open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jovila

**Jovila** (; ) ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Somersetas unitārās pašvaldības otra lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienvidaustrumos Jo upes krastā  no grāfistes centra Tontonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Nozīmīgs aviorūpniecības centrs — šeit būvē *Leonardo* helikopterus un pilsētā atrodas arī dzinēju un avionikas ražotāja *Honeywell Aerospace* ražotnes.

## Vēsture
Jovila atrodas pie senā romiešu ceļa no Dorčesteras uz Ailčesteru. Vēstures avotos pirmoreiz minēta 880. gadā sakšu hartijā kā *Gifle* — ‘sazarota upe’, agrāk tā dēvēja arī Jo upi. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā plaukstoša tirgus pilsētiņa *Givele*. 1205. gadā karalis Džons piešķīra Jovilai pilsētas hartiju. Melnās nāves epidēmijās 14. gadsimtā pilsētas iedzīvotāju skaits samazinājās uz pusi. 19. gadsimta vidū pilsētu savienoja dzelzceļš — šeit savienojās vairākas dažāda standarta dzelzceļa līnijas un Jovila kļuva par nozīmīgu transporta mezglu. 1854. gadā Jovila ieguva boro statusu un 20. gadsimta sākumā tajā dzīvoja ap 11 tūkstošiem cilvēku. Dominējošās ražošanas nozares pilsētā jau gadsimta pirmajā pusē bija aviobūve un aizsardzības rūpniecība un 2. pasaules kara laikā Jovilu stipri bombardēja. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Lauku iela

**Mazā Lauku iela** var būt:

* Mazā Lauku iela — iela Salaspilī;
* Mazā Lauku iela — iela Saulkrastos.
Ļaudonas iela

**Ļaudonas iela** var būt:

* Ļaudonas iela — iela Jēkabpilī;
* Ļaudonas iela — iela Jūrmalā;
* Ļaudonas iela — iela Rīgā.
Bridžvotera

**Bridžvotera** () ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Somersetas unitārās pašvaldības trešā lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes vidusdaļā Paretas upes krastos  no grāfistes centra Tontonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. 

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta ap 800. gadu sakšu hronikās kā *Brigg* — ‘piestātne’. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā ostas pilsēta *Brugie*. 1200. gadā karalis Džons piešķīra Bridžvoterai trīs hartijas — cietokšņa būvniecībai, boro statusam un tirgus tiesībām. Bridžvoteras boro statuss vairākkārt tika pārapstiprināts, līdz to korupcijas dēļ anulēja 1870. gadā. 1785. gadā Bridžvotera kļuva par pirmo Britānijas pilsētu, kas iesniedza lūgumu valdībai aizliegt verdzību.

Mūsdienās Bridžvotera ir Somersetas lielākais rūpniecības centrs, kur attīstīta ķīmiskā, mašīnbūves un metālapstrādes un pārtikas rūpniecība.

Bridžvoterā norisinās ikgadējais Gaja Foksa karnevāls, kas notiek katru gadu sestdienā pēc novembra pirmās piektdienas un ko apmeklē ap 150 000 cilvēku. Festivāls slavens ar iluminētu svētku gājienu, kam seko uguņošana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bāta un Ziemeļaustrumu Somerseta

**Bāta un Ziemeļaustrumu Somerseta** () ir unitārā pašvaldība Somersetas grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos, robežojas ziemeļos ar Bristoli un Glosteršīru, austrumos — ar Viltšīru, dienvidos — ar Somersetas unitāro pašvaldību, bet rietumos — ar Ziemeļsomersetas unitāro pašvaldību. Lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Bāta, bet daļa administratīvo iestāžu atrodas bijušā Vonsdaikas distrikta centrā Keinšemā.

## Vēsture
Unitārā pašvaldība izveidota 1996. gada 1. aprīlī, likvidējot bijušo Eivonas grāfisti un apvienojot Bātas un Vonsdaikas nemetropoles distriktus un iekļaujot jaunveidoto pašvaldību Somersetas ceremoniālajā grāfistē. Administratīvi unitārā pašvaldība iedalās ārpuspagastu teritorijā (*unparished area*), kurā ietilpst Bātas pilsēta (94 092 iedzīvotāji) un ko tieši pārvalda unitārās pašvaldības padome, 3 pilsētās — Keinšema (15 641), Midsomernortona (10 997) un Radstoka (5620), un 46 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Līdaku iela

**Līdaku iela** var būt:

* Līdaku iela — iela Jūrmalā;
* Līdaku iela — iela Rīgā;
* Līdaku iela — iela Lielvārdē;
* Līdaku iela — iela Talsos;
* Līdaku iela — iela Ķekavas pagasta Lielvāržos;
* Līdaku iela — iela Skultes pagasta Skultē.

## Skatīt arī
* Mazā Līdaku iela
Lielupes iela

**Lielupes iela** var būt:

* Lielupes iela — iela Rīgā;
* Lielupes iela — iela Jelgavā;
* Lielupes iela — iela Jūrmalā;
* Lielupes iela — iela Mežotnes pagasta Glāzniekos;
* Lielupes iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē;
* Lielupes iela — iela Ķekavas pagasta Jaunsilā;
* Lielupes iela — iela Kalnciema pagasta Kalnciemā;
* Lielupes iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
* Lielupes iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
* Lielupes iela — iela Ropažu pagasta Silakrogā;
* Lielupes iela — iela Saulkrastu pagasta Silmalā;
* Lielupes iela — iela Jaunsvirlaukas pagasta Staļģenē.
Salaspils pamatskola

**Salaspils pamatskola** ir Salaspils novada domes pašvaldības iestāde.

## Vēsture
Skola dibināta 1973. gada 1. septembrī ar nosaukumu **Salaspils 2. vidusskola**.

2021. gadā skolu reorganizēja par Salaspils pamatskolu.

## Izglītības programmas

* Pamatizglītības programma (programmas kods 21011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (programmas kods 21015611)

## Skolas direktori

* Elmārs Karlsons (1973—1982)
* Ausma Caune (1984—1985)
* Edgars Cetrovskis (1986—1991)
* Jadviga Rižkova (1992—2001)
* Veneranda Bogdāne (no 2002. gada 9. janvāra)

## Skatīt arī

* Salaspils 1. vidusskola
* Salaspils Mūzikas un mākslas skola

## Atsauces
Liepājas iela

**Liepājas iela** var būt:

* Liepājas iela — iela Rīgā;
* Liepājas iela — iela Daugavpilī;
* Liepājas iela — iela Jelgavā;
* Liepājas iela — iela Jūrmalā;
* Liepājas iela — iela Rēzeknē;
* Liepājas iela — iela Ventspilī;
* Liepājas iela — iela Aizputē;
* Liepājas iela — iela Dagdā;
* Liepājas iela — iela Kuldīgā;
* Liepājas iela — iela Ludzā;
* Liepājas iela — iela Madonā;
* Liepājas iela — iela Preiļos;
* Liepājas iela — iela Priekulē;
* Liepājas iela — iela Skrundā;
* Liepājas iela — iela Kastuļinas pagasta Priežmalē.
Liesmas iela

**Liesmas iela** var būt:

* Liesmas iela — iela Rīgā;
* Liesmas iela — iela Jelgavā;
* Liesmas iela — iela Jēkabpilī;
* Liesmas iela — iela Jūrmalā;
* Liesmas iela — iela Ogrē;
* Liesmas iela — iela Stendē;
* Liesmas iela — iela Talsos.
Lefkoju iela

**Lefkoju iela** var būt:

* Lefkoju iela — iela Jūrmalā;
* Lefkoju iela — iela Ogrē;
* Lefkoju iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā.
Lejas iela

