1972. gada Konvencija par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem

**1972. gada Konvenciju par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem**, kuru pazīst arī kā sadursmju noteikumus (, COLREG) ir izdevusi Starptautiskā Jūras organizācija (*International Maritime Organization, IMO*) un konvencija, kopā ar citiem jautājumiem, nosaka "kuģošanas ceļu satiksmes noteikumus" jeb kuģošanas noteikumus, kurus jāievēro kuģiem un citiem jūrā esošiem peldlīdzekļiem, lai novērstu sadursmes starp diviem vai vairākiem kuģiem. Ar COLREG saprot arī īpašu administratīvo robežu starp iekšējiem ūdeņiem, kuriem ir pašiem savi kuģošanas noteikumi, un piekrastes ūdensceļiem uz kuriem attiecas starptautiskie kuģošanas noteikumi. Tie nāk no daudzpusēja līguma ar nosaukumu "Konvencija par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem", kuru pazīst arī kā 1960. gada sadursmju noteikumus.

Lai arī noteikumi kuģiem, kurus ekspluatē iekšzemē var atšķirties, starptautiskie normatīvie akti nosaka, ka tiem jābūt tik tuviem starptautiskajiem noteikumiem cik vien iespējams. Lielākajā daļā kontinentālās Eiropas ir spēkā *[[Code Européen des Voies de la Navigation Intérieure]]* (CEVNI jeb Eiropas iekšējo ūdeņu navigācijas kodekss). Savienotajās Valstīs noteikumus kuģiem iekšzemes ūdeņos publicē kopā ar starptautiskajiem noteikumiem.

## Normatīvā akta iedalījums
2022. gadā COLREG noteikumos bija 41 spēkā esošs noteikums un četri pielikumi.

### A Daļa — Vispārīgie noteikumi
1. noteikums — Pielietošana. Šis noteikums nosaka, ka COLREG jāievēro visiem kuģiem "atklātā jūrā".

2. noteikums — Atbildība. Šis noteikums ļauj kapteiņiem un citām par kuģi atbildīgajām personām atkāpties no noteikumiem, lai izvairītos no "tiešām briesmām", ja pastāv īpaši apstākļi, lai tā rīkotos. Tāpat noteikumi, tos piemērojot, prasa visiem kuģu vadītājiem ievērot parasto jūras praksi.

3. noteikums — Vispārējās definīcijas. Šis noteikums skaidro pamata definīcijas, kuras izmanto pārējo noteikumu formulēšanā, tajā skaitā definīcijas par to, kas ir "kuģis ar mehānisku dzinēju", "buru kuģis" un tādus terminus kā "kuģis, kas zaudējis vadības spēju" un "kuģis ar ierobežotu manevrēšanas spēju".

### B Daļas I nodaļa — Kuģa vadīšana jebkuros redzamības apstākļos
4. noteikums — Pielietošana. Šis noteikums nosaka, ka šīs nodaļas noteikumi attiecas uz visiem kuģiem jebkādos redzamības apstākļos.

5. noteikums — Novērošana. Šis noteikums apspriež pienācīgas novērošanas veikšanu jūrā. Tāda ietver novērošanas veikšanu, izmantojot visus pieejamos līdzekļus, tajā skaitā audio novērošanu, vizuālo novērošanu un novērošanu izmantojot jūras radaru.

6. noteikums — Drošs ātrums. Šis noteikums nosaka nepieciešamību kuģiem iet ar drošu ātrumu, kāds ir piemērots esošajiem apstākļiem un nosacījumiem. Ātrumu ietekmējoši apstākļi ir, piemēram, redzamība, citu kuģu tuvums (satiksme), iegrime un paša kuģa manevrēšanas spēja.

7. noteikums — Sadursmes draudi. Šis noteikums nosaka, ka visiem kuģiem jāizmanto visi iespējamie līdzekļi, lai noteiktu sadursmes draudu pastāvēšanu. Tas iekļauj pienācīgu jūras radara izmantošanu un kuģa kompasa peilējumu ņemšanu, lai noteiktu vai peilējums uz otru kuģi nemainās un tādēļ pastāv sadursmes draudi.

