open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Haime I

**Haime I Iekarotājs** (, , ; dzimis , miris ) bija Aragonas karalis, Barselonas grāfs un Monpeljē senjors no 1213. gada, Maļorkas karalis no 1231. gada un Valensijas karalis no 1238. gada.

Haime I izveidoja  Aragonas Karalisti par vienu no ietekmīgākajām valstīm Vidusjūras rietumdaļā. Rekonkistas ietvaros 1231. gadā pabeidza Baleāru salu atkarošanu no musulmaņiem, izveidojot Maļorkas Karalisti. 1238. gadā, atkarojot no musulmaņiem Valensiju, nodibināja Valensijas Karalisti. Haime I ietekmējis kataloniešu valodas attīstību. Izdevis daļēji autobigrāfisku hroniku *Llibre dels fets*.

## Ārējās saites
Kvīnsboro tilts

**Kvīnsboro tilts** (), oficiāli saukts par **Eda Koča Kvīnsboro tiltu** (*Ed Koch Queensboro Bridge*) ir divdaļīgs, divstāvu konsoles tipa tilts, kas atrodas Ņujorkā, Ņujorkas štatā, ASV. Tilts savieno Manhatanu ar Kvīnsu, šķērsojot Īstriveru un Rūzvelta salu. Tas ir viens no četriem Ņujorkas tiltiem, pār kuru bez maksas var šķērsot Īstriveru, pārējie ir Bruklinas tilts, Viljamsburgas tilts un Manhatanas tilts.

Tilta augšējā stāvā atrodas četras joslas, ietves un veloceliņš, bet apakšējā stāvā piecas joslas. Tilta kopējais garums ir 1 135 metri, bet platums 30 metri. Tilta augstums līdz upes ūdenim ir 40 metri. Pēc 2008. gada datiem tiltu katru dienu šķērso ap 176 306 transportlīdzekļiem, bet gada laikā ap 64,4 miljoniem transportlīdzekļu.

Tilta celtniecība ir uzsākta 1903. gadā, bet atklāts satiksmei 1909. gada 30. martā. Kopējās tilta izmaksas bija ap 18 miljoniem ASV dolāru, kas mūsdienu naudas izteiksmē ir ap 455 miljoniem ASV dolāru. 1978. gada 20. decembrī tilts atzīts par Nacionālo vēstures inženiertehnisko pieminekli. Kopš 2011. gada tilta oficiālais nosaukums ir Eda Koča Kvīnsboro tilts, par godu bijušajam Ņujorkas mēram Edam Kočam.

## Atsauces
Indulis

**Indulis** var būt:

* Indulis (personvārds), vīriešu personvārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
*Indulis Zariņš (1929-1997), gleznotājs
*Indulis Ranka (1934), tēlnieks 
*Indulis Folkmanis (1939), tēlnieks
*Indulis Emsis (1952), biologs un politiķis
*Indulis Bērziņš (1957), vēsturnieks, politiķis 

## Skatīt arī
*Indulis un Ārija, Raiņa luga
*Induļa ciems
*Induļa iela
Miervaldis

**Miervaldis** var būt:

* Miervaldis (personvārds), vīriešu personvārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
*Miervaldis Lūkins (1894—1941), virsnieks, Latvijas Valsts prezidenta adjutants, padomju represiju upuris
*Miervaldis Ādamsons (1910-1946), Latviešu leģiona virsnieks
*Miervaldis Ziedainis (1915-1946), nacionālo partizānu komandieris
*Miervaldis Birze (īstajā vārdā Miervaldis Bērziņš, 1921-2000), ārsts un rakstnieks 
*Miervaldis Ramāns (1925-1996), basketbolists, treneris 

## Skatīt arī
*Miervalda
Viljamsburgas tilts

**Viljamsburgas tilts** () ir piekartilts, kas atrodas Ņujorkā, Ņujorkas štatā, ASV. Tilts savieno Manhatanu ar Bruklinu, šķērsojot Īstriveru. Tas ir viens no četriem Ņujorkas tiltiem, pār kuru bezmaksas var šķērsot Īstriveru, pārējie ir Bruklinas tilts, Kvīnsboro tilts un Manhatanas tilts. Tilts ir nosaukts pēc Bruklinas apkaimes Viljamsburgas.

Uz tilta atrodas četras joslas katrā virzienā, ietves un veloceliņi, kā arī divas Ņujorkas metro līnijas. Tilta kopējais garums ir 2 227 metri, tā platums ir 36 metri, bet tā augstums tilta augstākajā punktā ir 94 metri. Augstums no tilta līdz ūdenim ir 41 metrs. Pēc 2008. gada datiem tiltu katru dienu šķērso ap 106 783 transportlīdzekļiem, bet gada laikā ap 39 miljoniem transportlīdzekļu.

Tilta celtniecība uzsākta 1896. gadā, bet atklāts satiksmei tas 1903. gada 19. decembrī. Toreizējās tilta izmaksas bija ap 24 miljoniem ASV dolāru, kas mūsdienu naudas izteiksmē ir ap 619 miljoniem ASV dolāru. Līdz 1924. gadam tas bija garākais piekartilts pasaulē.

2009. gadā tiltu atzina par Nacionālo vēstures inženiertehnisko pieminekli. 
 
## Atsauces
Harijs

**Harijs** var būt:

* Harijs (personvārds), vīriešu personvārds
* Harijs Poters, populāras grāmatas varonis

## Cilvēki ar šādu vārdu
*Harijs Trumens (1884-1972), trīsdesmit trešais ASV prezidents 
*Harijs Liepiņš (1927-1998), aktieris
* Harijs Vītoliņš (1915-1984), hokejists, treneris, Latvijas hokeja izlases dalībnieks
* Harijs Vītoliņš (1941-1997), hokejists, treneris
* Harijs Vītoliņš (1968), hokejists, treneris, Latvijas hokeja izlases dalībnieks
*Harijs Ozols (1963-2015), aktieris un dziedātājs

## Harija Potera grāmatas un filmas
*Harijs Poters un Filozofu akmens
*Harijs Poters un Uguns biķeris
*Harijs Poters un Nāves dāvesti
*Harijs Poters un Fēniksa ordenis
*Harijs Poters un Noslēpumu kambaris
*Harijs Poters un Azkabanas gūsteknis
*Harijs Poters un Jauktasiņu Princis
*Harijs Poters (filmu cikls)

## Skatīt arī
*Harija
*Heriss
Rojs Šaiders

**Rojs Ričards Šaiders** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Pazīstamākā Šaidera loma ir policijas priekšnieka loma 1975. gada Stīvena Spīlberga filmā "Žokļi" un 1978. gada Žano Švarca filmā "Žokļi 2". Ieguvis Amerikas Kinoakadēmijas balvas nominācijas par tēlojumu Viljama Frīdkina 1971. gada filmā "Franču sakarnieks" un Boba Fosa 1979. gada filmā *[[All That Jazz]]*.

Pazīstams arī ar lomām filmās *[[Klute]]* (1971), *[[The Seven-Ups]]* (1973), *[[Marathon Man]]* (1976), *[[Sorcerer]]* (1977), *[[Blue Thunder]]* (1983), "2010: Kontakta gads" (1984), *[[52 Pick-Up]]* (1986), *[[Naked Lunch]]* (1991), "Lietusvīrs" (1997) un "Soģis" (2004).

## Ārējās saites
Rutuli

**Rutuli** (pašnosaukums — *МыхаІбыр*) ir tauta, kas pārsvarā dzīvo Krievijas Federācijas Dagestānas Republikā Kaukāza ziemeļu daļā un Azerbaidžānā. Rutulu valoda, kas pieder pie nahu—dagestāniešu valodu grupas, ir lezgīnu valodu saimes pārstāve un tiek izmantota gan ikdienas saziņā, gan tradicionālajos pasākumos. Tomēr liela daļa rutulu arī brīvi pārvalda krievu un azerbaidžāņu valodas, īpaši jaunākās paaudzes pārstāvji.