**Lejas iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Lejas iela — iela Rīgā;
** Lejas iela — iela Daugavpilī;
** Lejas iela — iela Jūrmalā;
** Lejas iela — iela Aucē;
** Lejas iela — iela Baldonē;
** Lejas iela — iela Baložos;
** Lejas iela — iela Cēsīs;
** Lejas iela — iela Ikšķilē;
** Lejas iela — iela Limbažos;
** Lejas iela — iela Ludzā;
** Lejas iela — iela Ogrē;
** Lejas iela — iela Pāvilostā;
** Lejas iela — iela Pļaviņās;
** Lejas iela — iela Rūjienā;
** Lejas iela — iela Salacgrīvā;
** Lejas iela — iela Saldū;
** Lejas iela — iela Smiltenē;
** Lejas iela — iela Tukumā;
** Lejas iela — iela Viesītē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Lejas iela — iela Līgatnes pagasta Augšlīgatnē;
** Lejas iela — iela Salaspils pagasta Bajāros;
** Lejas iela — iela Ābeļu pagasta Brodos;
** Lejas iela — iela Galgauskas pagasta Galgauskā;
** Lejas iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā;
** Lejas iela — iela Olaines pagasta Jāņupē;
** Lejas iela — iela Babītes pagasta Mežārēs;
** Lejas iela — iela Ķekavas pagasta Odukalnā;
** Lejas iela — iela Priekuļu pagasta Priekuļos;
** Lejas iela — iela Pūres pagasta Pūrē;
** Lejas iela — iela Raunas pagasta Raunā;
** Lejas iela — iela Rembates pagasta Rembatē;
** Lejas iela — iela Stopiņu pagasta Ulbrokā.
Līgatnes iela

**Līgatnes iela** var būt:

* Līgatnes iela — iela Rīgā;
* Līgatnes iela — iela Daugavpilī;
* Līgatnes iela — iela Jūrmalā;
* Līgatnes iela — iela Ventspilī;
* Līgatnes iela — iela Cēsīs;
* Līgatnes iela — iela Siguldas pagasta Ķiparos;
* Līgatnes iela — iela Nītaures pagasta Nītaurē.

## Skatīt arī
* Mazā Līgatnes iela
* Līgotnes iela
Limbažu iela

**Limbažu iela** var būt:

* Limbažu iela — iela Rīgā;
* Limbažu iela — iela Alojā;
* Limbažu iela — iela Jūrmalā;
* Limbažu iela — iela Saulkrastos;
* Limbažu iela — iela Smiltenē;
* Limbažu iela — iela Valmierā;
* Limbažu iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.
Seinfeld

***Seinfeld*** var būt:

* *[[Seinfeld (seriāls)|Seinfeld]]* — ASV situāciju komēdijseriāls (1989—1998),
* Džerijs Sainfelds (*Jerry Seinfeld*; dzimis 1954. gadā), amerikāņu komiķis, aktieris, scenārists un producents.
Līvu iela

**Līvu iela** var būt:

* Līvu iela — iela Jūrmalā;
* Līvu iela — iela Ventspilī;
* Līvu iela — iela Grobiņā;
* Līvu iela — iela Ikšķilē;
* Līvu iela — iela Smiltenē;
* Līvu iela — iela Valkā;
* Līvu iela — iela Allažu pagasta Allažos;
* Līvu iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Līvu iela — iela Olaines pagasta Jāņupē;
* Līvu iela — iela Launkalnes pagasta Launkalnē;
* Līvu iela — iela Babītes pagasta Piņķos;
* Līvu iela — iela Skultes pagasta Skultē.

## Skatīt arī
* Lielā Līvu iela
* Līvu laukums
Ernests Jurkāns

**Ernests Jurkāns** (dzimis 1954. gada 31. oktobrī Nautrēnu pagastā) ir latviešu jurists un politiķis. Bijušais 5. Saeimas un 6. Saeimas deputāts, Rēzeknes pilsētas domes priekšsēdētājs (1994—1995), Īpašu uzdevumu ministrs pašvaldību lietās, tad Pašvaldību lietu valsts ministrs (1995—1996).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1954. gada 31. oktobrī Ludzas rajonā. 1978. gadā pabeidza tieslietu studijas Latvijas Valsts universitātē, turpināja pasaules ekonomikas un starptautisko attiecību studijas Kijivas Universitātē (1981—1983). Strādāja par Rēzeknes pilsētas pašvaldības tirdzniecības un sagādes nodaļas vadītāju, tad par Rēzeknes tirdzniecības un sagādes valsts uzņēmuma direktoru (1984–1988), Rēzeknes agrokombināta tirdzniecības bāzes direktoru (1988—1989), ražošanas sabiedrības "Agroindustrija" ģenerāldirektoru (1989). 

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija asociācijas *Latinterkomerc* prezidents (1993—1994) un 5. Saeimas deputāts no partijas "Saskaņa Latvijai - Atdzimšana Tautsaimniecībai" (1993—1994). Rēzeknes pilsētas domes priekšsēdētājs, pārstāvot partiju "Rēzeknes saimnieks" (1994—1995). 1995. gadā viņu ievēlēja par 6. Saeimas deputātu no Demokrātiskās partijas "Saimnieks". No 1995. gada 21. decembra līdz 1996. gada 1. augustam Jurkāns bija Īpašu uzdevumu ministrs pašvaldību lietās, no 1996. gada 12. augusta līdz 19. novembrim — pašvaldību lietu valsts ministrs.

Darbojās arī kā Pašvaldību savienības domes un valdes loceklis, Ministru prezidenta padomnieks ekonomiskās attīstības jautājumos, Demokrātiskās partijas "Saimnieks" valdes loceklis un a/s "Rīgas komercbanka" padomes loceklis. Vēlāk bija tiesiskās palīdzības aģentūras "ERNESTS JURKĀNS un PARTNERI" IK direktors.

2005. gadā Ernests Jurkāns izveidoja partiju "Savienība Latgales Sirds", 14. Saeimas vēlēšanās piedalījās no partijas "Suverēnā vara" saraksta.

## Atsauces
Krievu roks

[thumb|[Viktors Cojs, vienas no 80. gadu populārākajām padomju rokgrupām *[[Kino]]* līderis]]
**Krievu roks** () ir rokmūzikas virziens, kas 20. gadsimta 60. gados Rietumu rokmūzikas ietekmē radies Padomju Savienībā. Savu uzplaukumu piedzīvoja 20. gadsimta 80. gados, pateicoties cenzūras atslābumam. Krievu rokam raksturīga iezīme bija uzsvars uz dziesmu tekstiem, un krievu roks kļuva arī par pārkārtošanās laikmeta jaunatnes simbolu.

Dažkārt krievvalodīgās rokgrupas ārpus Krievijas, jo īpaši pēcpadomju valstīs, ir ietekmējis krievu roks, tāpēc tās sevi sauc par krievu rokgrupām (piemēram, Kazahstānas rokgrupa ''Adaptācija'').

## Ārējās saites
Midsomernortona

**Midsomernortona** (; ) ir pilsēta Somersetā, Anglijas dienvidrietumos, Bātas un Ziemeļaustrumu Somersetas unitārajā pašvaldībā. Izvietojusies grāfistes ziemeļaustrumos Someras upes krastā  no unitārās pašvaldības centra Bātas,  no grāfistes centra Tontonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1334. gadā. Viduslaikos Midsomernortona ietilpa Čjūtaunas kiligundā. 18. gadsimtā pilsētas apkārtnē ieguva akmeņogles; raktuves piederēja Kornvolas hercogistei. Pēdējās raktuves tika slēgtas 1966. gadā. Līdz 2010. gadiem pilsētā bija attīstīta iepakojuma ražošana, kas nodarbināja ap 25% darbspējīgi iedzīvotāju. 