8. noteikums — Rīcība sadursmju novēršanai. Šis noteikums izklāsta prasības kuģiem mainīt savu kursu un/vai ātrumu, lai paietu garām citiem kuģiem drošā attālumā. Tas nosaka, ka visām darbībām jāatbilst labai jūras praksei un izmaiņām kustības parametros jābūt pietiekami lielām, lai tās būtu pamanāmas no otra kuģa, piemēram, liela un pamanāma izmaiņa kuģa kursā. Noteikums ir paredzēts izmantošanai kopā ar citiem noteikumiem, tajā skaitā 16. un 17. noteikumu.

9. noteikums — Šaurie ūdensceļi. Šis noteikums runā par kuģiem, kuri ietur kursu šaurā kanālā vai kuģu ceļā. Tas nosaka, ka kuģi, kuru garums mazāks par 20 metriem, zvejas kuģi un buru kuģi nedrīkst traucēt lielāku kuģu kustībai šauros ūdensceļos. Tāpat tas atsaucas uz signāliem (skaņas un gaismas), kuri var tikt doti, lai ļautu kuģiem vienam otru apdzīt šaurā kanālā vai kuģu ceļā, kā arī uz atsevišķu signālu tuvojoties līkumam. Kuģiem nav ļauts noenkuroties, ja vien nepastāv leģitīmi nosacījumi, lai to darītu.

10. noteikums — Satiksmes sadales sistēmas. Satiksmes sadales sistēmas (*traffic separation scheme*, TSS) mērķis ir veicināt kuģošanas drošību nodrošinot, ka kuģi pārvietojas kopējā virzienā noteiktajās satiksmes joslās. TSS joslas ir parādītas uz papīra un elektroniskajām kartēm un atrodot to atrašanās vietu attiecībā pret kuģi, tas var noteikt kādā virzienā jāpārvietojas dotajā shēmas punktā. Papildus tam, TSS izveido arī sadales zonas un piekrastes kuģošanas zonas uz kurām attiecas ierobežojumi. Papildus ierobežojumi attiecas arī uz atsevišķiem kuģu tipiem, piemēram, zvejas kuģiem un kuģiem, kuru garums mazāks par 20 metriem, kuri nedrīkst traucēt drošu kustību citiem/lielākiem kuģiem.

### B Daļas II nodaļa — Savstarpēji redzamu kuģu vadīšana
11. noteikums — Pielietošana.

12. noteikums — Buru kuģi. Noteikums nosaka kā vienam vai vairākiem buru kuģiem, kuru kursi krustojas ar citu buru kuģi radot sadursmes draudus, jādod ceļš šim citam buru kuģim. Tā pamatā ir vēja virziens. Ja katram no buru kuģiem vējš pūš citā bortā, kuģim, kuram vējš pūš tā kreisajā bortā, jādod ceļš otram kuģim. Savukārt, ja abiem buru kuģiem vējš pūš vienā bortā, tad kuģis, kurš atrodas vēja pusē, dod ceļu kuģim, kas atrodas aizvēja pusē. Un visbeidzot, ja kuģis, kuram vējš pūš kreisajā bortā, redz kuģi vēja pusē un nevar precīzi noteikt vai šim otram kuģim vējš pūš kreisajā vai labajā bortā, tad abiem kuģiem jāturas drošā attālumā vienam no otra, tas ir, tiem abiem jāveic darbības, lai novērstu bīstamo situāciju, ja tie droši nezina no kuras puses pūš vējš uz svešā kuģa.
thumb|13. noteikums regulē apdzīšanas situācijas starp kuģiem
13. noteikums — Apdzīšana. Šis noteikums regulē apdzīšanas situācijas starp kuģiem. Pamata nosacījums ir tāds, ka visiem apdzenošajiem kuģiem ir jāturas sāņus no apdzenamajiem kuģiem. Buru kuģiem 13. noteikums ir augstāks par 12. un 18. noteikumu, kas nozīmē, ka apdzenošajam buru kuģim jāturas sāņus no jebkāda apdzenamā kuģa.

14. noteikums — Situācija, kad divi kuģi virzās tieši viens otram pretī. Šis noteikums nosaka, ka kuģiem ar mehāniskiem dzinējiem, kuri tuvojās ar pretējiem vai gandrīz pretējiem kursiem ar viena kuģa priekšgalu pret otra kuģa priekšgalu, abiem ir jāmaina savs kurss pa labi, lai tie droši paietu garām viens otram. To sauc par izmainīšanos ar kreisajiem bortiem, jo kuģiem izmainoties to kreisie borti ir tie, kuri nošķir abus kuģus. Noteikums nosaka vienādu atbildību abiem kuģiem sadursmes novēršanā.