Vēsturiski rutuli ir dzīvojuši augstos Kaukāza kalnos, kur viņi ir pielāgojuši savu dzīvesveidu un saimniecību nelīdzenajam apvidum, nodarbojoties ar lauksaimniecību un lopkopību, īpaši aitu un kazu audzēšanu. Viņu ciemati bieži vien ir izbūvēti kalnu nogāzēs.

Rutuli galvenokārt ir musulmaņi sunnīti, un reliģija ieņem nozīmīgu vietu viņu sabiedrībā un ikdienas dzīvē. Tomēr daudzi saglabā arī senās, ar reliģiju nesaistītas tradīcijas un paražas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* '''rutulia.com''' — Rutul nacionālā mājas lapa.
Scheider

***Scheider*** var būt:

* Fricis Šeiders (*Fritz Scheider*) — vācu ūdenspolo spēlētājs;
* Rojs Šaiders (*Roy Scheider*; 1932—2008) — amerikāņu aktieris.
Ričards Dreifūss

**Ričards Stīvens Dreifūss** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris.

1977. gadā ieguvis Oskara balvu kā labākais aktieris galvenajā lomā par lomu Herberta Rosa filmā *[[The Goodbye Girl]]*. Ieguvis Zelta globusa balvu un BAFTA kino balvu. Tēlojis lomas Stīvena Spīlberga filmās "Žokļi" (1975), "Trešās pakāpes tuvie kontakti" (1977), *[[Always]]* (1989), Džordža Lūkasa "Amerikāņu grafiti" (1973) un Roba Rainera "Paliec pie manis" (1986). Citas viņa filmas ir filmās *[[The Competition]]* (1980), "Trakulības Beverlihilzā" (1986), *[[Stakeout]]* (1987), *[[Nuts (filma)|Nuts]]* (1987), "Pastkartes no kraujas" (*Postcards from the Edge*, 1990), "Kā tad Bobs?" (*What About Bob?*, 1991), *[[Mr. Holland's Opus]]* (1995), "Amerikas prezidents" (*The American President*, 1995) un "W." (2008).

## Ārējās saites
Burvis

[thumb|200px|Burvis [Merlins no karaļa Artura leģendām. (*Arthur Pyle*, 1903).]]
**Burvis**  ir vīriešu kārtas persona, kas nodarbojas ar maģiju. Latviešu un lietuviešu mitoloģijā tiek dēvēts par burtnieku. Sieviešu kārtas burves tiek dēvētas par raganām.

## Etimoloģija
Pēc Konstantīna Karuļa uzskata vārds *burvis* ir atvasinājums no vārda *burt* (līdzīgi kā  vai  — 'aulis, dore, bišu koks'). Tā cilmi saista ar senu indoeiropiešu pirmvalodas vārda sakni **bher-*, kas varēja nozīmēt tādas darbības kā "griezt, berzt, šķelt, sist", no kā cēlies arī vārds "bārt".

Vārda sākotnējā nozīme bijusi "iegriezt kokā zīmes" ("burtus"), ko plaši lietoja arī biškopji savu īpašumu iezīmēšanai. Ar kociņiem, kuros bija iegrieztas maģiskas zīmes, zīlēja.

## Skatīt arī
* Burtnieks
* Raganošana

## Atsauces

## Literatūra
* Pēteris Šmits. Latviešu Mītoloģija. Rīga 1926.
* Norbertas Vėlius. *Mitinės lietuvių sakmių būtybės*. Vilnius 1977.
* Andris Rubenis. *Dzīve un kultūra Eiropā renesanses un reformācijas laikmetā*. Rīga 2004.

## Ārējās saites
Burvis (nozīmju atdalīšana)

**Burvis** var būt:

* Burvis, persona ar maģiskām spējām
* Burvis, uzvārds

## Skatīt arī
*Burtnieks (mitoloģija)
*Burvis (World of Warcraft)
Merlins (nozīmju atdalīšana)

**Merlins** var būt:

* Merlins, leģendārs seno britu burvis, Karaļa Artūra leģendu varonis
* Merlins (romāns), Robēra de Borona bruņinieku romāns
* Merlins (TV seriāls)
* Merlins (personvārds)
* Sidnijs Merlins (*Sidney Louis Walter Merlin*; 1856—1952), britu botāniķis un sporta šāvējs, zelta un sudraba medaļas ieguvējs 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs.

## Patapināti nosaukumi
* Merlina balva, balva, ko piešķir *International Magicians Society*
* Merlin (spēle), *Parker Brothers* elektroniska spēle
* Merlin (grupa), brazīliešu grupa, kas dzied esperanto
* Merlin (auto), britu automašīnas modelis
* Merlins (proteīns), olbaltumviela, kas iesaistīta 2. tipa neirofibromatozes patoģenēzē
* Merlins (asteroīds), asteroīds *Merlin (2598)*
* Rolls-Royce Merlin, lidmašīnu ražotne
* Merlin (degviela), raķešu degviela, ko ražo *SpaceX*
* Merlin (programmatūra), kompānijas *ProjectWizards* programmatūra
Johnnie Walker (viskijs)

thumb|150px|''Johnnie Walker Red Label'' viskijs
***Johnnie Walker*** ir jauktā skotu viskija nosaukums. Tas nosaukts skotu rūpnieka Džonija Vokera (*John "Johnnie" Walker*, 1820—1857) vārdā, kas ieviesa līdz tam vienīgi tējas ražošanā lietoto jaukšanas metodi arī viskija ražošanā.  

1925. gadā Vokera ražotni nopirka kompānija *Distillers Company Ltd.*, kas 1987. gadā pārveidojās par *United Distillers*, 1997. gadā par *United Distillers & Vintners*, ko 2002. gadā nopirka koncerns *Diageo*.

## Paveidi
**Red Label* (vismaz 3 gadus vecs viskijs bez vecuma norādes),
**Black Label* (12 gadu),
**Green Label* (15 gadu) Eiropas tirgum,
**Double Black Label* (ar iesala piejaukumu, bez vecuma norādes),
**Gold Label* (18 gadu) Eiropas tirgum,
**Gold Label Reserve* (bez vecuma norādes),
**Platinum Label* (18 gadu),
**Blue Label* (bez vecuma norādes),
**Johnnie Walker XR 21* (21 gads).


Image:JW Red Label.jpg|*Johnnie Walker Red Label*
Image:Black Label2.JPG|*Johnnie Walker Black Label*
Image:JW Double Black.jpg|*Johnnie Walker Double Black*
File:Johnnie Walker Swing.jpg|*Johnnie Walker Swing*
File:JW Greens.jpg|*Johnnie Walker Green Label & Green Label 180 Cask*
File:Webysther 201503211457450661 - Johnnie Walker Platinum Label, garrafa e Caixa.jpg|*Johnnie Walker Platinum Label*
File:Johnnie Walker Gold Label.jpg|*Johnnie Walker Gold Label*
File:Johnnie Walker Gold Label Reserve.jpg|*Johnnie Walker Gold Label Reserve*
File:Johnnie Walker Gold Label Extra Rare.jpg|*Johnnie Walker XR 21*
File:JW Blue Label.jpg|*Johnnie Walker Blue Label*
Image:Johnnie Walker King George V 1.jpg|*Blue Label King George V Edition*
Monostihs

**Monostihs** ir visīsākā dzejas forma, vienas rindas dzejolis.

Raiņa krājumā “Dagdas skiču burtnīcas” izolētas rindas (vienrindes) atkārtojas, lai stiprinātu teksta integritāti.

Latviešu dzejā pirmos patstāvīgos monostihus rakstīja Aivars Neibarts un Pēters Brūveris. Savdabīgi šo formu attīstījis dzejnieks Eduards Aivars, rakstot dzejoļus ar gariem virsrakstiem, kas spēlē lielu lomu viņa monostihu interpretācijā.

