Oskara Kalpaka kapa piemineklis Meirānu Visagala kapsētā (Kārlis Zāle, 1927.).]]
Lodes pagasts

**Lodes pagasts** ir viena no Valmieras novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Vilpulkas un Ķoņu pagastiem, kā arī Igaunijas Viljandi apriņķa Muļgu pagastu (agrāk Abjas un Karksi pagastiem).

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Cauri pagastam tek Rūja, Kolkupīte, Raudava, Silupīte, Krūmiņupīte un Veserupīte.

#### Ezeri un ūdenstilpes
thumb|Lodes dīķis 31.07.2018
Pagastā atrodas 2 ūdenstilpes — Laņģezers (10,3 ha) un Lodes dīķis (3,6 ha).

## Vēsture
Pirmo reizi vēstures avotos Lodes pagasts minēts 1504. gadā. Tas aptver bijušā Rūjienas draudzes novada Arakstes un Lodes muižu teritoriju. 1933. gadā Arakstes pagastu pievienoja Valmieras apriņķa Lodes pagastam. Kopējā platība bija 65,09 km² un tur dzīvoja 943 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Lodes un Arakstes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Lodes ciems** ietilpis Rūjienas (1949-1959) un Valmieras (1959-2009) rajonos. 1954. gadā Lodes ciemam pievienots likvidētais Arakstes ciems. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Lodes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Rūjienas novadā. 2021. gadā Rūjienas novadu iekļāva Valmieras novadā.

### Pieminekļi
Pagastā aplūkojami valsts nozīmes aizsargājamie kultūras pieminekļi - Kalnalammiku apmetne, Kalnalammiku upurakmens, Arakstes muižas staļļi un klēts; kā arī vietējas nozīmes kultūras pieminekļi - Kokļu senkapi, Urgu Zviedru akmens ar uzrakstiem un zīmēm; īpaši aizsargājamie dabas objekti - Lodes un Arakstes parks.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Lode (Lodes pagasts)|Lode]]**, Arakste, Žagatas, Lielustes.

### Ievērojamas personības

* Heinrihs Paegle (1898—1981), Sarkanās armijas pulkvedis.

## Saimniecība
Pagastā ir labi attīstīts ceļu tīkls. Darbojas zemnieku saimniecības, palīgsaimniecības un piemājas saimniecības, I/U “Liepzieds”, veikals, bārs, pasta nodaļa, Valmieras reģiona patērētāju biedrības veikals un vairākas pagasta pašvaldības iestādes, arī Sociālās aprūpes un rehabilitācijas centrs "Lode".

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* www.rujiena.lv
Mars-96

**Mars-96** bija pirmais Krievijas mēģinājums palaist aparātu uz Marsu. Aparāts startēja 1996. gada 16. novembrī, taču nezināmu iemeslu dēļ, aparāts neiegāja orbītā uz Marsu un pēc pāris stundām nogāzās Klusajā okeānā pie Čīles krastiem. Avārijas iemesls tā arī netika atklāts. Ja starts būtu izdevies, tad aparāts sasniegtu Marsu pēc 10 mēnešiem un uz tā virsmas nolaistos divas izpētes stacijas, kuras pētītu Marsa atmosfēru. Pats aparāts paliktu orbītā un veiktu dažādus Marsa virsmas un atmosfēras pētījumus.
Sarkaņi (Sarkaņu pagasts)

**Sarkaņi** (agrāk arī **Sarkanmuiža**) ir ciems Madonas novada Sarkaņu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidos Riebas kreisā krasta pieteku Varenītes un Dorupītes krastos pie autoceļa P37 6 km no pagasta centra Biksēres, 5 km no novada domes Madonā un 169 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Sarkaņu muižas *(Heydenfeld)* centra. Līdz 1949. gadam Sarkaņu pagasta centrs. Sarkaņos atrodas pamatskola un bibliotēka.

## Iedzīvotāji
## Dzimuši
* Georgs Berkholcs (1817-1886), bibliotekārs un publicists.

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Slāpes ezers

**Slāpes ezers** (arī **Slopes ezers**, **Sarkaņu ezers** jeb **Sarkaņu ūdenskrātuve**) ir ezers Madonas novada Sarkaņu pagastā, pie Sarkaņiem, blakus autoceļam P37.

Platība ir 10,3 ha, lielākais dziļums — 17,2 m. Caurteces ezers, izstiepies tecēšanas virzienā apmēram 1,4 km garumā. No ezera iztek Dorupīte.

## Atsauces
Izsaukuma zīme

**Izsaukuma zīme** ( ! ) ir teikumu noslēdzoša zīme, ko izmanto teikumu beigās pārsteiguma izteikšanai, stipru jūtu izteikšanai, uztraukumam utml. Lai uzsvērtu izteicamās jūtas, var atkārtoties divreiz vai trīsreiz, lieto arī kopā ar jautājuma zīmi (pirms un pēc) izsaukuma jautājumam.

Dažās valodās (spāņu u.c.) tiek izmantota apgrieztā izsaukuma zīme ( ¡ — U+00A1), kuru liek teikuma sākumā papildus parastajai izsaukuma zīmei teikuma beigās.

Matemātikā ar izsaukuma zīmi tiek apzīmēts faktoriāls. Savukārt divas izsaukuma zīmes apzīmē dubulto faktoriālu.