15. noteikums — Kuģu kursu krustošanās situācija. Šis noteikums attiecas uz kuģu darbībām krustojoties to kursiem un nosaka, ka kuģim, kura labajā bortā (labajā pusē) atrodas cits kuģis, jādod ceļš šim kuģim kļūstot par kuģi, kas dod ceļu atbilstoši 16. noteikumam. Otra kuģa pienākums ir saglabāt savu kursu un ātrumu kļūstot par kuģi, kuram dod ceļu atbilstoši 17. noteikumam. Tāpat, ja situācija to atļauj, kuģim, kura labajā bortā atrodas cits kuģis, jāizvairās šķērsot šī kuģa kursu gar tā priekšgalu.

16. noteikums — Kuģa, kas dod ceļu, rīcība. Šis noteikums nosaka, ka kuģim, kas dod ceļu, jāuzsāk savlaicīga un vērā ņemama rīcība, lai tas varētu brīvi paiet garām otram kuģim.

17. noteikums — Kuģa, kuram dod ceļu, rīcība. 17. noteikums nosaka, ka kuģim, kuram dod ceļu, jāsaglabā savs kurss un ātrums. Tomēr, ja kļūst skaidrs, ka kuģis, kura pienākums ir dot ceļu, nerīkojas, tad, lai izvairītos no sadursmes, kuģis, kuram jāsaglabā savs kurss un ātrums, var pats pieņemt lēmumu par manevru. Tomēr, lai to darītu, jāievēro atsevišķi nosacījumi.

18. noteikums — Kuģu savstarpējie pienākumi. 18. noteikums nosaka ceļa došanas prioritātes starp visiem kuģiem un to darbības veidiem. Normāli ekspluatējamiem kuģiem ar mehānisku dzinēju jādod ceļš visiem citiem kuģiem, tajā skaitā buru un zvejas kuģiem. Tomēr, ja kuģu spēja manevrēt ir ierobežota, piemēram, tie ir zaudējuši vadības spējas, to manevrēšanu ierobežo kuģa iegrimes un apkārt esošo dziļumu attiecība vai tiem ir ierobežotas manevrēšanas spējas, tad citiem kuģiem, tajā skaitā citiem kuģiem ar mehānisku dzinēju, buru kuģiem un zvejas kuģiem, ir vai nu jādod ceļš, vai arī tie nedrīkst traucēt šādu kuģu kustībai atkarībā no esošās situācijas.

### B Daļas III nodaļa — Kuģu vadīšana ierobežotas redzamības apstākļos
19. noteikums — Kuģu vadīšana ierobežotas redzamības apstākļos. Šis noteikums attiecas uz kuģiem, kas neatrodas cits cita redzamības robežās, kuģojot ierobežotas redzamības rajonos vai šādu rajonu tuvumā. Ierobežotas redzamības iemesli var būt migla, dūmaka un tādas citas parādības kā piemēram stipri nokrišņi. Noteikums nosaka, ka visiem kuģiem jākuģo ar drošu ātrumu, ko nosaka atbilstoši esošajiem apstākļiem, un tiem ir savlaicīgi jārīkojas, lai izvairītos no sadursmes. Iespēju robežās kuģiem jāizvairās no kursa izmaiņas pa kreisi, ja otrs kuģis atrodas priekšā dvarsam un tas netiek apdzīts, kā arī jāizvairās no kursa izmaiņas uz tāda kuģa pusi, kas atrodas dvarsā vai aiz dvarsa. Kuģiem, kuri ir izdzirdējuši cita kuģa miglas signālu, bet nenovēro šo kuģi radarā, e daļa prasa samazināt gaitu līdz minimālai, kas ir pietiekama, lai noturētu kuģi kursā. Ja tas nepieciešams, kuģim jāaptur kustība pavisam.

### C Daļa — Ugunis un zīmes
thumb|COLREG kuģu zīmes
20. noteikums — Piemērošana.

21. noteikums — Definīcijas.

22. noteikums — Uguņu redzamība. Šis noteikums nosaka prasības navigācijas uguņu minimālajam redzamības attālumam. Tās ir atkarīgas no kuģa garuma. Piemēram kuģiem, kuru garums ir lielāks par 50 metriem, uguņu redzamības attālums ir 6 jūras jūdzes topugunīm, 3 jūras jūdzes bortu ugunīm, 3 jūras jūdzes pakaļgala ugunij, 3 jūras jūdzes buksēšanas ugunīm un 3 jūras jūdzes loka ugunij.