## Atsauces

## Literatūra
* Kursīte, Janīna. Dzejas vārdnīca. — Rīga: Zinātne, 2002. — Lp. 263.
Merlins

thumb|200px|Burvis Merlins diktē savus pareģojumus (13. gs. franču miniatūra).

**Merlins** (, domājams no ) ir teiksmains burvis no karaļa Artura leģendām. 

Pirmo reizi Merlins pieminēts pēc 820. gada tapušajā "Britu vēsturē" (), par kuras autoru tiek uzskatīts katoļu mūks Nennijs (*Nennius*). Tur stāstīts par zēnu bez tēva, ko bijis nolemts upurēt kāda britu ķēniņa pils būves laikā. Tomēr puika visus pārsteidzis ar savu gaišredzību par balto un sarkano pūķi, kas cīnās zem zemes pils celšanas vietā, tādēļ pili nevarot tur uzcelt. Tas izrādījies pareģojums par gaidāmo kauju starp britiem un salā iebrukušajiem anglosakšiem.
Baltacu plaudis

**Baltacu plaudis** jeb **baltacu spāre** (*Ballerus sapa*) ir sapalu dzimtas (*Leuciscidae*) saldūdens zivs, kas mājo Centrāleiropā, Austrumeiropā un Rietumāzijā, gar Kaspijas jūras krastiem. Tā ir reti sastopama zivju suga, jo mājo tikai tīros, nepiesārņotos ūdeņos.

## Izplatība
Baltacu plaudis mājo Melnās, Azovas, Kaspijas un Arāla jūras lielo upju baseinos (Donavas, Dņestras, Prutas, Bugas, Dņepras, Donas, Kubaņas, Volgas, Kamas, Vjatkas un Urālas upju baseinos). Tas ir introducēts Baltās jūras baseina upē Ziemeļu Dvinā, Krievijas ziemeļos. Veiksmīgi iedzīvojies augšteces siltākajos ūdeņos, baltacu plaudis sācis izplatīties ziemeļu virzienā un ir sastopams arī Ziemeļu Dvinas pietekā Vičegdā. Baltacu plaudis introducēts arī Volhovā (ietek Ladogas ezerā) un Reinā, kā arī caur Dņepras — Bugas kanālu tas ir ienācis Vislas baseinā.

## Izskats
Baltacu plaudis ir vidēji liela saldūdens zivs. Tās garums nepārsniedz 30—35 cm, svars 0,6—0,8 kg, tomēr visbiežāk garums ir ap 15 cm. Baltacu plauža ķermenis ir augsts, no sāniem saplacināts. Mute vērsta uz priekšu. Acu varavīksnene, kā jau nosaukums norāda, sudrabaini balta. Mugura zilganpelēka, sāni un vēders sudrabaini. Izvilkta no ūdens tā ātri zaudē sudrabaino spožumu. Spuras pelēkas ar tumšākām maliņām. Astes spura apakšējā daļa pagarināta, anālā spura plata. Rīkles zobi vienā rindā.

Baltacu plaudis ir līdzīgs savai tuvākajai radiniecei spārei. Salīdzinoši baltacu plaudim ir daudz mazāka mute, uz sānu līnijas ir mazāk zvīņu, līdz ar to tās ir lielākas izmērā (47—54, spārei 62—77), bet to pamanāmākā atšķirība ir acu lielums — spārei tās ir daudz mazākas, apmēram vienādas ar ⅔ no purna garuma, bet baltacu plaudim acis ir vienādi lielas vai lielākas par purna garumu.

## Uzvedība un barība
Baltacu plaudis mājo lielās, ātri plūstošās vai vidēji ātrās zemieņu upēs, kā arī tā ir sastopama jūrā, upju grīvu tuvumā. Izvairās no stāvošiem ūdeņiem. Pieaugušie īpatņi uzturas dziļos ūdeņos, bet mazuļi seklumā, nārsta vietu tuvumā. Baltacu plauži vasaras periodā veido nelielus barus, bet nārsta laikā un uz ziemošanu sapulcējas lielos baros. Ziemo upju lejtecēs, dziļās bedrēs, pavasarī migrē uz upju augštecēm. Nārsta laikā jūras populācija ienāk upē, lai nārstotu. Baltacu plaudis ir aktīvs nakts laikā. Galvenokārt barojas ar zooplanktonu un bentiskajiem bezmugurkaulniekiem. 

## Vairošanās
Dzimumgatavību baltacu plaudis sasniedz 3—5 gadu vecumā, sasniedzot 18—22 cm garumu un 100—200 g masas. Tēviņi nobriest apmēram par gadu ātrāk nekā mātītes. Tas lielos baros nārsto ātri plūstošās, lielās upēs ar grants pamatni un nedaudz augiem. Nārsts notiek no aprīļa līdz maijam, kad ūdens temperatūra sasniedz 10—12°C. Ikri ir lipīgi un lieli, apmēram 2 mm, pēc iznēršanas tie piestiprinās pie grants akmentiņiem. Auglība 8—20,9 tūkst. ikru. Baltacu plaudis dzīvo līdz 7—8 gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Белоглазка (Ballerus sapa) 
*Белоглазка или рыба сопа
*Описание белоглазки
Felicita Pauļuka

**Felicita Pauļuka** (dzimusi **Jānke** , mirusi ) bija latviešu māksliniece. Guvusi ievērību kā portretu un aktu gleznotāja, pievērsusies pasteļglezniecībai, daudz strādājusi arī bērnu grāmatu un žurnālu ilustrēšanā.

## Biogrāfija
Felicita Pauļuka no 1932. līdz 1939. gadam mācījās Rīgas 1. Valsts ģimnāzijā. 1939. gadā iestājās Rīgas Viļa Olava komercskolā, 1940. gadā Latvijas Mākslas akadēmijā. Otrā pasaules kara laikā no 1941. līdz 1944. gadam pārtrauca studijas. 1943. gadā apprecējās ar gleznotāju Jāni Pauļuku, laulība ilga līdz 1950. gadu sākumam..

1944. gadā atjaunoja studijas Latvijas Mākslas akadēmijas Glezniecības nodaļā, kur viņas pedagogi bija Ģederts Eliass un Leo Svemps, ilustrēja latviešu dzejas un prozas antoloģiju „Dziesma par Lielo Tēvijas karu”. No 1944. līdz 1947. gadam strādāja laikrakstā "Cīņa" par ilustratori un karikatūristi. 1949. gadā ar izcilību absolvēja LMA Ģederta Eliasa vadīto stājglezniecības meistardarbnīcu ar portretu grupu „Vecāķu zvejnieki” (vad. Ģ. Eliass). 1950. un 60. gados ceļoja pa PSRS, ceļojumos radot ogles un sangīnas zīmējuma tehnikā veidoto portretu sērijas, piem., “Latviešu zvejnieki”, “Gruzīnu zemnieki”, “Donbasa ogļrači”, “Sārēmā salas zvejnieki". 1956. gadā iestājās LPSR Mākslinieku savienībā.

Kopš 1960. gadiem pievērsās pasteļa tehnikai, ko turpināja izkopt visu mūžu, strādāja pie daudzu Latvijas kultūras darbinieku portretiem, gleznojot, piemēram, Lilitu Bērziņu, Ēvaldu Valteru. Daudz gleznojusi aktus, veidojot tos kā portretu paplašinājumus.
Felicitas Pauļukas ilustrācijas žurnālā "Draugs" un "Zīlīte", kā arī ilustrācijas Valda Luksa grāmatai „Pirmklasnieki” (1957), Bruno Saulīša grāmatai „Draugi” (1958), Raiņa dzejoļu krājumiem „Manu lellīti sauc Lollīte”, „Dzimumdiena” un citām bērnu grāmatām lielā mērā noteica bērnu literatūras ilustrāciju rokrakstu 1950., 1960. un 1970. gados.

1966. gadā viņa pabeidza ciklu „Sāremā salas zvejnieki”, kas tika apbalvots ar PSRS Mākslinieku savienības diplomu. 1970. gadā Latviešu sarkano strēlnieku muzejam tapa strēlnieku portretu cikls. 1979. gadā notika Pauļukas personālizstāde Latvijas PSR Aizrobežu mākslas muzejā.