### "Midsomeras slepkavības"
Entonijs Horovics, sākotnējais Midsomeras slepkavību scenārists, adaptējot Kerolainas Greiemas romānus par inspektoru Bārnabiju televīzijai, aizņēmās daļu no Midsomernortonas nosaukuma savai izdomātajai Midsomeras grāfistei. Lai arī pašā pilsētā vai tās tuvumā netika filmēta neviena seriāla epizode, tajā parādās vēl vairāki Midsomernortonas apkārtnes vietu (vai no tiem atvasināti) nosaukumi: Midsomeras Magna no Čjū Magnas (*Chew Magna*), Kostona no Korstonas (*Corston*) u.c.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ičkērijas Čečenu Republikas prezidents

thumb|Ičkērijas valsts ģerbonis
**Ičkērijas Čečenu Republikas prezidents** bija augstākais valsts amats Ičkērijas Čečenu Republikā tās faktiskās suverenitātes gados. 

Prezidents bija izpildvaras vadītājs, un viņam bija tiesības vadīt Čečenijas Republikas valdības sēdes un veidot starptautiskās attiecības ārpolitikas ietvaros.

## Ičkērijas prezidenti
### Uzskaitījums
### [[Attēls:State_Flag_of_Chechen_Republic_of_Ichkeria.svg|30px]] [[Ičkērijas Čečenu Republika]] (1991 — 2000) [[Attēls:Chechen_Republic_of_Ichkeria_variant_of_arms_2.svg|30px]]

#### Prezidenti trimdā

* Aslans Mashadovs (2000—2005)
* Abdul-Halims Sadulajevs (2005—2006)
* Doku Umarovs (2006—2007)

## Ārējās saites
Keinšema

**Keinšema** (; ) ir pilsēta Somersetā, Anglijas dienvidrietumos, Bātas un Ziemeļaustrumu Somersetas unitārās pašvaldības otra lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies grāfistes ziemeļaustrumos Eivonas upes krastā  no unitārās pašvaldības centra Bātas,  no grāfistes centra Tontonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra, faktiski Bristoles piepilsēta. Līdz 1996. gadam Keinšema bija likvidētā Vonsdaikas distrikta administratīvais centrs un mūsdienās šeit atrodas daļa unitārās pašvaldības administratīvo iestāžu.

## Vēsture
Iespējams, ka tagadējās pilsētas vietā romiešu laikā pastāvēja apmetne *Trajectus*. Vēstures avotos pirmoreiz minēta Anglosakšu hronikās ap 980. gadu kā *Cægineshamme*. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā *Cainesham*. Mūsdienu tirgus pilsētiņa izveidojusies ap 1170. gadā dibināto Keinšemas abatiju pie Čjū upes ietekas Eivonā. Abatija tika nojaukta 1539. gadā pēc reformācijas un klosteru likvidēšanas. Līdz Keinšemas slūžu izbūvei 1727. gadā un Čjū ielejas ezera izveides 1950. gados Keinšema regulāri applūda. Kopš 1950. gadiem pilsēta attīstās galvenokārt kā Bristoles un Bātas guļamrajons.

## Atsauces

## Ārējās saites
Linu iela

**Linu iela** var būt:

* Linu iela — iela Rīgā;
* Linu iela — iela Daugavpilī;
* Linu iela — iela Jelgavā;
* Linu iela — iela Jūrmalā;
* Linu iela — iela Talsos;
* Linu iela — iela Ventspilī;
* Linu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Linu iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Linu iela — iela Garkalnes pagasta Upesciemā;
* Linu iela — iela Ķekavas pagasta Rāmavā.

## Skatīt arī
* Līņu iela
Ziemeļsomerseta

**Ziemeļsomerseta** () ir unitārā pašvaldība Somersetas grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes ziemeļos, robežojas ziemeļaustrumos ar Bristoli, austrumos — ar Bātas un Ziemeļaustrumu Somersetas unitāro pašvaldību, bet dienvidos — ar Somersetas unitāro pašvaldību. Rietumos krastus apskalo Bristoles līcis un Sevērnas estuārs; pašvaldībai pieder neapdzīvotā Stīpholmas sala  no krasta. Lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Vestonsjūpermēra. Ziemeļsomersetas teritorijā atrodas Bristoles lidosta un daļa no Bristoles ostas.

## Vēsture
Sākotnēji izveidota 1974. gada 1. aprīlī kā **Vudspringas** (*Woodspring*) nemetropoles distrikts, apvienojot Somersetas vēsturiskās grāfistes Vestonsjūpermēras municipālo boro, Klīvdonas un Portishedas urbānos distriktus, Longeštonas lauku distriktu un daļu no Eksbridžas lauku distrikta, un iekļaujot to jaundibinātajā Eivonas grāfistē. Nosaukts pēc 15. gadsimtā dibinātās Vudspringas priorijas. 1996. gadā Eivonas grāfiste tika izformēta, bet Vudspringas distrikts reorganizēts par Ziemeļsomersetas unitāro pašvaldību un iekļauts Somersetas ceremoniālajā grāfistē. Administratīvi unitārā pašvaldība dalās četrās pilsētās —  Vestonsjūpermēra (82 418 iedzīvotāji), Portisheda (26 366), Klīvdona (21 398) un Neilsī (15 533), un 35 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Blokāde

**Blokāde** jeb **ielenkšana** ir militāras darbības, kuru mērķis ir izolēt ienaidnieka (pretinieka) objektu, pārtraucot tā ārējās komunikācijas. Blokādes mērķis ir nepieļaut vai līdz minimumam samazināt pastiprinājuma pārvietošanu, militārā aprīkojuma un loģistikas piegādi, kā arī vērtslietu evakuāciju.

Blokādes objekti var būt:

* atsevišķas valstis,
* pilsētas, nocietinātas teritorijas, stratēģiski un operatīvi svarīgi punkti ar militārajiem garnizoniem,
* lielas karaspēka grupas kara apgabalos un bruņotie spēki kopumā,
* ekonomiskās zonas,
* salas,
* jūras šaurumu zonas, līči,
* jūras spēku bāzes, ostas.

## Ārējās saites
Lūšu iela

**Lūšu iela** var būt:

* Lūšu iela — iela Jūrmalā;
* Lūšu iela — iela Garkalnes pagasta Berģos;
* Lūšu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
* Lūšu iela — iela Babītes pagasta Lapsās;
* Lūšu iela — iela Ropažu pagasta Podkājās;
* Lūšu iela — iela Skultes pagasta Skultē.
Vācu armija "Norvēģija"

**Armija "Norvēģija"** (vācu: *Armee Norwegen*) bija nacistiskās Vācijas bruņoto spēku formējums (apvienība, armija), kas tika izveidots 1940. gada 19. decembrī.

Tās uzdevums bija uzbrukt PSRS (operācija "Barbarossa") no ziemeļiem Murmanskas virzienā (Murmanskas un Murmanskas dzelzceļa ieņemšana), pēc neveiksmes tai tika uzticēta Norvēģijas un Somijas aizsardzība. Padomju ofensīvas rezultātā Norvēģijas ziemeļos 1944. gada novembrī armija "Norvēģija" atkāpās uz Norvēģijas dienvidiem, 1944. gada 19. decembrī — izformēta.
## Atsauces

## Ārējās saites
İMECE

***İMECE*** ir Turcijas Zemes tālizpētes pavadonis, ko izstrādāja un izgatavoja *[[Turcijas Zinātnes un tehnoloģiju pētījumu padome|TÜBİTAK]]* Kosmosa tehnoloģiju pētījumu institūts (*[[TÜBİTAK UZAY]]*). To orbītā palaida 2023. gada 15. aprīlī.