23. noteikums — Kuģi ar mehānisku dzinēju gaitā.

24. noteikums — Buksēšana un stumšana.

25. noteikums — Buru kuģi gaitā un kuģi, kas pārvietojas ar airu palīdzību.

26. noteikums — Zvejas kuģi.

27. noteikums — Kuģi, kas zaudējuši vadības spējas vai kuru manevrēšanas spēja ierobežota.

28. noteikums — Kuģi, kuru manevrēšanu ierobežo to iegrime.

29. noteikums — Loču kuģi.

30. noteikums — Noenkurojušies kuģi un kuģi uz sēkļa.

31. noteikums — Hidroplāni.

### D Daļa — Skaņu un gaismas signāli
32. noteikums — Definīcijas.

33. noteikums — Iekārtas skaņu signālu padošanai.

34. noteikums — Manevrēšanas un brīdinājuma signāli.

35. noteikums — Skaņu signāli ierobežotas redzamības apstākļos.

36. noteikums — Signāli uzmanības saistīšanai.

37. noteikums — Briesmu signāli.

E Daļa — Izņēmumi

38. noteikums — Izņēmumi.

F Daļa — Pārbaude atbilstībai konvencijas prasībām.

39. noteikums — Definīcijas.

40. noteikums — Piemērošana.

41. noteikums — Atbilstības pārbaude.

### Pielikumi
I pielikums — Uguņu un zīmju izvietojums un tehniskie raksturojumi.

II pielikums — Papildus signāli zvejas kuģiem, kas nodarbojas ar zveju cits cita tuvumā.

III pielikums — Skaņu signālu ierīču tehniskie raksturlielumi.

IV pielikums — Briesmu signāli. Pielikums dod sarakstu ar oficiālajiem, starptautiskajiem briesmu signāliem. Starp šiem signāliem ir izrunāts vārds "Meidei", Starptautiskā signālu koda karogi "NC (*November Charlie*)", sarkanas krāsas dzirksteles no pirotehniskajām svecēm, oranžas krāsas dūmu signāls un citi.

## Vēsture
Pirms viena starptautisku noteikumu un paražu komplekta izstrādāšanas, dažādās pasaules daļās pastāvēja atšķirīgas paražas, konvencijas un nerakstītas procedūras. Rezultātā starp dažādu kuģu navigācijas ugunīm pastāvēja neatbilstības un pretrunas, kuras noveda pie neparedzētām sadursmēm. Daudzi buru kuģi navigācijas ugunis neizlika vispār. Kuģu navigācijas gaismas pārgājieniem tumsā, tāpat kā kuģu navigācijas zīmes, nebija standartizētas, kas starp kuģiem radīja apjumumu un divdomīgas situācijas. Tās rezultējās sadursmēs un kuģu zaudēšanā uz sēkļiem.

19. gadsimta vidū parādoties tvaikoņiem, buru kuģu navigācijai paredzētās konvencijas bija jāpapildina ar konvencijām priekš kuģiem ar mehānisku dzinēju. Buru kuģu manevrēšanas spējas ir ierobežotas, jo tie nevar burāt tieši pret vēju un tad, ja vēja nav. Bet kuģi ar mehānisku dzinēju var pārvietoties visos horizonta 360 grādos un tādējādi būt neatkarīgi no vēja apstākļiem.

1840. gadā Londonā Trīsvienības nams (*Trinity House*) sastādīja noteikumu kopumu, kurus parlaments pieņēma 1846. gadā. Trīsvienības nama noteikumus iekļāva 1846. gada tvaika navigācijas aktā un 1848. gadā tajā iekļāva arī Admiralitātes noteikumus attiecībā uz tvaikoņu navigācijas gaismām. 1849. gadā ASV Kongress paplašināja navigācijas gaismu lietošanas prasību ASV ūdeņos arī uz buru kuģiem. Apvienotajā Karalistē 1858. gadā buru kuģiem tika rekomendētas krāsainas bortu ugunis, kā arī tika prasīts, lai tvaikoņi padotu miglas signālus ar kuģa svilpi un buru kuģi ar miglas tauri vai zvanu. Līdzīgas prasības piemēroja arī ASV, jo sākot no 1850. gadiem angļu jūras tiesības attiecībā uz sadursmēm pamazām tika pārņemtas arī ASV. Arī 1850. gadā tiesas Anglijā un ASV ieviesa paražu tiesību normu, kura attiecās uz piemērotu ātrumu, kāds ļautu apstāties redzamajā ceļa posmā.