Par nopelniem latviešu mākslas attīstībā un sakarībā ar piedalīšanos Latviešu literatūras un mākslas dekādē Maskavā tika apbalvota ar Latvijas PSR Augstākās Padomes goda rakstu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Nacionālais Mākslas muzejs. Felicita Pauļuka (1925—2014). Pasteļi un zīmējumi Izstāde ciklā “Paaudze”
Atnācēji

**"Atnācēji"** () ir 2016. gada ASV zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Denī Vilnēvs. Filmas sižets veidots pēc Teda Čenga īsā stāsta *Story of Your Life*.

Filma ir par valodnieci Luīzi Benksu, kuras vadītajai komandai jāuzzina, kāpēc uz Zemes ieradušies kosmosa kuģi. Galvenās lomas tajā attēlo Eimija Adamsa, Džeremijs Renners, Forests Vaitekers, Maikls Stūlbargs un Ci Ma.

Filmas pirmizrāde notika Venēcijas kinofestivālā . Amerikas Kinoinstitūts to atzina par vienu no desmit labākajām gada filmām. Tā nominēta, kā arī saņēmusi vairākas balvas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arrival

***Arrival*** var būt:

* *[[Arrival (ABBA mūzikas albums)|Arrival]]*, grupas ABBA studijas albums
* *[[Arrival (Journey mūzikas albums)|Arrival]]*, grupas *[[Journey]]* studijas albums
* "Atnācēji" (*Arrival*), 2016. gada ASV zinātniskās fantastikas filma
Vīķes

**Vīķes, vīķu ģints** (*Alburnus*) ir viena no karpu dzimtas (*Cyprinidae*) ģintīm, kas apvieno 46 saldūdens zivju sugas. Vairākas sugas izdalītas pēc 2010. gada. Tās mājo Eiropā un Āzijā, turklāt lielākā sugu dažādība sastopama Turcijas reģionā. Mūsdienās vīķu ģintī ir iekļautas kādreizējās *Chalcalburnus* ģints zivis. Vīķēm ķermenis ir slaids un no sāniem saplacināts. Mute vērsta uz augšu un uz priekšu.

## Latvijā
Latvijā mājo viena vīķu ģints suga — vīķe (*Alburnus alburnus*), kas sastopama daudzās upēs, ezeros un jūras piekrastē, īpaši upju grīvu tuvumā. Nelielos vai stipri aizaugušos, īpaši slēgtos ezeros parasti nav sastopama.

## Sistemātika
**Vīķu ģints** (*Alburnus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*WoRMS: Alburnus Rafinesque, 1820
Vīķu apakšdzimta

**Vīķu apakšdzimta** (*Alburninae*) ir viena no karpu dzimtas (*Cyprinidae*) apakšdzimtām, kas apvieno 82 saldūdens zivju sugas un kas tiek iedalītas 4 ģintīs. Tās mājo Eiropā un Āzijā, vairākas sugas abos kontinentos, bet lielākā sugu dažādība sastopama Āzijā. Lielākā ģints šajā apakšdzimtā ir vīķes  (*Alburnus*), kas apvieno 46 saldūdens zivju sugas, bet mazākā līdaksalates (*Aspiolucius*), kurā ir tikai viena suga.

## Sistemātikas izmaiņas
Nesenā pagātnē vīķu apakšdzimta bija sapalu apakšdzimtas (*Leuciscinae*) viena no zivju grupām, un joprojām daudzās sistemātikās vīķu grupa tiek klasificēta sapalu apakšdzimtā. Tomēr līdz ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem sistemātikai ir veiktas izmaiņas.

## Latvijā
Latvijā mājo divas vīķu apakšdzimtas sugas — pavīķe (*Alburnoides bipunctatus*) un vīķe (*Alburnus alburnus*), kas sastopamas daudzās upēs. Ezeros un jūras piekrastē novērota tikai vīķe.

## Sistemātika
***Vīķu apakšdzimta** (*Alburninae*)
**ģints Austrumāzijas vīķes (*Metzia*)
**ģints Līdaksalates (*Aspiolucius*)
**ģints Pavīķes (*Alburnoides*)
**ģints Vīķes (*Alburnus*)

## Atsauces
Krimūnas (stacija)

**Krimūnas** ir neizmantots (iekonservēts) pieturas punkts dzelzceļa līnijā Glūda—Reņģe. Tas atrodas Krimūnu pagasta Krimūnu ciemā. Saglabājusies 1925. gadā pabeigtā stacijas ēka, kas mūsdienās tiek izmantota kā daudzdzīvokļu dzīvojamā ēka "Stacija Krimūnas". Apmēram 300 m no stacijas ēkas Reņģes virzienā atrodas autoceļa V1098 Dobele—Zaļenieki—Ūziņi pārbrauktuve, bet vēl nedaudz tālāk — tilts pār Ālaves upi.

## Vēsture
Krimūnu stacija ar sākotnējo nosaukumu Frīdrihshofa atvērta reizē ar visu dzelzceļa līniju 1873. gadā. Krimūnu stacija latviski sākumā saukta arī par Lipstiem. Tagadējā stacijas ēka sākta būvēt 1920. gados. Kamēr nebija uzbūvēts Glūdas—Liepājas dzelzceļš, Krimūnas bija Dobelei tuvākā dzelzceļa stacija un starp to un Dobeli pastāvēja diližansu satiksme. Stacijā bija 3 sliežu ceļi un strupceļš uz noliktavu, mūsdienās palicis tikai viens — vidējais —  ceļš. Pasažieru vilcieni šeit kursēja līdz 2010. gada 22. februārim.  Saglabājies perons, noliktavas ēka un citas būves.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krimūnu stacijas fotogrāfijas 
* Krimūnu stacija padomju laika kartē
Pavīķes

**Pavīķes, pavīķu ģints** (*Alburnoides*) ir viena no karpu dzimtas (*Cyprinidae*) ģintīm, kas apvieno 33 saldūdens zivju sugas. Tās mājo Eiropā un Āzijā. Pēdējos gados ģints strauji papildinās ar jaunām sugām. Vairākas pasugas mūsdienās tiek izdalītas kā atsevišķas sugas, kā arī, piemēram, Grieķijas pavīķe (*Alburnoides thessalicus*) pārcelta uz pavīķu grupu no vīķu ģints (*Alburnus*). Pavīķēm ķermenis samērā augsts, no sāniem saplacināts. Mute vērsta uz priekšu. Gar sānu līniju pavīķēm ir raksturīgi mazi, melni punktiņi.

## Latvijā
Latvijā mājo viena pavīķu ģints suga — pavīķe (*Alburnoides bipunctatus*), kas sastopama daudzās upēs. Ezeros un jūras piekrastē nav konstatēta.

## Sistemātika
**Pavīķu ģints** (*Alburnoides*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*DNA barcoding of the fishes of the genus Alburnoides (Actinopterygii, Cyprinidae) from Caucasus
*Three new species of Alburnoides (Teleostei: Cyprinidae) from Euphrates River, Eastern Anatolia, Turkey
Nikiass Arnts

**Nikiass Arnts** (, dzimis ) ir Vācijas treka un šosejas riteņbraucējs, šobrīd pārstāv ** komandu.

Arnta lielākās uzvaras šosejas riteņbraukšanā ir posms 2016. gada ''Giro d'Italia'' un 2017. gada ''Cadel Evans Great Ocean Road Race'' viendienas sacensības.