Kosmisko aparātu ar masu 800 kg izgatavoja *TÜBİTAK UZAY* uzņēmuma *[[Türk Havacılık ve Uzay Sanayii]]* (*Turkish Aerospace Industries*) ražotnē Ankaras ila Kahramankazanā. *İMECE* ir apgādāts ar panhromatisko (izšķirtspēja 0,99 m) un multispektrālo (izšķirtspēja 3,96 m) attēlveidotāju, kas vienā katrā aptver 13,9 km × 16,2 km teritoriju. Tā darbības ilgums ir plānots 5 gadi.

## Lidojuma gaita
*İMECE* tika palaists  06:48 ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* (*Transporter-7* misija) no Vandenberga Kosmosa spēku bāzes starta laukuma *SLC-4E*. To ievadīja solārsinhronā orbītā: 676 × 693 km ar slīpumu 98,20°.

## Atsauces

## Ārējās saites
* İMECE TÜBİTAK UZAY
* IMECE Turkish Space Agency
* İmece Gunter Dirk Krebs
* IMECE N2YO (pavadoņu orbītas parametri)
Vestonsjūpermēra

**Vestonsjūpermēra** () ir pilsēta Somersetā, Anglijas dienvidrietumos, Ziemeļsomersetas unitārās pašvaldības administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Izvietojusies grāfistes ziemeļos Bristoles līča krastā  no grāfistes centra Tontonas un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. Nozīmīga kūrortpilsēta ar plašiem smilšu liedagiem, bet ar ievērojamām plūdmaiņām — bēgumā jūra atkāpjas līdz pat 1,5 km tālu un atklājas plašs dūņu un smilšu klajums.

## Vēsture
Pilsētas nosaukuma pamatdaļa cēlusies no senangļu valodas *west tun* un nozīmē ‘rietumu ciems’. Otrā daļa ir latīņu valodā *super-Mare* — burtiski ‘virs jūras’; pievienota, lai atšķirtu no citām Bātas un Vellsas diocēzes Vestonām. Sākotnēji zināma kā *Weston-juxta-Mare* — ‘Vestona pie Jūras’, bet 1348. gadā Bātas un Vellsas bīskaps to izmainīja tagadējā formā. 14.—17. gadsimtā apdzīvotā vieta bija zināma vienkārši kā Vestona.

Līdz 19. gadsimtam Vestona bija neliels piekrastes ciems ar 30 mājām aiz kāpu līnijas. Viktorijas laikmetā kļuva populāra atpūta pie jūras un arī Vestonā 1808. gadā tika uzbūvēta pirmā viesnīca *Reeves*. Vestonas straujo izaugsmi sekmēja tās tuvums Bristolei, Bātai un Dienvidvelsai. Vestonā dzīvoja angļu inženieris Isambards Brunels un jau 1841. gadā tika uzbūvēts dzelzceļa savienojums ar Bristoli, kas arī sekmēja pilsētas izaugsmi. 1867. gadā uzbūvēts pirmais izklaides jūras tilts. 1850. gados pilsētā sākās intensīva būvniecība. Mūsdienās Vestonas kā atvaļinājumu kūrorta nozīme samazinājusies, bet to joprojām apmeklē ievērojams skaits vienas dienas atpūtnieku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Melisa Makārtija

**Melisa Anna Makārtija** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise, scenāriste un producente. Saņēmusi divas ''Emmy'' balvas, kā arī nominācijas divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām un divām Zelta globusa balvām. 2020. gadā *[[The New York Times]]* Makārtiju iekļāva savā 25 labāko 21. gadsimta aktieru saraksta 22. vietā.

Kļuvusi pazīstama ar lomu televīzijas seriāla *[[Gilmore Girls]]* (2000–2007). Piedalījusies arī seriālos *[[Samantha Who?]]* (2007–2009), *[[Mike & Molly]]* (2010–2016), *[[Saturday Night Live]]* (2011–2017) un *[[Nine Perfect Strangers]]* (2021).

Par lomu filmā "Līgavas māsas" (*Bridesmaids*, 2011) Makārtiju nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā". Savukārt par lomu filmā "Vai spēsi man kādreiz piedot?" (2018) viņu nominēja Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā". Piedalījusies arī tādās filmās kā "Identitātes zagle" (2013), "Karstais pārītis: apbruņotas un apburošas" (*The Heat*, 2013), "Tamija" (2014), *[[St. Vincent]]* (2014), "Spiegs" (2015), *[[The Boss]]* (2016) un "Mazā nāriņa" (2023).

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Briss Sambā

**Briss Lorišs Sambā** (, dzimis ) ir franču futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Sambā spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[Stade Rennais FC|Rennes]]*.

Iepriekš pārstāvējis Francijas komandas *[[Le Havre AC|Le Havre]]*, *[[Olympique de Marseille|Marseille]]*, Nancy, *[[SM Caen|Caen]]* un *[[RC Lens|Lens]]*, kā arī Anglijas komandu *[[Nottingham Forest]]*.

Francijas futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.
## Sasniegumi
**Francija**
* UEFA Nāciju līga trešā vieta:2024—2025
## Atsauces

## Ārējās saites
Varens Zaīrs-Emrī

**Varens Zaīrs-Emrī** (, dzimis ) ir franču futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Francijas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Zaīrs-Emrī spēlē Francijas 1. līgas komandā *[[Paris Saint-Germain]]*.

Zaīts-Emrī *[[Paris Saint-Germain]]* komandas rindās debitēja 2022. gada augustā, 16 gadu vecumā kļūstot par visu laiku jaunāko komandas spēlētāju, kas izgājis laukumā līgas spēlē.

Francijas futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā.

## Sasniegumi
**Paris Saint-Germain**

* Francijas 1. līga: 2022—23, 2023—24, 2024—25
* Francijas kauss futbolā: 2023—24
* Trophée des Champions: 2023, 2024
* UEFA Čempionu līga: 2024—2025 
* UEFA Superkauss: 2025

**Francija**

* UEFA Nāciju līga trešā vieta:2024—2025

## Atsauces

## Ārējās saites
Milošs Kerkezs

**Milošs Kerkezs** (, dzimis ) ir Ungārijas futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Ungārijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Kerkezs spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Liverpool FC|Liverpool]]*.

Iepriekš spēlējis Ungārijas komandā *[[Győri ETO FC|Győr]],* Nīderlandes komandā *[[AZ Alkmaar]]* un Anglijas komandā *[[AFC Bournemouth|Bournemouth]].*

Ungārijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Ārējās saites
Platform-2

***Platform-2*** jeb ***SharedSat 2211*** (sākotnēji ***SharedSat 3***) ir Bulgārijas uzņēmuma *[[EnduroSat]]* tehnoloģiju demonstrācijas pavadonis ar koplietošanas platformu vairākiem eksperimentiem. Tas orbītā tika palaists 2023. gada 3. janvārī.

## Uzbūve
Pavadoni izstrādāja Bulgārijas uzņēmums *EnduroSat*. Tas izgatavots *[[CubeSat]]* *6U* formā (30 × 20 × 10 cm). Platformā var izvietot klientu dažādas kravas, un katrai tiek nodrošināta elektroenerģijas, datu apstrādes un tēmēšanas iespējas.

*Platform-2* bija izvietotas kravas:
* *Mission Space* kosmisko laikapstākļu novērošanas aparatūra;
* *Hypernova Space Technologies* plazmas elektriskā dzinējiekārta;
* *Magdrive* plazmas elektriskā dzinējiekārta.