1863. gadā stājās spēkā jauns noteikumu kopums, kuru izstrādāja britu Tirdzniecības padome konsultējoties ar Francijas valdību. 1864. gadā noteikumus (jeb pantus) bija pieņēmušas vairāk nekā trīsdesmit jūras valstis, tajā skaitā Vācija un ASV (ASV Kongresā tie tika pieņemti kā "Kuģu sadursmju novēršanas noteikumi" jeb precīzāk 1864. gada 29. aprīļa 69. likums "Akts, ar kuru apstiprina atsevišķus noteikumus un regulējumu sadursmju novēršanai uz ūdens". Aktu apstiprināja prezidents Abrahams Linkolns). Apvienotās Karalistes, ASV un citu jūras valstu likumdevēju un valdību darbības rezultātā starptautiskie noteikumi turpinās attīstīties vairāku dekāžu garumā. Piemēram 1867. gadā Tomass Grejs (*Thomas Gray*), Tirdzniecības padomes Jūrniecības departamenta sekretāra palīgs, uzrakstīja "Kuģošanas ceļu satiksmes noteikumus", brošūru, kura kļuva pazīstama pateicoties tās populārajām mnemoniskajām vārsmām. Vēl vēlāk, 1878. gadā, lai samazinātu sadursmju risku, ASV kodificēja savus paražu tiesību noteikumus. 1880. gadā 1863. gada starptautiskie panti tika papildināti ar svilpes signāliem un 1884. gadā tika ieviests jauns starptautisko noteikumu kopums.

1889. gadā ASV noturēja pirmo starptautisko jūrniecības konferenci Vašingtonā, lai turpinātu kodificēt starptautiskos sadursmju novēršanas noteikumus, tajā skaitā prasības ugunīm un zīmēm. Konferencē izstrādātie noteikumi tika pieņemti 1890. gadā un stājās spēkā 1897. gadā. 1910. gada Briseles jūrniecības konferencē noteikumos veica nelielas izmaiņas. 1929. gada starptautiskajā konferencē par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (*Safety of Life at Sea (SOLAS)*) tika piedāvātas izmaņas dažos noteikumos, bet tās tā arī netika ratificētas. Bet 1935. gadā starp visām jūras valstīm tika panākta neformāla vienošanās par rekomendāciju, kura noteica, ka par pagrieziena virzienu uzskata to virzienu, uz kuru pārlikta stūres lāpsta nevis stūres rats vai rumpelis.

1948. gada SOLAS starptautiskajā konferencē tika pieņemtas vairākas rekomendācijas, tajā skaitā tika atzīta radara izmantošana. Šīs rekomendācijas tika ratificētas 1952. gadā un stājās spēkā 1954. gadā. Nākamās rekomendācijas pieņēma 1960. gada SOLAS konferencē Londonā un tās stājās spēkā 1965. gadā.

### 1972. gada starptautiskie kuģu sadursmju novēršanas noteikumi
thumb|Starptautiskās Jūras organizācijas biroju ēka, kur tiek apspriesti un pieņemti noteikumu papildinājumi
"Starptautiskos kuģu sadursmju novēršanas noteikumus" Starptautiskā Jūras organizācija pieņēma konvencijas veidā 1972. gada 20. oktobrī un tie stājās spēkā 1977. gada 15. jūlijā. Tie tika izstrādāti, lai atjaunotu un aizvietotu 1960. gada sadursmju noteikumus, īpaši attiecībā uz satiksmes sadales sistēmām (*Traffic Separation Scheme (TSS)*) pēc tam, kad pirmā no tām tika ieviesta Padekalē 1967. gadā. 2025. gada decembrī konvenciju bija ratificējušas 164 valstis, kuras pārstāvēja 98,91% no pasaules tirdzniecības flotes tonnāžas.