Artnts uzvarēja 2019. gada ''Vuelta a España'' 8. posmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tālavs

**Tālavs** var būt: 

* Tālavs (personvārds)
* korporācijas Talavija loceklis (*Talavus*) 

## Uzvārds
* Arvīds Tālavs (Arvīds Taube, 1906—1992), latviešu šahists

## Skatīt arī
* Tālava
* Talavija
Sociālās taisnības cīnītājs

**Sociālās taisnības cīnītājs** (arī SJW no ) ir parasti nicinošs termins, ar kuru apzīmē sociāli progresīvus uzskatus, feminismu, civilās tiesības — vairāk LGBT tiesības, minoritāšu tiesības un bēgļu tiesības, multikulturālismu, un identitātes politiku dažādām minoritāšu grupām. Sociālās taisnības cīnītāji parasti atbalsta politisko korektumu.

Frāzes izcelsmes pirmsākumi ir 20. gs. beigas, kad termins tika lietots neitrālā vai pozitīvā nozīmē, aprakstot cilvēkus, kuri nodarbojās ar sociālās taisnības aktīvismu. Personas, kas izmanto blogošanas platformu *[[Tumblr]]*, šo terminu bieži vien izmanto, lai sevi aprakstītu. 2011. gadā, kad termins tika plašāk pielietots Twitter, tā nozīme mainījās no pozitīva uz negatīva rakstura terminu.

## Atsauces
Kupers

**Kupers** var būt:

* Ektors Kupers (*Héctor Cúper*; 1955) — argentīniešu futbolists un treneris;
* Jozefs Kupers (*Josef Kupper*; 1932—2017) — šveiciešu šahists.
Sargsjana

**Sargsjana** (; vīriešu dzimtē Sargsjans) ir armēņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Anna Sargsjana (2001) — armēņu šahiste;
* Šušanna Sargsjana (1992) — armēņu šahiste.
Norma John

***Norma John*** ir 2008. gadā dibināta Somijas alternatīvās mūzikas grupa, ko veido pianists Lase Pīrainens un dziedātāja Lēna Tirronena. Viņi pārstāvēja Somiju 2017. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu "Blackbird". Pusfinālā viņi ieguva 12. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

Iepriekš grupa bija pazīstama ar nosaukumu *Norma John and a Backbone*. Tās sastāvā bija arī ģitārists Nikolass Rēns, basģitārists Mīkaels Antila un bundzinieks Oto Alahuhtala.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā lapa vietnē "Facebook"
* ''last.fm'' profils
Aleksandrs (Tērbatas bīskaps)

thumb|200px|Tērbatas bīskapa zīmogs
**Tērbatas bīskaps Aleksandrs** (; miris 1268. gada 18. februārī pie Rakveres) bija trešais katoļu Tērbatas bīskapijas garīgais un laicīgais valdnieks (1263–1268) Livonijas-Novgorodas kara (1262-1269) laikā. Kritis Rakveres kaujā.

## Vēsture
Bīskaps Aleksandra izcelsme nav zināma, iespējams, ka pirms iecelšanas par bīskapu viņš bija viens no Tērbatas domkapitula locekļiem.

Iepriekšējais Tērbatas bīskaps Bernhards mira pēc krievu karaspēka iebrukuma, kad tie 1262. gadā nodedzināja Tērbatas pilsētu līdz pamatiem. 
Kā Tērbatas bīskaps viņš pirmo reizi minēts kā liecinieks kādā 1263. gada 10. septembra dokumentā. Pēc krievu karaspēka iebrukuma Viruzemē 1268. gada februārī Tērbatas bīskaps Aleksandrs pulcināja karaspēku, kurā ietilpa nedaudzi bruņinieki arī no Lihulas bīskapa un Livonijas ordeņa Vīlandes pilīm, kā arī 34 ordeņa bruņinieki no nesen uzceltās Veisenšteinas pils. Ordeņa mestrs Oto fon Luterbergs atradās citā karagājienā un kaujā nepiedalījās. Toties karaspēkā bija daudz "zemes ļaužu" (* lantvolke* - tā hronikā dēvēja vietējo igauņu, letu un līvu karavīrus), "kam liela bija gribēšana ar krievu varzu cīnīties". 
 
Tērbatas bīskapa Aleksandrs kaujas sākumā uzbruka kopā ar citiem Livonijas jātniekiem un krita sadursmē. Pēc tam 80 ordeņa bruņinieki atsita divu krievu karapulku uzbrukumu un piespieda tos atkāpties. Kaujā tika nogalināti daudzi krievu karavīri un "karalauku kaudzēm krievu līķi klāja". Pēc hronista ziņām "uz katra vācu vīra bija tur krievu sešdesmit".

## Atsauces
Aleksandrs Mahts

**Aleksandrs Mahts** (;  Kauņa —  Telaviva) bija Izraēlas un Lietuvas uzņēmējs un šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis Lietuvas ebreju ģimenē. Pirmā pasaules kara laikā devies bēgļu gaitās uz Ukrainu. Dzīvojis Jekaterinoslavā, 1917. gadā kļuvis par pilsētas čempionu. 1921. gadā atgriezies Lietuvā. Studējis ekonomiku Briselē. Pēc atgriešanās strādājis Lietuvas bankā *Centralinis Zydu Bankas*, kurā sācis kā ierindas darbinieks, bet laika gaitā ieņēmis vadošos amatus. 1920. un 1930. gados bijis viens no spēcīgākajiem Lietuvas šahistiem. Septiņas reizes uzvarējis Lietuvas šaha čempionātos (1923, 1924, 1926, 1927, 1928, 1931, 1932). Pasaules šaha olimpiādēs Lietuvas izlases sastāvā piedalījies 2 reizes (1930, 1935). 1931. gadā Klaipēdā ieņēmis 7. vietu 1. Baltijas valstu šaha čempionātā (uzvarējis Isaks Vistaneckis).

1936. gadā kopā ar ģimeni pārcēlies uz dzīvi Palestīnā, kur Telavivā bijis viens no *Industrial Bank* dibinātājiem un pārvaldniekiem. Banka veiksmīgi turpinājusi darboties arī pēc Izraēlas valsts nodibināšanas. Ar šahu pēc emigrācijas no Lietuvas vairs nav nodarbojies.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mahts

**Mahts** var būt:

* Aleksandrs Mahts (*Aleksandras Machtas*; 1892—1973) — Izraēlas un Lietuvas uzņēmējs un šahists;
* Gabriels Mahts (*Gabriel Macht*; dzimis 1972. gadā) — amerikāņu aktieris.
Isaks Vistaneckis

**Isaks Vistaneckis** (;  Marijampole —  Telaviva) bija Lietuvas un Izraēlas šahists.

## Biogrāfija
No 1930. gadu sākuma līdz 1950. gadu beigām bijis viens no vadošajiem Lietuvas šahistiem. 1930. gadā uzvarējis Lietuvas šaha čempionātā. 1931. gadā Klaipēdā uzvarējis 1. Baltijas valstu šaha čempionātā. 1935. gadā izcīnījis tiesības uz maču par Lietuvas šaha čempiona nosaukumu pret Vladu Mikenu, kurš beidzies neizšķirti — 8:8 (+5, –5, =6).

Pārstāvējis Lietuvas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 5 reizes (1930-1937);
* neoficiālajā Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 1936. gadā.

1941. gadā uzvarējis 1. Lietuvas PSR šaha čempionātā. Otrā pasaules kara laikā atradies Urālos. 1942. gadā piedalījies Sverdlovskas šaha turnīrā, kurā dalījis 4.-7. vietu aiz uzvarētājiem Vjačeslava Ragozina, Vladimira Petrova un Alekseja Sokoļska.  1945. gada nogalē Rīgā piedalījies Baltijas republiku šaha čempionātā, kurā dalījis 3.-4. vietu ar Aleksandru Koblencu aiz uzvarētājiem Vlada Mikena un Aleksandra Toluša. 1946. gadā Viļņā izcīnījis 2. vietu Baltijas republiku šaha čempionātā (uzvarējis Jurijs Averbahs). 1947. gadā pēc uzvaras kvalifikācijas mačā pret Jevgeņiju Zagorjanski ar 8:6 (+4, –2, =8) kļuvis par PSRS sporta meistaru šahā. Pēc kara vēl četras reizes uzvarējis Lietuvas šaha čempionātos: 1949. gadā (kopā ar Ratmiru Holmovu), 1954. gadā, 1956. gadā un 1959. gadā (kopā ar Ratmiru Holmovu). Vairākas reizes piedalījies PSRS šaha čempionātu pusfinālos (1941, 1944, 1945, 1947, 1949, 1950, 1951, 1953, 1954, 1957, 1960), kuros labāko rezultātu sasniedzis 1945. gadā Baku, kad kopā ar Vladu Mikenu un Vladimiru Makogonovu dalījis 4.-6. vietu (uzvarējuši Aleksandrs Konstantinopoļskis, Aleksandrs Kotovs un Josifs Rudakovskis). Lietuvas PSR izlases sastāvā 7 reizes (1948, 1955-1959, 1962-1967) piedalījies PSRS komandu šaha čempionātos.