## Lidojuma gaita
*Platform-2* tika palaists  14:56*UTC* ar nesējraķeti *[[Falcon 9 Block 5]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*. Kopā ar to orbītā tika nogādāti vairāki desmiti pavadoņu.

## Ārējās saites
* Platform-2 in Space *EnduroSat*
* SharedSat 1, 2, 3, 4 (Spartan) / Platform 1, 2, 3, 4 Gunter Dirk Krebs
* Platform-2 Satellite nanosats.eu
Madonas iela

**Madonas iela** var būt:

* Madonas iela — iela Rīgā;
* Madonas iela — iela Jūrmalā;
* Madonas iela — iela Jēkabpilī;
* Madonas iela — iela Cesvainē;
* Madonas iela — iela Lubānā;
* Madonas iela — iela Varakļānos;
* Madonas iela — iela Murmastienes pagasta Murmastienē.
Māras iela

**Māras iela** var būt:

* Māras iela — iela Jelgavā;
* Māras iela — iela Jūrmalā;
* Māras iela — iela Baložos;
* Māras iela — iela Cēsīs;
* Māras iela — iela Dagdā;
* Māras iela — iela Ikšķilē;
* Māras iela — iela Jaunjelgavā;
* Māras iela — iela Koknesē;
* Māras iela — iela Kuldīgā;
* Māras iela — iela Ķekavā;
* Māras iela — iela Lielvārdē;
* Māras iela — iela Mārupē;
* Māras iela — iela Rūjienā;
* Māras iela — iela Salaspilī;
* Māras iela — iela Saldū;
* Māras iela — iela Ādažu pagasta Alderos;
* Māras iela — iela Atašienes pagasta Atašienē;
* Māras iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
* Māras iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Māras iela — iela Skultes pagasta Mandegās;
* Māras iela — iela Babītes pagasta Mežārēs;
* Māras iela — iela Priekuļu pagasta Priekuļos.

## Skatīt arī
* Māras aleja
Lāslo Kleinheišlers

**Lāslo Kleinheišlers** (, dzimis ) ir ungāru futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Ungārijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Kleinheišlers spēlē Austrijas Bundeslīgas komandā *[[Grazer AK]]*.

Iepriekš spēlējis Ungārijas komandās *[[Puskás Akadémia FC|Puskás Akadémia]]*, *[[Videoton FC|Videoton]]* un *[[Ferencvárosi TC|Ferencváros]]*, Vācijas komandās *[[SV Werder Bremen|Werder Bremen]]* un *[[SV Darmstadt 98|Darmstadt]]*, Kazahstānas komandā *[[FC Astana|Astana]]* un Horvātijas komandā *[[NK Osijek|Osijek]]*.

Ungārijas futbola izlases rindās debitējis 2015. gadā. Pārstāvējis izlasi 2016. un 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Videoton**

* Nemzeti Bajnokság I: 2014—15

**Ferencvárosi TC**

* Ungārijas kauss: 2016—17

## Ārējās saites
Maksimiliāns Mitelštets

**Maksimiliāns Mitelštets** (, dzimis ) ir vācu futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Vācijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Mitelštets spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā *[[VfB Stuttgart]]*.

Iepriekš spēlējis Vācijas komandā *[[Hertha BSC]]*.

Vācijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā. Iekļauts izlases sastāvā 2024. gada Eiropas čempionātam.

## Ārējās saites
Heorhijs Buščans

**Heorhijs Buščans** (, dzimis ) ir ukraiņu futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Ukrainas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Buščans spēlē Ukrainas Premjerlīga komandā *[[FC Polissya Zhytomyr|Polissya Zhytomyr]]*, kas viņu īrē no *[[Al Shabab FC|Al Shabab]]*.

Ar "Dinamo" komandu 2021. gadā uzvarējis Ukrainas Premjerlīgā un izcīnījis divus Ukrainas kausus.

Ukrainas futbola izlases rindās debitējis 2020. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2020—21
* Ukrainas kauss: 2019—20, 2020—21
* Ukrainas Superkauss: 2018, 2019, 2020

## Ārējās saites
Iļja Zabarnijs

**Iļja Zabarnijs** (, dzimis ) ir ukraiņu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Ukrainas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Zabarnijs spēlē Francijas 1. līgas komandā Parīzes "Saint-Germain".

Iepriekš spēlējis Ukrainas komandā Kijivas "Dinamo" un Anglijas komandā *[[AFC Bournemouth|Bournemouth]]*.

Ukrainas futbola izlases rindās debitējis 2020. gadā. Pārstāvējis izlasi 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dynamo Kyiv**

* Ukrainas Premjerlīga: 2020—21
* Ukrainas kauss: 2020—21
* Ukrainas Superkauss: 2020

## Ārējās saites
Gurams Kašija

**Gurams Kašija** (, dzimis ) ir gruzīnu futbolists, kurš spēlē centra aizsarga pozīcijā un pārstāv Gruzijas futbola izlasi, kur viņš ir komandas kapteinis un visvairāk spēļu aizvadījušais spēlētājs. Kopš 2021. gada Kašija spēlē Slovākijas Superlīgas komandā *[[ŠK Slovan Bratislava|Slovan Bratislava]]*.

Iepriekš spēlējis Gruzijas komandās *[[FC Dinamo Tbilisi|Dinamo Tbilisi]]* un *[[FC Locomotive Tbilisi|Locomotive Tbilisi]]*, Nīderlandes komandā *[[SBV Vitesse|Vitesse]]* un ASV komandā *[[San Jose Earthquakes]]*.

Gruzijas futbola izlases rindās debitējis 2009. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Dinamo Tbilisi**

* Gruzijas līga: 2007—08
* Gruzijas kauss: 2008—09
* Gruzijas Superkauss: 2008

**Vitesse**

* Nīderlandes kauss: 2016—17

**Slovan Bratislava**

* Slovākijas Superlīga: 2021—22, 2022—23, 2023—24

## Ārējās saites
Džaba Kankava

**Džaba Kankava** (, dzimis ) ir gruzīnu futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Gruzijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Kankava spēlē Gruzijas Erovnuli līgas komandā *[[FC Dinamo Tbilisi|Dinamo Tbilisi]]*.

Iepriekš spēlējis Gruzijas komandā *[[FC Dinamo Tbilisi|Dinamo Tbilisi]]*, Krievijas komandā *[[FC Spartak Vladikavkaz|Alania Vladikavkaz]]*, Ukrainas komandās *[[FC Arsenal Kyiv|Arsenal Kyiv]]*, *[[FC Dnipro Dnipropetrovsk|Dnipro Dnipropetrovsk]]* un *[[FC Kryvbas Kryvyi Rih|Kryvbas Kryvyi Rih]]*, Francijas komandās *[[Stade de Reims|Stade Reims]]* un *[[Valenciennes FC|Valenciennes]]* un Kazahstānas komandā *[[FC Tobol|Tobol]]*.

Gruzijas futbola izlases rindās debitējis 2004. gadā.

## Sasniegumi
**Dinamo Tbilisi**

* Gruzijas kauss: 2003—04

**Slovan Bratislava**

* Slovākijas Superlīga: 2021—22, 2022—23, 2023—24

## Ārējās saites
Alekss Remiro

**Alehandro "Alekss" Remiro Gargaljo** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2019. gada Remiro spēlē Spānijas *[[La Liga]]* komandā *[[Real Sociedad]]*.

Iepriekš spēlējis Spānijas komandās *[[CD Basconia|Basconia]]*, *[[Athletic Bilbao]]*, *[[Levante UD|Levante]]* un *[[SD Huesca|Huesca]]*.