Starptautiskie noteikumi kopš to pieņemšanas ir tikuši papildināti vairākas reizes. 1981. gadā tika papildināts 10. noteikums attiecībā uz bagarēšanu vai pētniecību satiksmes sadales sistēmās. 1987. gadā tika papildināti vairāki noteikumi, tajā skaitā 1e attiecībā uz speciālās konstrukcijas kuģiem, 3h par kuģiem, kuru manevrēšanu ierobežo tā iegrime, un 10c par kustības joslu šķērsošanu. 1989. gadā tika izmainīts 10. noteikums pārtraucot nevajadzīgu satiksmes sadales sistēmu (TSS) piekrastes kuģojamās zonas izmantošanu. 1993. gadā pieņēma papildinājumus attiecībā uz uguņu izvietojumu kuģos. 2001. gada tika pievienoti jauni noteikumi par ekranoplāniem (*wing-in-ground-effect (WIG)*) un 2007. gadā tika pārrakstīts IV pielikuma (Briesmu signāli) teksts.

2013. gada papildinājumi (rezolūcija A.1085(28)), kurus pieņēma 2013. gada 4. decembrī un kuri stājās spēkā 2016. gada 1. janvārī, noteica, ka pēc esošās E Daļas (Izņēmumi), tika ieviesta jauna F Daļa (Pārbaude atbilstībai konvencijas prasībām), lai organizācija varētu veikt IMO dalībvalstu audita programmā paredzēto verifikāciju.

## Jurisdikcija
Starptautiskās Jūras organizācijas (IMO) konvencija ietver gandrīz četrdesmit starptautisko noteikumu "likumus" un katrai dalībvalstij, kas ir parakstījusi konvenciju, tos jāpārņem — COLREG noteikumiem jābūt spēkā katrā jurisdikcijā. Tādēļ katrai IMO dalībvalstij jānozīmē "administrācija" — nacionālā iestāde vai aģentūra, kura piemēro COLREG konvencijas nosacījumus uz tās jurisdikcijā esošajiem kuģiem. Atsevišķu valstu pārvaldes institūcijās jāpieņem normatīvie akti, lai izveidotu šādas organizācijas, kā arī radītu nacionālos kuģniecības likumus (un zemāka spēka aktus), kuri atbilst starptautiskajai konvencijai. Tādējādi katra nacionālā administrācija ir atbildīga par noteikumu piemērošanu un izpildi uz kuģiem un peldlīdzekļiem, kas atrodas tās jurisdikcijā. Tāpat, parasti, administrācijas ir pilnvarotas izdot grozījumus attiecībā uz kuģiem šo valstu nacionālajai jurisdikcijai pakļautajos ūdeņos, ja vien šādi grozījumi nav pretrunā COLREG.

### Kanāda
COLREG Kanādas versiju, kura attiecas uz Kanādas kuģiem, nodrošina Kanādas Satiksmes ministrija (*Transport Canada*).

### Korejas Republika
Dienvidkoreja ratificēja COLREG 1977. gadā un pieņēma normatīvos aktus noteikumu ieviešanai ar 1986. gada Korejas jūras transporta drošības aktu.

### Māršala Salas
Jūrniecības noteikumu 2. nodaļas 2.11.4. punkts nosaka, ka Māršala Salās reģistrētajiem kuģiem un visiem kuģiem Māršala Salu ūdeņos jāievēro 1972. gada COLREG noteikumi ar papildinājumiem. Jūrniecības akta 150. sadaļa aptver nodrošinājumu ar navigācijas ugunīm, zīmēm un skaņu signālu ierīcēm, kā arī nosacījumus to uzstādīšanai.

### Singapūra
COLREG versiju, kura ir piemērojama Singapūras teritoriālajiem ūdeņiem, sauc par tirdzniecības flotes (kuģu sadursmju novēršanas) noteikumiem (*Merchant Shipping Regulations*). Singapūra šos noteikumus pieņēma 1983. gadā, pēc tam tie tika pārskatīti un izdoti no jauna 1992. gada 25. martā.