Pēc izglītības bijis jurists. Bijis šaha nodaļu redaktors lielākajos Lietuvas laikrakstos. Pazīstams kā šaha treneris, starp viņa audzēkņiem bija arī nākamais šaha lielmeistars Eduards Rozentāls.

1970. gadu beigās emigrējis uz Izraēlu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žeikari (Baltinavas pagasts)

**Žeikari** ir ciems Balvu novada Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 1 km no pagasta centra Baltinavas un 215 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P45.

1897. gadā *Супаны-Жейкари* ciemā bija 7 sētas ar 54 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Tutinova (Baltinavas pagasts)

**Tutinova** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā 4 km no pagasta centra Baltinavas un 217 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no autoceļa P45.

## Atsauces
Pazlauga (ciems)

**Pazlauga** ir ciems Balvu novada Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 6 km no pagasta centra Baltinavas un 214 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P45, Pazlaugas upes krastā.

## Atsauces
Pāls Rēti

**Pāls Rēti** (;  Deva —  Budapešta) bija Ungārijas šahists.

## Biogrāfija
Piedzimis Transilvānijā (tagad Rumānija), bet pēc Pirmā pasaules kara dzīvojis Ungārijā. 1925. gada augustā Debrecenā uzvarējis starptautiskā šaha turnīra blakusturnīrā, apsteidzot Frici Apšenieku. 1926. gadā bijis 7. vietā Vīnes šaha turnīrā (uzvarēja Rūdolfs Špīlmans). 1931. gadā bijis 7. vietā šaha turnīrā Brno (uzvarēja Salo Flors) un ieņēmis 10. vietu Ungārijas šaha čempionātā (uzvarēja Lajošs Šteiners). 1932. gadā dalījis 10.-11. vietu Budapeštas šaha turnīrā (uzvarēja Gēza Maroci). 1933. gadā bijis Budapeštas šaha turnīrā otrais aiz Estevana Kanala. 1934. gadā dalījis 9.-11. vietu Ujpeštas šaha turnīrā (uzvarēja Andors Lilientāls) un dalījis 2.-3. vietu Gēzas Maroci jubilejas turnīrā Budapeštā (uzvarējis Ērihs Eliskazess). 1935. gadā Varšavā pārstāvējis Ungārijas komandu 6. šaha olimpiādē. 1936. gadā dalījis 11.-14. vietu Budapeštas šaha turnīrā (uzvarējuši Migels Naidorfs un Lajošs Šteiners). 1937. gadā bijis 5. vietā Teplicas (tagad Čehija) šaha turnīrā (uzvarēja Kārlis Gilgs). 1940. gadā bijis 6. vietā Gēzas Maroci jubilejas turnīrā Budapeštā (uzvarējis Makss Eive). 1941. gadā bijis 8. vietā Eiropas turnīrā Minhenē (uzvarēja Gēsta Štolcs).

Pēc Otrā pasaules kara piedalījies dažos Ungārijas šaha čempionātos: 1950. gadā dalījis 13.-14. vietu (uzvarējis Lāslo Sabo), 1955. gadā palicis 16. vietā (uzvarējis Gedeons Barca) un 1961. gadā dalījis 13.-14. vietu (uzvarējis Lajošs Portišs).

## Atsauces

## Ārējās saites
Viļņas "Žalgiris"

**Viļņas futbola klubs "Žalgiris"** () ir profesionāls Lietuvas futbola klubs no Viļņas. Tas ir dibināts 1947. gadā, pašlaik spēlē Lietuvas čempionāta augstākajā līgā (TOPLYGA).

Mājas spēles komanda aizvada LFF stadionā, kura ietilpība ir 5067 vietas.  *Žalgiris* futbolisti ir septiņas reizes kļuvuši par Lietuvas čempioniem, 11 reizes izcīnījuši Lietuvas kausu un 6 reizes ieguvuši Lietuvas superkausu.

## Sasniegumi
* **[[Lietuvas futbola čempionāta A līga|Lietuvas A līga]]**
** Čempioni (11): 1991, 1991–92, 1998–99, 2013, 2014, 2015, 2016, 2020, 2021, 2022, 2024
** Vicečempioni (13): 1993, 1994, 1995, 1997, 1998, 1999 (rud.), 2000, 2011, 2012, 2017, 2018, 2019, 2023
* **Lietuvas kauss**
** Kausa ieguvēji (14): 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1996–97, 2003 (rud.), 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016, 2018, 2021, 2022
** Finālisti (6): 1990, 1991–92, 1994–95, 1999–2000, 2000–01, 2017
* **Lietuvas superkauss**
** Kausa ieguvēji (8): 2003, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2020, 2023
** Finālisti (3): 2019, 2021, 2022

## Sezonas
; VMFD Žalgiris (*Vilniaus miesto futbolo draugija Žalgiris*)

; FK Žalgiris (*Futbolo klubas Žalgiris*)

## Krāsas

## Apģērbu izmaiņas
; Mājas krāsas

; Izbraukuma krāsas

## Sastāvs
: *Atjaunots .* 

 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 
 
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"
 

 

 
 

|-----
! colspan="9" bgcolor="#B0D3FB" align="left" |
|----- bgcolor="#DFEDFD"

 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā vietne  
* FK Žalgiris: Facebook 
* FK Žalgiris: alyga.lt 
* FK Žalgiris: Soccerway
* Globalsportsarchive
Windows NT

***Windows NT*** ir operētājsistēmu saime, ko izstrādājis *[[Microsoft]]*. Tās pirmā versija tika izlaista 1993. gada jūlijā. Tā ir no procesora neatkarīga, vairākprocesu un vairāklietotāju operētājsistēma.

Pirmā *Windows NT* versija bija *[[Windows NT 3.1]]* un to radīja darbstacijām un serveriem. Tā bija paredzēta kā papildinājuma patērētājiem paredzētajām *Windows* versijām (ieskaitot Windows 1.0 līdz Windows 3.1x), kuras bija bāzētas uz MS-DOS operētājsistēmas. Pamazām *Windows NT* saime tika paplašināta *Microsoft* vispārīga lietojuma operētājsistēmu produktu līnijas virzienā visiem personālajiem datoriem, padarot *[[Windows 9x]]* operētājsistēmu saimi par novecojušu.

Agrāk apzīmējums "NT" tika skaidrots ar frāzi "New Technology" (jaunā tehnoloģija), bet šādu nozīmi vairs neizmanto. Sākot ar *[[Windows 2000]]* "NT" vairs netika izmantots produkta nosaukumā, un tika iekļauts tikai produkta versijas apzīmējumā.

NT bija pirmā pilnībā 32 bitu *Windows* versija, kamēr patērētājiem orientētās versijas, *Windows 3.1x* un *Windows 9x* bija 16/32 bitu hibrīdversijas. Tā ir vairāku arhitektūru operētājsistēma. Sākotnēji tā atbalstīja vairākas centrālā procesora arhitektūras, ieskaitot IA-32, MIPS, *[[DEC Alpha]]*, *[[PowerPC]]* un vēlāk *[[Itanium]]*. Jaunākās versijas atbalsta x86 (konkrētāk IA-32 un x64) un ARM. *Windows NT* svarīgākās iespējas iekļauj ''Windows'' čaulu, Windows API, Native API, Aktīvo direktoriju, *[[Group Policy]]*, Hardware Abstraction Layer, NTFS, *[[BitLocker]]*, *[[Windows Store]]*, *[[Windows Update]]* un *[[Hyper-V]]*.