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2024. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.
## Sasniegumi

**Spānija**
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024
* UEFA Nāciju līga finālists: 2024—25

## Atsauces

## Ārējās saites
Alekss Grimaldo

**Alehandro Grimaldo Garsija** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, kurš spēlē kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Grimaldo spēlē Vācijas Bundeslīgas komandā Leverkūzenes "Bayer".

Iepriekš spēlējis Spānijas komandā *[[FC Barcelona|Barcelona B]]* un Portugāles komandā *[[SL Benfica|Benfica]]*.

Spānijas futbola izlases rindās debitējis 2023. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2015—16, 2016—17, 2018—19, 2022—23
* Portugāles kauss futbolā: 2016—17
* Taça da Liga: 2015—16
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2016, 2017, 2019

**Bayer Leverkusen**

* Vācijas Bundeslīga: 2023—24
* Vācijas Superkauss: 2024

;Spānija
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024
* UEFA Nāciju līga finālists: 2024—25

## Atsauces

## Ārējās saites
Mastu iela

**Mastu iela** var būt:

* Mastu iela — iela Rīgā;
* Mastu iela — iela Jūrmalā;
* Mastu iela — iela Liepājā;
* Mastu iela — iela Ventspilī.
Ēriks Kaža

**Ēriks Kaža** (dzimis 1963. gada 28. februārī) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Bijušais 5. Saeimas un 6. Saeimas deputāts, Rūpniecības, īpašuma un privatizācijas valsts ministrs (1995—1996).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1963. gada 28. februārī. Mācījās Rīgas 34. vidusskolā, bija hokeja komandas "Latvijas Bērzs" uzbrucējs, 1985. gadā absolvēja studijas Rīgas Politehniskā institūta (RPI) Arhitektūras un celtniecības fakultātē. Strādāja RPI Celtniecības katedrā, tad RPI zinātniskās pētniecības daļā (1985–1988), vēlāk bija Jaunatnes darba centra direktors (1988–1991).

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Ēriks Kaža bija SIA "Mikas" prezidents (1991–1993) un 5. Saeimas deputāts no partijas "Saskaņa Latvijai - Atdzimšana Tautsaimniecībai" (1993–1995). Latvijas hokeja līgas prezidents. 
1995. gadā viņu ievēlēja par 6. Saeimas deputātu no Demokrātiskās partijas "Saimnieks". No 1995. gada 21. decembra līdz 1996. gada 27. jūlijam Kaža bija Rūpniecības, īpašuma un privatizācijas valsts ministrs.

Vēlāk Ēriks Kaža bija a/s "Ogre" valdes priekšsēdētājs, pēc 2000. gada viņš nopirka citrusaugu pārstrādes uzņēmumu Floridā ASV un bija iesaistīts vairākos tiesas procesos. Bija viens no a/s "Baltijas holdings" (BH) īpašniekiem, 2002. gadā kļuva par tā prezidentu.
2013. gadā kļuva par AS Rīgas autoelektroaparātu rūpnīcas valdes priekšsēdētāju.

## Atsauces
Giorgijs Lorija

**Giorgijs Lorija** (, dzimis ) ir gruzīnu futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Gruzijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Lorija spēlē Kipras Pirmās divīzijas komandā *[[Omonia Aradippou]]*.

Iepriekš spēlējis Grieķijas komandās Krētas OFI un Pirejas "Olympiacos", Krievijas komandās *[[PFC Krylia Sovetov Samara|Krylia Sovetov Samara]]* un *[[FC Anzhi Makhachkala|Anzhi Makhachkala]]*, Vācijas komandā *[[1. FC Magdeburg|Magdeburg]]* un Kipras komandā *[[Anorthosis Famagusta FC|Anorthosis Famagusta]]*.

Gruzijas futbola izlases rindās debitējis 2008. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā. Viņš ir visvairāk spēļu aizvadījušais vārtsargs Gruzijas izlasē.

## Sasniegumi
**Dinamo Tbilisi**

* Gruzijas līga: 2007—08, 2012—13, 2013—14
* Gruzijas kauss: 2008—09, 2012—13, 2013—14
* Gruzijas Superkauss: 2006, 2008, 2023

**Anorthosis**

* Kipras kauss: 2020—21

## Ārējās saites
Giorgijs Mamardašvili

**Giorgijs Mamardašvili** (, dzimis ) ir gruzīnu futbolists, kurš spēlē vārtsarga pozīcijā un pārstāv Gruzijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Mamardašvili spēlē Anglijas *[[Anglijas futbola Premjerlīga|Premjerlīgas]]* komandā *[[Liverpool FC]]*.

Iepriekš spēlējis Gruzijas komandās *[[FC Dinamo Tbilisi|Dinamo Tbilisi]]*, *[[FC Rustavi|Rustavi]]* un *[[FC Locomotive Tbilisi|Locomotive Tbilisi]]*, Spānijas Valencia.

2024. gada 27. augustā Valensijas komanda un Premjerlīgas klubs Liverpūle apstiprināja, ka Mamardašvili pievienosies pēdējai 2025.–2026. gada sezonas sākumā, kļūstot par pirmo gruzīnu, kurš spēlēs kluba sastāvā. 2025. gada 23. septembrī viņš debitēja Liverpūles sastāvā, uzvarot Sauthemptonu ar rezultātu 2:1 EFL kausa trešajā kārtā.

Gruzijas futbola izlases rindās debitējis 2021. gadā. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.
## Sasniegumi

**Dinamo Tbilisi**
* Erovnuli līga finālists: 2018

**Valencia**
* Spānijas Karaļa kauss finālists: 2021–22
## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Kāpu iela

**Mazā Kāpu iela** var būt:

* Mazā Kāpu iela — iela Jūrmalā;
* Mazā Kāpu iela — iela Carnikavā.
Sarmīte Jēgere

**Sarmīte Jēgere** (dzimusi 1950. gada 1. janvārī) ir latviešu ekonomiste. Investīciju un kredītpolitikas valsts ministre (1995—1996). Latvijas Kultūras akadēmijas profesore.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1950. gada 1. janvārī Rīgā. Mācījās Rīgas 6. vidusskolā, 1973. gadā ieguva ekonomiskās kibernētikas specialitāti LVU un strādāja par inženieri-ekonomisti Latvijas PSR Tirdzniecības ministrijas skaitļošanas centrā (1973—1977), tad LPSR Sakaru ministrijas skaitļošanas centrā (1977—1981), līdztekus turpināja neklātienes aspirantūras studijas (1978—1982) un 1983. gadā Maskavas B. Pļehanova tautsaimniecības institūtā aizstāvēja zinātņu kandidāta grādu ekonomikā. Līdz 1992. gadam bija Latvijas Universitātes Finansu un tirdzniecības fakultātes docente.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija LR Finansu ministrijas zinātniskās laboratorijas vadītāja un finansu ministra padomniece (1993—1994), papildinājās Kopenhāgenas Biznesa skolā un Ekonomikas institūtā, Starptautiskā valūtas fonda un Pasaules Bankas kursos. Bija Pasaules Bankas konsultante (1994—1995). No 1995. gada 21. decembra līdz 1996. gada 6. novembrim Jēgere bija Investīciju un kredītpolitikas valsts ministre.

Vēlāk Sarmīte Jēgere bija Rīgas domes Īpašuma departamenta Uzņēmējdarbības pārvaldes priekšniece, 2002. gada Saeimas vēlēšanās kandidēja no Latvijas Apvienotās republikāņu partijas saraksta. 2013. gadā kandidēja Rīgas pilsētas domes vēlēšanās no Rīcības partijas saraksta.