### Apvienotā Karaliste
Apvienotās Karalistes COLREG versiju nodrošina jūras un krasta apsardzes aģentūra (*Maritime and Coastguard Agency (MCA)*) ar 1966. gada tirdzniecības flotes (briesmu signālu un sadursmju novēršanas) noteikumiem (*Merchant shipping (Distress Signals and Prevention of Collisions) Regulations of 1996*). Tie ir pieejami un tos izplata tirdzniecības flotes paziņojuma (*Merchant Shipping Notice (MSN)*) veidā, kādus lieto, lai izplatītu obligāti izpildāmu informāciju, kurai jāpakļaujas Apvienotās Karalistes jurisdikcijai pakļautajos ūdeņos un kuģos. Šie MSN attiecas uz sekundārajiem (deleģētajiem) normatīvajiem aktiem un satur tādu noteikumu tehniskās detaļas. MCA publicētos materiālus aizsargā Sadraudzības personālūnijas autortiesības, bet MCA ļauj tos pavairot bez maksas jebkādā formātā vai nesējā izpētes vai privātu studiju nolūkos, ja vien tie tiek pavairoti nesagrozīti un netiek izmantoti maldinošā kontekstā.

### ASV
ASV COLREG versiju nodrošina ASV Tēvzemes drošības departamenta ASV Krasta apsardze.

### Latvija
Latvijas teritoriālajos ūdeņos un uz Latvijas karoga kuģiem 1972. gada Konvencija par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem stājās spēkā 1992. gada 20. maijā. Iekšējos ūdeņos, kuros ietilpst arī Rīgas līča pats dienvidu gals, darbojas 2016. gada 9. februāra Ministru kabineta noteikumi Nr. 92 "Noteikumi par kuģošanas līdzekļu satiksmi iekšējos ūdeņos", kuri nav pretrunā COLREG prasībām.

## Nav priekšrocības
Populārs, bet nepareizs, priekšstats par jūras kuģošanas noteikumiem ir tāds, ka sekojot atsevišķiem no tiem, kuģis var iegūt zināmu kuģošanas priekšroku attiecībā pret citiem kuģiem. Nevienam kuģim nav "priekšrocību" attiecībā pret citu kuģi. Tā vietā var būt "kuģis, kas dod ceļu" un "kuģis, kuram dod ceļu" vai arī var būt divi kuģi, kas dod ceļu, bez kuģa, kuram dod ceļu. Kuģim, kuram dod ceļu, nav nekādu priekšrocību attiecībā uz jebkuru kuģi, kas tam dod ceļu, un tam nav tiesību brīvi manevrēt, kā tas vēlas. Šim kuģim obligāti jāietur pastāvīgs kurss un ātrums (lai palīdzētu kuģim, kas dod ceļu, droša kursa noteikšanā). Tādējādi būšana par kuģi, kuram dod ceļu, uzliek pienākumus nevis dod tiesības un tā nav privilēģija. Vēljovairāk kuģim, kuram dod ceļu, tik un tā var būt pienākums (atbilstoši 2. noteikumam un 17. noteikumam) pašam dot ceļu, īpaši tad, ja ir radusies situācija, kad no sadursmes vairs nav iespējams izvairīties tikai ar kuģa, kas dod ceļu, rīcību. Piemēram, diviem kuģiem ar mehāniskiem dzinējiem tuvojoties viens otram ar pretējiem kursiem, *abus* uzskata par "kuģiem, kas dod ceļu", un abiem ir jāizmaina kurss tā, lai izvairītos no sadursmes ar otru kuģi. Nevienam no šiem kuģiem nav "priekšroka".

## Nākotne
Pēdējos gados IMO, atsevišķas valstis un citas ieinteresētās puses ir izvērtējušas COLREG ar mērķi nākotnē izstrādāt potenciālus papildinājumus, kuri veicinātu jūras virsūdens autonomo kuģu izmantošanu. Izvērtēšana iekļāva regulatīvā tvēruma noteikšanas uzdevumu, lai pārbaudītu COLREG piemērojamību autonomiem kuģiem.

## Sacensību noteikumi
Burāšanas sacensību noteikumi, atbilstoši kuriem tiek rīkotas jahtu un laivu sacensības ar nacionālo burāšanas federāciju, kuras ir starptautiskās burāšanas federācijas (*World Sailing*) locekles, sankciju, ir bāzēti COLREG noteikumos, bet atšķiras no tiem atsevišķās, svarīgās vietās. Tādas ir, piemēram, apdzīšana un ceļa došana pagriešanās zīmju tuvumā burāšanas sacensību laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Videolekcijas par COLREG noteikumu piemērošanu 
* 1972.gada Konvencijas par starptautiskajiem kuģu sadursmju novēršanas noteikumiem noteikto uguņu, zīmju un skaņas signālu mācību palīglīdzeklis