Daļā *Windows NT* risinājumu priekšteči ir operētājsistēmas, ko Deivs Katlers izstrādāja, pirms tika pieņemts darbā *[[Microsoft]]*, konkrētāk VMS un RSX-11, kā arī neizlaistā objektos bāzētā operētājsistēma, ko viņš izstrādāja arhitektūrai DEC PRISM. Šo priekštecību Katlers skaidro Helēnas Kasteres grāmatas "Inside Windows NT" priekšvārdā.

## Atsauces
Rēti

**Rēti** var būt:
* Pāls Rēti (*Pál Réthy*) — Ungārijas šahists (1905—1962);
* Rihards Rēti (*Richard Réti*) — Čehoslovākijas šahists (1889—1929).
Pauls Lists

**Pauls Lists** (;  Odesa — 1954. gads) bija ebreju izcelsmes šahists, kas ir pārstāvējis Krieviju, Vāciju, Lietuvu un Lielbritāniju.

## Biogrāfija
1908. gadā uzvarējis Odesas šaha turnīrā. 1910. gadā Odesas pilsētas šaha čempionātā izcīnījis 3. vietu (uzvarējis Boriss Verlinskis). 1910. gadā pārcēlies uz Viļņu, kur nospēlējis neizšķirti ar Grigoriju Levenfišu (+4, −4, =1). 1911. gadā Sanktpēterburgā Viskrievijas amatieru turnīrā dalījis 15.-16. vietu (uzvarējis Stepans Levitskis). 1912. gadā Viskrievijas amatieru turnīrā dalījis ceturto vietu ar Iļju Rabinoviču (uzvarējis Karels Hromādka).

Krievijas pilsoņu kara laikā emigrējis uz Vāciju. 1927. gadā izcīnījis 3. vietu Magdeburgas šaha turnīrā. 1928. gadā bijis 5. vietā Berlīnes šaha turnīrā. 1930. gadā Frankfurtē starptautiskā šaha turnīrā dalījis 3.-4. vietu (uzvarēja Ārons Nimcovičs).

Pēc nacistu nākšanas pie varas 1933. gadā emigrējis no Vācijas. 1937. gada oktobrī uzvarējis četru šahistu divu apļu turnīrā Rīgā, apsteidzot Teodoru Bergu un Frici Apšenieku. Pēc tam kādu laiku uzturējies Lietuvā, kur ieguvis Lietuvas pilsonību un pārstāvējis Lietuvas izlasi starpvalstu mačos ar Latviju.

1938. gadā pārcēlies uz dzīvi Anglijā, kur nodarbojies ar mākslas priekšmetu tirdzniecību. Piedalījies arī vietējos šaha turnīros. 1938. gadā ieņēmis 3. vietu Plimutas šaha turnīrā. 1939. gadā bijis 2. vietā Birmingemas šaha turnīrā, bet 1940. gadā Londonas šaha turnīrā dalījis 1.-2. vietu ar Hariju Golombeku.

Pēc Otrā pasaules kara piedalījies vienīgi 1946. gada Zāndamas (Nīderlande) starptautiskajā šaha turnīrā, kurā ierindojies 5. vietā (uzvarējis Makss Eive).

## Atsauces

## Ārējās saites
Sviļpova (Baltinavas pagasts)

**Sviļpova** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta ziemeļu daļā 5 km no pagasta centra Baltinavas un 216 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P45.

1897. gadā ciemā bija 2 sētas ar 63 cilvēkiem.
## Atsauces
Svātūne

**Svātūne** ir ciems Balvu novada Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 8 km no pagasta centra Baltinavas un 209 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas Svētūnes ezera krastā.

1897. gadā ciemā bija 3 sētas 81 cilvēku.
## Atsauces
Surikova

**Surikova** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 5 km no pagasta centra Baltinavas un 210 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V460.

1897. gadā ciemā bija 6 sētas ar 155 cilvēkiem.

## Atsauces
Kolnumeži

**Kolnumeži** ir ciems Baltinavas pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 7 km no pagasta centra Baltinavas un 211 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļa V461.

## Atsauces
2017. gada Dubai Tour

**2017. gada ''Dubai Tour*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kuras notika no 31. janvāra līdz 4. februārim. Tā bija ceturtā reize, kad notika *Dubai Tour* sacensības un tās tika iekļautas 2017. gada *UCI Asia Tour* kalendārā.

Sacensībās otro gadu pēc kārtas uzvarēja Vācijas pārstāvis [[Marsels Kitels]] no ** komandas. Kitels uzvarēja trijos no četriem notikušajiem posmiem, pārliecinoši uzvarot arī punktu klasifikācijā. Neuzvarētajā posmā Kitels bija iesaistīts sadursmē ar [[Andrijs Hrivko|Andiju Hrivko]], pēc kuras ** braucējs tika izslēgts no sacensībām. Kitels kopvērtējumā uvarēja ar 18 sekunžu pārsvaru pār ** braucēju [[Dilans Grūnevegens|Dilanu Grūnevegenu]] no Nīderlandes, kurš uzvarēja jauno braucēju klasifikācijā. Pjedestālu noslēdza Kitela tautietis [[Džons Degenkolbs]] no **, uzvarot vienā posmā. No pārējām sacensību klasifikācijām starpfinišu sprintu klasifikācijā uzvarēja Itālijas pārstāvis [[Nikola Boems]] (**), bet komandu klasifikācijā ** komanda.

== Komandas ==
Tā kā *Dubai Tour* bija 2.HC kategorijas sacensības, tajās varēja piedalīties ierobežots skaits *UCI WorldTeam* komandu. Kopumā piedalījās 16 komandas: 10 *UCI WorldTeam*, 4 *Professional Continental* komandas, *Continental* komanda ** un nacionālā izlase no Apvienotajiem Arābu Emirātiem.


== Maršruts ==
Salīdzinot ar iepriekšējā gada *Dubai Tour'' sacensībām, tika pievienots vēl viens posms. Precīza sacensību distance tika publiskota 2016. gada 13. decembrī.

Sacensību ceturtais posms bija ieplānots 172 km garumā, sākoties Dubaijā. Stiprā vēja un smilšu vētras dēļ tas sākotnēji tika saīsināts līdz 109 km ar sākumu Hatā un, kā plānots,   noslēdzoties pie Hatas aizsprosta. Posmu vēja dēļ vēlāk atcēla pilnībā.

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms
Posms laika apstākļu dēļ tika atcelts.

### 5. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Baltais sapals

**Baltais sapals** (*Leuciscus leuciscus*) ir sapalu dzimtas (*Leuciscidae*) saldūdens zivs. Tas zināms arī ar nosaukumiem: **tulcis**, **stiepacis** un **teiba**. Mājo Eiropā, bet kādreizējās Āzijas populācijas mūsdienās izdalītas kā atsevišķas sugas — Sibīrijas sapals (*Leuciscus baicalensis*) un Mongolijas sapals (*Leuciscus dzungaricus*).

## Izplatība
Baltā sapala izplatības areāls Eiropas ziemeļdaļā aptver Ziemeļu, Baltijas, Baltās un Barenca jūras upju baseinus. Areāla dienvidu robeža ir Atlantijas okeāna Sēnas upju baseins, Vidusjūras baseins, sākot ar Ronu un beidzot ar Arkas baseinu Savojā, Melnās jūras Donavas un Dņepras upju baseini, Kaspijas jūras Volgas un Urālas baseini.

