open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pūla

**Pūla**, arī **Pūlavesi** (, *Puulavesi*), ir ezers Somijas vidienē, Austrumsomijas lēnē. Astotais lielākais ezers Somijā.

Ezers ļoti bagāts ar salām — saskaitītas ap 1434 salas. Ziemā aizsalst. Ezerā 2002. gadā noķerts Somijā lielākais lasis, kas svēra 12,3 kg. Pie Hahlavuori ezera krastā atrodas seni petroglifi.

## Ārējās saites
Keitele

**Keitele** () ir ezers Somijas vidienē, Rietumsomijas lēnē. Ezerā daudz salu ar kopējo platību 93 km². Lielākās salas ir Pengetsalo, Jurvansalo un Luotolansāri. Ezerā prāmju satiksme.

## Ārējās saites
Kallavesi

**Kallavesi** () ir liels ezers Somijas centrālajā daļā, Ziemeļsavo reģionā. 

Ezers ir kriptodepresija, tā gultne ir 20 metrus dziļāka par jūras līmeni. Ezera krastā atrodas Kuopio pilsēta, daļa no pilsētas atrodas uz ezera salām.

## Ārējās saites
Gnosticisms

[thumb|[Sīmanis Mags]]
**Gnosticisms** ( — zināšanas) ir domāšanas veids, kas personisko garīgo atklāsmi vērtē augstāk nekā reliģiskās dogmas. Gnosticisms ietekmēja vairākas reliģiskās kustības un filozofijas skolas. 

2. gadsimta baznīctēvs Irenejs par pirmo gnostiķi dēvēja Sīmani Magu, kura uzskati esot maldu mācība jeb herēze.
Viens no pazīstamākajiem gnostiķiem bija Valentīns, kurš bija izglītojies Aleksandrijā un bijis pazīstams ar neoplatonismu, kristietību, jūdu ezotεriku un vietējām pagānu reliģijām. Pētnieki uzskata, ka Valentīns sarakstījis Patiesības evaņģēliju, kurš atrodams starp 1945. gadā atrastajiem Naghammādī manuskriptiem.
Citu gnostiķu mācībās manāma zoroastrisma, maniheisma un jūdaisma ideju ietekme.

## Atsauces
Štarnbergas ezers

**Štarnbergas ezers** (), agrāk **Virmezers** (*Würmsee*), ir ezers Vācijas dienvidos, Bavārijā, dienvidrietumos no Minhenes. Pēc ūdens tilpuma lielākais ezers Vācijā, ja neskaita Bodenezeru.

1886. gadā ezerā noslīka Bavārijas karalis Ludvigs II. Līdz 1962. gadam dēvēja arī par Virmezeru. Veidojies ledāja darbības rezultātā. Ezeru nesasniedz netālo Alpu upes — tajā ietek mazāki strauti no vietējiem pakalniem. Nelielās pieteces un lielā tilpuma dēļ ūdens apmaiņas periods ir 21 gads. Mezotrofs. Lēnais ūdens apmaiņas periods padara ezeru jūtīgu pret vides piesārņojumu. Kopš 1960. gadiem pat attīrītos notekūdeņus novada pa apvadkanāliem ap ezeru tā, lai tie ezeru nesasniegtu.

Pie rietumu krasta atrodas vienīgā sala Rozene (*Roseninsel*). Salā atrasts bronzas makšķerāķis kā arī pirms 2800 gadiem izgatavota vienkoča laiva.

Ezerā turpinās profesionāla zveja, daļa zvejnieku nodarbojas ar to jau paaudzēm ilgi.

## Ārējās saites
Kīmezers

**Kīmezers** () ir ezers Vācijas dienvidos, lielākais ezers Bavārijā, trešais lielākais ezers Vācijā pēc Bodenezera un Mīrica. Priekšalpu ezers.

200px|thumb|left|Kīmezers
Veidojies pēc pēdējā ledus laikmeta pirms aptuveni 10 000 gadiem. Agrāk ezers aizņēma ap 240 km² lielu teritoriju — ap trīs reizes lielāku, kā tagad, taču laika gaitā no Alpiem sanestie nogulumi ezeru ir samazinājuši. Samazinās arī ezera maksimālais dziļums. Ezera krastā atrodas Alpu priekškalni. Ramsāres vieta. Ziemeļos no ezera ap 500. gadu nokritis meteorīts.

Iecienīta bavāriešu atpūtas vieta jau no seniem laikiem. Ezerā atrodas interesantas salas, tai skaitā Frauenes sala (*Fraueninsel*) ar sieviešu klosteri (782. g) un Herrenas sala (*Herreninsel*) ar ainavu parku, agrāko klosteri un Bavārijas karaļa Ludviga II pili (*Herrenchiemsee*), kas veidota pēc Versaļas pils parauga. Sieviešu klosterī tiek izgatavots liķieris *Klosterlikör*.