## Atsauces
Dienvidglosteršīra

**Dienvidglosteršīra** () ir unitārā pašvaldība Glosteršīras grāfistē Anglijā. Atrodas grāfistes dienvidos, robežojas ziemeļos ar Straudu un Kotsvoldu, austrumos — ar Viltšīru, dienvidos — ar Somersetu, bet dienvidrietumos — ar Bristoli. Rietumos krastus apskalo Sevērnas estuārs. Administratīvais centrs ir Jeita, bet lielākā apdzīvotā vieta — Kingsvuda.

## Vēsture
Līdz 1974. gadam teritorija, kas mūsdienās veido Dienvidglosterširas unitāro pašvaldību, ietilpa vēsturiskajā Glosteršīras grāfistē. 1974. gada 1. aprīlī tika izveidoti Kingsvudas un Ziemeļeivonas nemetropoles distrikti, kas tika iekļauti jaundibinātajā Eivonas grāfistē. 1996. gadā Eivonas grāfiste tika izformēta, Kingsvudas un Ziemeļeivonas distrikti apvienoti Dienvidglosteršīras unitārajā pašvaldībā un iekļauta Glosteršīras ceremoniālajā grāfistē.

Administratīvi unitārā pašvaldība dalās astoņās pilsētās — Kingsvuda (87 190 iedzīvotāji), Bredlistoka (40 484), Jeita (30 022), Pačveja (13 719), Emersongrīna (12 439), Tornberi (12 063), Filtona (11 293), Sodberi (5045), un 40 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kušītu valodas

thumb|Tumši zaļš — kušītu valodas
**Kušītu valodas** ir valodu grupa, kas pieder semītu-hamītu valodām. Tajās runā kušīti.

Kušītu valodas ir plaši izplatītas Āfrikas ragā. Nozīmīgākās no tām ir oromu (aptuveni 25 miljoni runātāju), somāļu (15 miljoni), sidamu (2 miljoni Etiopijā), hadija (1,6 miljoni), kambatu (1,4 miljoni) un afāru (1,5 miljoni Eritrejā, Etiopijā un Džibutijā).

## Ārējās saites
Arvīds Ozols

thumb|Arvīds Ozols
**Arvīds Ozols** (dzimis 1959. gada 8. novembrī) ir latviešu mežsaimnieks un politiķis. Latvijas Republikas Mežu valsts ministrs (1995—1997).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1959. gada 8. novembrī Rīgā. Mācījās Rīgas 45. vidusskolā, studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mežsaimniecības fakultātē, ieguva mežsaimniecības inženiera specialitāti. Strādāja par jaunāko zinātnisko līdzstrādnieku ZRA "Silava", 1989. gadā kļuva par ZRA "Silava" Biotehnoloģijas sektora vadītāju, 1991. gadā par direktora vietnieku zinātniskajā darbā.

1992. gadā Arvīds Ozols kļuva par LR Meža ministrijas valsts sekretāru, 1993. gadā par LR Zemkopības ministrijas valsts sekretāra vietnieku meža sektorā.
No 1995. gada 21. decembra līdz 1997. gada 13. februārim bija Mežu valsts ministrs Zemkopības ministrijā.

No 1997. gada bija Meža departamenta direktors, pēc tam vairākus gadus bija Apvienoto Nāciju Organizācijas Meža foruma sesiju biroja priekšsēdētājs.
2023. gadā kļuva par VMD ģenerāldirektoru.

## Atsauces
Jānis Muižnieks (uzņēmējs)

**Jānis Muižnieks** (dzimis 1947. gada 23. jūnijā) ir latviešu lauksaimnieks un politiķis. Latvijas Republikas Kooperācijas valsts ministrs (1995—1997).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1947. gada 23. jūnijā Blīdenes pagastā zemnieku ģimenē. Mācījās Blīdenes pamatskolā un Brocēnu vidusskolā, studēja Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Mehanizācijas fakultātē, ieguva autotransporta inženiera specialitāti.
Strādāja par kolhoza galveno inženieri, 1975. gadā kļuva par padomju saimniecības "Kursīši" direktoru, tad par Saldus rajona agrorūpnieciskās apvienības priekšsēdētāja vietnieku, vēlāk par Talsu rajona agrorūpnieciskās apvienības priekšsēdētāju.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bija Talsu komercbankas valdes priekšsēdētāja vietnieks, vēlāk a/s "Rojas zivju konservu rūpnīca" valdes priekšsēdētāja vietnieks.
No 1995. gada 21. decembra līdz 1996. gada 6. maijam bija Kooperācijas valsts ministrs Zemkopības ministrijā.

## Atsauces
Ivars Amoliņš

**Ivars Amoliņš** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu inženieris, uzņēmējs un politiķis. Latvijas Republikas Zvejniecības valsts ministrs (1995—1997).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1941. gada 1. aprīlī Rīgā. 1959. gadā beidza mācības Džūkstes vidusskolā, 1971. gadā absolvēja studijas Rīgas Politehniskā institūta Elektroenerģētikas fakultātē, bet pēcāk absolvējis arī Latvijas Lauksaimniecības akadēmiju lauksaimniecības ekonomikas specialitātē.

No 1968. līdz 1978. gadam strādāja par galveno inženieri Jūrmalas pilsētas uzņēmumā "Gaisma", no 1978. gada bija zvejnieku kolhoza "Selga" priekšsēdētāja vietnieks, no 1985. gada Tukuma "Lauktehnikas" pārvaldnieks. Bijis PSKP biedrs.

1990. gadā viņš kandidēja Augstākās Padomes vēlēšanās Slampes vēlēšanu apgabalā kā neatkarīgs kandidāts, taču netika ievēlēts.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas no 1993. gada I. Amoliņš bija zvejnieku sabiedrības SIA "Selga" direktors.

1993. gadā nesekmīgi kandidēja 5. Saeimas vēlēšanās no "Saskaņa Latvijai – atdzimšana tautsaimniecībai!" saraksta, bet 1995. gadā — 6. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Vienības partijas. No 1995. gada 21. decembra līdz 1997. gada 13. februārim I. Amoliņš bija Zvejniecības valsts ministrs Zemkopības ministrijā, darbojoties Andra Šķēles valdībā. 1996. gadā vēlējies demisionēt no valsts ministra amata, Latvijas Vienības partijai pametot valdību, bet Ministru prezidents A. Šķēle nepieņēma demisiju.

1997. gada pašvaldību vēlēšanās I. Amoliņš nesekmīgi kandidēja uz vietu Rīgas domē no Latvijas Vienības partijas, bet 1998. gadā kandidēja un netika ievēlēts 7. Saeimas vēlēšanās no Jaunās partijas.

Vēlāk bija SIA "A3" valdes priekšsēdētājs Sēmes pagastā. 2005. gada pašvaldību vēlēšanās kandidēja uz vietu Tukuma pilsētas domē no LSDSP saraksta, bet netika ievēlēts.

2006. gadā I. Amoliņš neveiksmīgi kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no LSDSP saraksta, 2010. gadā — 10. Saeimas vēlēšanās no partijas "Par prezidentālu republiku", bet 2014. gadā bija partijas "No sirds Latvijai" dibinātāju skaitā un kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās no tās saraksta, taču atkal netika ievēlēts.

Miris 2024. gada 11. maijā.