## Latvijā
Latvijā baltais sapals sastopams daudzās upēs, daļā caurtekošu ezeru, kā arī jūrā upju grīvu rajonos.

## Izskats
Baltais sapals ir vidēji liela saldūdens zivs. Tā garums sasniedz 40 cm, svars 1 kg, lai gan visbiežāk tas ir 16 cm garš un ļoti reti pārsniedz 30 cm. Latvijā baltais sapals aug līdz 27 cm, un tā masa ir apmēram 0,2 kg. Ķermenis sapalam slaids, šķērsgriezumā ieapaļš. Mute vērsta uz leju, augšžoklis nedaudz garāks par apakšžokli. Mugura zilganmelna vai zaļganmelna, sāni un vēders sudrabains. Pirms nārsta tēviņiem uz ķermeņa izveidojas nārsta kārpiņas. Krūšu spuras, vēdera spuras un anālā spura iesārta vai dzeltenīga. Anālajā spurā mazāk staru nekā vimbai. Sānu līnijā 40—52 zvīņas. Rīkles zobi divās rindās.

## Uzvedība un barība
thumb|260px|Baltais sapals mājo ātri plūstošās upēs ar akmeņainu gultni
Baltais sapals ir sabiedrisks un uzturas baros, kas peld tuvu ūdens virsmai. Apdzīvo vidēji ātras un ātras upes ar akmeņainu un grantainu gultni. Ziemā tas ir mazaktīvs, lielāki bari koncentrējas ziemošanas bedrēs, kas atrodas attekās un citās lēni kustīgos līčos. Baltajam sapalam novērota līdz 120 km tāla migrācija. Ļoti bieži tas uz nārsta vietām migrē jau rudenī. Jaunās zivis ziemo bedrītēs gar krasta līniju. Barojas ar bentosu, nelieliem bezmugurkaulniekiem un ūdenī iekritušiem kukaiņiem. 

## Vairošanās
Dzimumgatavība baltajam sapalam  iestājas 2—5 gadu vecumā, sasniedzot 10—17 cm garumu. Dzīves laikā katram indivīdam nārsts notiek 1—2 reizes. Nārsto no marta līdz jūnijam, kad ūdens temperatūra ir 3—16° C, parasti ap 9° C. Nārsta vietas ir seklas ar ātru straumi un akmeņainu grunti, dziļums no 5 cm līdz 1,5 m. Katrs tēviņš nodibina nelielu teritoriju, kuru apsargā, un grantī izveido bedrīti ikru izlaišanaii. Baltajam sapalam raksturīgs vienlaicīgs nārsts, kas ilgst 2—18 dienas. Auglība 0,8—49,6 tūkst. ikru. Tie ir lipīgi, un ikri pielīp pie akmeņiem, augiem un cita substrāta. Attīstība ilgst 8—25 dienas, atkarībā no ūdens siltuma. Veido hibrīdus ar ālantu, vīķi un vimbu. Baltais sapals var sasniegt 15 gadu vecumu, Latvijā tas dzīvo līdz apmēram 8 gadiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Copes lapa: Baltais sapals
*ARKIve: Dace (Leuciscus leuciscus)
*Cabi: Leuciscus leuciscus (common dace)
Džeisons Raitmans

**Džeisons Raitmans** (; dzimis ) ir kanādiešu un amerikāņu kinorežisors, scenārists un kinoproducents. Atpazīstamību ieguvis ar filmām "Smēķēt atļauts" (2006), "Džuno" (2007), "Augstu gaisā" (2009) un *[[Young Adult]]* (2011). Raitmans ir saņēmis ''Grammy'' balvu un četras reizes nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, divas reizes nominācijā "Labākais režisors" par filmām *Juno* un "Augstu gaisā". Raitmans ir ASV un Kanādas dubultpilsonība. Džeisons Raitmans ir kinorežisora Aivana Raitmana dēls.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Salate

**Salate** jeb **meža vimba** (*Leuciscus aspius*) ir sapalu dzimtas (*Leuciscidae*) saldūdens zivs, kas sastopama Eiropā, Rietumāzijā un Centrālāzijā. Nesenā pagātnē salate tika klasificēta salatu ģintī (*Aspius*), bet mūsdienās, saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem, salatu ģints apvienota ar Eirāzijas sapalu ģinti (*Leuciscus*).

## Izplatība
thumb|left|260px|Salate mājo visās Latvijas lielākajās upēs
Salate mājo Ziemeļu, Baltijas, Egejas, Melnās, Azovas un Kaspijas jūras upju baseinos. Izplatības areāla rietumu robežu veido Vēzeres un Elbas upju baseini. Vistālāk uz dienvidiem salate sastopama Turcijas Melnās jūras baseina upēs (Ankaras apkārtnē), kā arī Irānas un Pakistānas ziemeļos, bet vistālāk austrumos salate mājo Kazahstānā un Kirgizstānā.

## Latvijā
Latvijā salate sastopama visās lielākajās upēs, kā arī jūrā upju grīvu tiešā tuvumā. Konstatēta arī ezeros: Lubānā, Babītes, Dzirnezerā, Lielajā un Mazajā Nabas, Lielajā Stropu, Lilastes un Mazajā Baltezerā, kā arī Daugavas ūdenskrātuvēs. Senākos rakstos pieminēti arī  Ķīšezers, Juglas un Lielais Baltezers.

## Izskats
Salate ir vidēji liela vai liela saldūdens zivs. Tās garums var sasniegt 120 cm, svars 15 kg, lai gan visbiežāk tā ir apmēram 55 cm gara. Latvijā salate aug līdz apmēram 80 cm, sasniedzot 7,5 kg masu. Ķermenis salatei ir slaids, no sāniem saplacināts, galva gara ar smailu purnu. Mute vērsta uz priekšu. Mugura zilganpelēka vai zaļganpelēka, sāni un vēders sudrabaini. Krūšu spuras, vēdera spuras un anālā spura pelēkas vai brūngansarkanas. Pirms nārsta tēviņiem uz ķermeņa izveidojas nārsta kārpiņas. Apakšžoklis ar izcilni, kas ieguļas augšžokļa izliekumā. Sānu līnijā ir 64—76 zvīņas, kas ir vairāk zvīņu nekā sapalam, baltajam sapalam un vīķei.

## Uzvedība un barība
thumb|260px|Salatei ir gara galva ar smailu purnu un apakšžoklis ar izcilni
Salate mājo lielās un vidēji lielās zemieņu upēs, kā arī lielos ezeros. Pieaugušie īpatņi parasti uzturas upju lejtecēs un grīvās. Tie parasti ir vienpatņi, bet mazuļi veido barus, lai gan pieaugušie īpatņi veido nelielus barus nārsta laikā un ziemojot. Salatei ir novērota līdz 300 km tāla migrācija. Salate ir plēsīga un netipiski karpu dzimtas zivīm barojas ar zivīm, kā arī ar nelieliem ūdensputniem. Iecienīts medijums ir vīķe un salaka.

## Vairošanās
Dzimumgatavība salatei iestājas 3—10 gadu vecumā, sasniedzot 25—62 cm garumu. Nārsto strauji tekošās upēs no marta līdz jūnijam, kad ūdens temperatūra ir 4—18° C. Nārsts notiek gan seklumā, gan dziļumā (20—600 cm) uz grants vai augiem, bet sekmīgs nārsts saistās ar seklu un siltu ūdeni. Salatei raksturīgs vienlaicīgs nārsts, kas ilgst no dažām dienām līdz mēnesim. Auglība 6—487 tūkst. ikru. Tie ir lipīgi, un ikri pielīp pie akmeņiem, augiem un cita substrāta. To attīstība ilgst 5—25 dienas, atkarībā no ūdens siltuma. Veido hibrīdus ar ālantu. Salate var sasniegt 17 gadu vecumu, Latvijā dzīvo līdz 9 gadu vecumam.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Mežene, salate jeb meža vimba 
*Copējam Latvijā: Barbe, Līnis, un Meža Vimba
*Cabi: spius aspius (asp)
*NatureGate: Asp
*Жерех обыкновенный — Aspius aspius (Linnaeus, 1758)