## Skatīt arī
* Jautājuma zīme

## Ārējās saites
Kalvu ezers

**Kalvu ezers** ir nosaukums, kādā var saukt šādus Latvijas ezerus:

* **[[Kalvenes ezers]]** - ezers Talsu novada Ģibuļu pagastā
* **[[Lauteres ezers]]** - ezers Madonas novada Aronas pagastā
Piltenes pagasts

**Piltenes pagasts** ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā, Ventas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Tārgales, Ugāles, Zlēku un pa Ventu ar Vārves un Ziru pagastiem. Pagasta administratīvais centrs ir Piltenes pilsēta, kura atrodas ārpus pagasta teritorijas. 

## Daba
Atrodas Piejūras zemienes Ventavas līdzenumā. Austrumu malā sākas Kursas zemienes Ugāles līdzenums. Augstākā vieta pagastā - iekšzemes kāpu grēdas - Pērkoņkalni un Šķībie kalni, augstums sasniedz 45 metrus vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Venta
** Cērsupes strauts
** Vecventa (Ventas vecupe)
** Vēždūka
*** Vārzava

#### Ezeri
* Vecventas ezers (7,5 ha, Ventas vecupe)

#### Purvi
* Piltenes purvs (386 ha)

## Vēsture
Mūsdienu Piltenes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Gārzdes muiža (*Gut Garsden*, Gārzde), Lagzdienas muiža (*Gut Laxdienen*, Lagzdiena),  Ūdrandes muiža (*Gut Udrennen*, uz rietumiem no Ūdrandes).

1935. gadā Ventspils apriņķa Piltenes pagasta platība bija 126 km² un tajā dzīvoja 1038 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Piltenes un Rapatu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 

Ventspils rajona **Piltenes ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Gārzdes ciemu. Piltenes ciemu likvidēja 1956. gadā, teritoriju pievienoja Piltenes pilsētai, izveidojot **Piltenes lauku teritoriju**. 

2009. gadā Pilteni ar lauku teritoriju iekļāva Ventspils novadā. 2010. gada 28. janvārī Piltenes lauku teritoriju reorganizēja par atsevišķu administratīvo teritoriju un pārdēvēja par Piltenes pagastu.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ūdrande, Landze, Gārzde, Karaļciems.

### Ievērojamas personības
* Pēteris Aulmanis (1942—2016) — mākslinieks. 
* Johans Augusts Teodors Kalmeijers (1809—1859) — mācītājs un vēsturnieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Pbv 302

**Pansarbandvagn 302** (Pbv 302) - zviedru bruņutransportieris.
1964. gadā Zviedrijas Sauszemes karaspēka bruņojumā tika pieņemts jaunais BTR Pbv 302 (pansarbandvagn 302), kurš paredzēts kopīgām darbībām ar tanku Strv-103. Bruņutransportieri uz speciālas kāpurķēžu šasijas izstrādāja zviedru uzņēmums "Hegglunds und Zoner". Līdz 1972. gadam tika izgatavots aptuveni 600 BTR, bet bez tam, tika būvētas specializētās mašīnas uz šīs bāzes.

Pbv 302 ir pilnībā bruņots hermētisks tērauda korpuss, kas ir metināts no tērauda lapām. Borti ir izpildīti divslāņu. BTR aizsargspējas palielina tas, ka motora telpa atrodas mašīnas priekšdaļā, kā arī priekšējās bruņu lapas novietotas ar slīpumu uz sāniem. Dzinējs "Volvo" ļauj mašīnai attīstīt maksimālo ātrumu uz šosejas līdz 66 km/h. Mašīnā var izvietotie 11-12 cilvēki, tai skaitā nodaļas komandieris, mehāniķis-vadītājs un strēlnieks-tēmētājs.

Vienvietīgā bruņotā tornī, kurš ir novirzīts pa kreisi ir novietots galvens apbruņojums: 20&nbsp;mm "Hispano-Suiza" HS804 automātiskais lielgabals ātršāvību 20 šāvieni minūtē. Šāviena attālums ar bruņusitēj-trasējošo šāviņu — 500 m, maksimālais — 1600 m. Vadītāja vieta atrodas korpusa priekšdaļā centrā, pa labi un mazliet uz aizmuguri no viņa ir novietota komandiera vieta. Desanta telpa aizņem bruņutransportiera visu aimugures daļu ar divām lielām lūkām jumtā un divvāku durvīm aizmugurē. Kājnieki sēž uz diviem soliem ar seju uz borta pusi un pēc nepieciešamības var šaut no personiskā ieroča caur lūkām augšā.

Sešcilindru dīzeļdzinējs "Volvo Penta" ir izvietots mašīnas centrā zem grīdas. 
250px|right
## Modifikācijas
* StnPbv302
* EPbv3022 
* Bplbv3023 
* Pbv302
* Pbv3024 (mašīna- radiotranslātors) 
* Pvrbv551 (pašgājēj prettanku raķešu komplekss (PTRK)) 
* Pgbv82 (Bruņotā remonta-evakuācijas mašīna (BREM)) 
* Brobv941 (tiltu licējs)

## Saites
* Pansarbandvagn 302A
* Pbv 302