## Atsauces
Mednieku iela

**Mednieku iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Mednieku iela — iela Rīgā;
** Mednieku iela — iela Jelgavā;
** Mednieku iela — iela Jūrmalā;
** Mednieku iela — iela Liepājā;
** Mednieku iela — iela Ventspilī;
** Mednieku iela — iela Aizkrauklē;
** Mednieku iela — iela Aizputē;
** Mednieku iela — iela Alojā;
** Mednieku iela — iela Bauskā;
** Mednieku iela — iela Cēsīs;
** Mednieku iela — iela Jaunjelgavā;
** Mednieku iela — iela Jēkabpilī;
** Mednieku iela — iela Koknesē;
** Mednieku iela — iela Krāslavā;
** Mednieku iela — iela Kuldīgā;
** Mednieku iela — iela Ķegumā;
** Mednieku iela — iela Ķekavā;
** Mednieku iela — iela Lielvārdē;
** Mednieku iela — iela Madonā;
** Mednieku iela — iela Ogrē;
** Mednieku iela — iela Rūjienā;
** Mednieku iela — iela Salaspilī;
** Mednieku iela — iela Saulkrastos;
** Mednieku iela — iela Siguldā;
** Mednieku iela — iela Tukumā;
** Mednieku iela — iela Valmierā;
** Mednieku iela — iela Zilupē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Mednieku iela — iela Tīnūžu pagasta Aizupēs;
** Mednieku iela — iela Ādažu pagasta Alderos;
** Mednieku iela — iela Garkalnes pagasta Berģos;
** Mednieku iela — iela Ogresgala pagasta Ciemupē;
** Mednieku iela — iela Pureņu pagasta Kivdolovā;
** Mednieku iela — iela Pampāļu pagasta Pampāļos;
** Mednieku iela — iela Pildas pagasta Pildā;
** Mednieku iela — iela Sesavas pagasta Sesavā;
** Mednieku iela — iela Skultes pagasta Skultē.
** Mednieku iela — iela Silmalas pagasta Tiskādos;
** Mednieku iela — iela Višķu pagasta Višķos.
Medņu iela

**Medņu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Medņu iela — iela Rīgā;
** Medņu iela — iela Daugavpilī;
** Medņu iela — iela Jūrmalā;
** Medņu iela — iela Liepājā;
** Medņu iela — iela Ventspilī;
** Medņu iela — iela Alūksnē;
** Medņu iela — iela Cēsīs;
** Medņu iela — iela Jēkabpilī;
** Medņu iela — iela Limbažos;
** Medņu iela — iela Ogrē;
** Medņu iela — iela Salaspilī;
** Medņu iela — iela Valmierā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Medņu iela — iela Svētes pagasta Atpūtā;
** Medņu iela — iela Ropažu pagasta Gaidās;
** Medņu iela — iela Inčukalna pagasta Inčukalnā;
** Medņu iela — iela Carnikavas pagasta Kalngalē;
** Medņu iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
** Medņu iela — iela Stopiņu pagasta Sauriešos;
** Medņu iela — iela Garkalnes pagasta Sunīšos;
** Medņu iela — iela Liepupes pagasta Tūjā;
** Medņu iela — iela Mārupes pagasta Vētrās.

## Skatīt arī
* Mazā Medņu iela
Jeita

**Jeita** () ir pilsēta un pagasts Glosteršīrā, Anglijas dienvidrietumos, Dienvidglosteršīras unitārās pašvaldības administratīvais centrs. Izvietojusies grāfistes dienvidos Frūmas upes krastos  no grāfistes centra Glosteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta ap 770. gadu, nosaukums cēlies no senangļu valodas *giete* — ‘vārti uz mežu’. Līdz pat 19. gadsimtam Jeita pastāvēja kā neliels ciems. 1844. gadā Jeitā atvēra dzelzceļa staciju Bristoles—Glosteras līnijā. Pilsētas attīstība sākās 1920. gados, kad uzsākās mājokļu būvniecība pie *Parnall* lidmašīnu rūpnīcas. 1950. gados sākās intensīva pilsētas apbūves attīstība, tajā skaitā apvidū, kur līdz tam bija celestīna (stroncija sulfāta SrSO4) ieguve. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Kušīti

thumb|Kušītu valodās runājošo etnisko grupu karte
**Kušīti** ir tautu grupa, kas dzīvo Austrumāfrikā no Ēģiptes austrumu tuksneša līdz Kenijas ziemeļaustrumu provincei. Runā afroaziātu saimes kušītu grupas valodās.

Saskaņā ar datiem līdz 2000. gadam kopējais kušitu iedzīvotāju skaits bija vairāk nekā 30 miljoni. Viņi veido ievērojamu iedzīvotāju daļu Etiopijā, Somālijā, Sudānas Kasalas provincē un Kenijas Ziemeļaustrumu provinces austrumu daļā.

## Ārējās saites
Rodēzijas un Njasalendas Federācija

**Rodēzijas un Njasalendas Federācija** () vai dažkārt **Centrālās Āfrikas Federācija** (angļu: *Central African Federation)* bija daļēji neatkarīga valsts (britu protektorāts) Āfrikas dienvidos, kas pastāvēja no 1953. gada 1. augusta līdz 1963. gada 31. decembrim. Bija britu kroņa īpašums, kas nebija ne kolonija, ne domīnija, lai gan, tāpat kā domīnijās, britu kroņa varu pārstāvēja ģenerālgubernators.

Tā bija iecerēta kā pastāvīgs veidojums, bet sabruka neatrisināmu konfliktu dēļ starp Āfrikas nacionālistiem un balto minoritāti. 20. gadsimta 50. gadu beigās un 60. gadu sākumā lielākā daļa pasaules valstu uzskatīja, ka atteikšanās no koloniālisma ir modernizācijas veids. Uz Apvienoto Karalisti izdarīja spiedienu gan ANO, gan Āfrikas Vienotības organizācija.

Federācija oficiāli beidza pastāvēt 1963. gada 31. decembrī, kad Ziemeļrodēzija ieguva neatkarību no Lielbritānijas kā jauna Zambijas valsts, bet Njasalenda ieguva neatkarību kā jauna Malāvijas valsts. Dienvidrodēzija kļuva par neatkarīgu Rodēzijas valsti (tagad Zimbabve).

## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Dzenis

**Juris Dzenis** (dzimis 1961. gada 10. aprīlī) ir latviešu uzņēmējs un bijušais Demokrātiskās partijas Saimnieks politiķis, Rūpniecības, īpašuma un privatizācijas valsts ministrs (1996). A/s “Rīgas dīzelis” prezidents, vēlāk SIA “Rīgas Dīzelis DG” valdes loceklis.

## Apbalvojumi
* Atzinības krusts, komandieris 

## Atsauces
Medus iela

**Medus iela** var būt:

* Medus iela — iela Rīgā;
* Medus iela — iela Daugavpilī;
* Medus iela — iela Jelgavā;
* Medus iela — iela Jūrmalā;
* Medus iela — iela Ventspilī;
* Medus iela — iela Vangažos;
* Medus iela — iela Stopiņu pagasta Dzidriņās;
* Medus iela — iela Carnikavas pagasta Garupē;
* Medus iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
* Medus iela — iela Ķekavas pagasta Odukalnā;
* Medus iela — iela Babītes pagasta Spilvē;
* Medus iela — iela Garkalnes pagasta Sužos;
* Medus iela — iela Skultes pagasta Vārzās;
* Medus iela — iela Valgundes pagasta Vītoliņos.

## Skatīt arī
* Mazā Medus iela
Melderu iela

**Melderu iela** var būt:

* Melderu iela — iela Jūrmalā;
* Melderu iela — iela Rīgā;
* Melderu iela — iela Olaines pagasta Jaunolainē;
* Melderu iela — iela Ķeipenes pagasta Ķeipenē;
* Melderu iela — iela Skultes pagasta Mandegās;
* Melderu iela — iela Mālpils pagasta Sidgundā;
* Melderu iela — iela Valmieras pagasta Valmiermuižā;
* Melderu iela — iela Vectilžas pagasta Vectilžā.