Skaistais ezers atainots daudzās romantiskās gleznās.


{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q4138"
}


## Ārējās saites
Kēnigszē

**Kēnigszē** ( — ‘Karaļezers’) ir ainavisks ezers Vācijas dienvidos, Bavārijā, Alpos pie Austrijas robežas.

200px|left|thumb|Bartolomeja kapela Kēnigszē krastā
Garenas formas ezers, kuru no visām pusēm ielenc stāvi kalni. Izvietojies pēdējā ledus laikmeta beigu posmā izveidotā trogielejā. Iekļauts Berhtesgādenes nacionālajā parkā. Aizsalst reti, taču ūdens auksts.

Ezera rietumu krastā pret austrumiem vērstā stāvā klints sienā ir Eistāles aiza (*Eistal*) ar kapelu, grota. No ielejas izplūstošais strauts ezerā sanesis nogulas, kas veido  lielo Hiršavas pussalu, uz kuras atrodas Svētā Bartolomeja svētceļotāju baznīca (1697) un medību pils (tagad — viesu nams).

Bagāts ar zivīm, profesionāli zvejnieki. Ezerā 18 izbraucienu kuģi, kurus darbina elektriskie dzinēji, lielākā daļa izgatavoti no koka. Aptuveni pusceļā uz Svētā Bartolomeja baznīcu kuģa apkalpe ar trompeti demonstrē neparastu atbalss efektu, ko rada ezera krasta kraujas. Pie austrumu krasta  liela klinšu saliņa Kristlīgere (*Christlieger*).

Ezera sateces baseinā nav lauksaimniecības un rūpniecības. Kopš 1980. gadiem ezerā nenonāk pat attīrīti notekūdeņi. Tāpēc ezers ir ļoti tīrs, ar dzeramu ūdeni, oligotrofs.

Ezera ziemeļu krastā atrodas Kēnigszē bobsleja, kamaniņu un skeletona trase.


{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q156715"
}


## Ārējās saites
Plavas ezers

**Plavas ezers** () ir ezers Vācijas ziemeļaustrumos, Mēklenburgā-Priekšpomerānijā. Populāra atpūtas vieta, apkārt ezeram ierīkots veloceliņš.


{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q704793"
}


## Ārējās saites
Šālezers

**Šālezers** () ir ezers Vācijas ziemeļu daļā, uz Šlēzvigas-Holšteinas un Mēklenburgas-Rietumpomerānijas robežas. 2000. gadā nodibināts biosfēras rezervāts. Lielākā sala — Kampenverdere.

## Ārējās saites
* Biosfēras rezervāta mājaslapa 
* Ezera karte PDF formātā
Razims

**Razims** (arī **Razelms**; , *Razelm*) ir ezers un arī ezeru grupa Rumānijā, dienvidos no Donavas deltas.

Razelma ezeru grupa sastāv no vairākiem limāniem un lagūnām. Ziemeļu daļā atrodas saldūdens ezeri — Razelms un Golovica, dienvidu daļā — vairāki sālsezeri. Visu ezeru kopējā platība ir ap 1000 km²; Razelms aizņem aptuveni pusi no šīs platības.

Razelms ir sekls. No Melnās jūras to atdala smilšu bārs. Ezerā ietek vairākas Donavas deltas attekas. Ezera ziemeļu daļā ir dabas rezervāts Popinas sala (98 ha). Kopā ar Donavas deltu Razelms veido Donavas deltas biosfēras rezervātu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ammerezers

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q265336"
}

**Ammerezers** ( — 'Dzintara ezers') ir ezers Vācijas dienvidos, Bavārijā, dienvidrietumos no Minhenes. Vistālāk ziemeļos novietotais Priekšalpu ezers.

Ezers veidojies pēcleduslaikmeta periodā, tā ūdens apmaiņas periods ir 2,7 gadi. Ezera līmenis krītas — vēl rakstītos avotos minēts ievērojami lielāks ezers, nekā tas ir tagad. Ezera dienvidos esošā Švēdenes sala pamazām savienojas ar sauszemi.

Ezera ūdens kvalitāte ievērojami pasliktinājās līdz 1960. gadu beigām, kad tika uzsākta programma ezera vides kvalitātes uzlabošanai. Jau 1980. gadu vidū ezers kļuva no eitrofa par mezotrofu un ezera ūdenī var redzēt jau ap 2 metrus dziļi.

Populārs tūrisma objekts; šeit atpūšas pilsētnieki no Augsburgas un Minhenes. Izbraukumu kuģīšu satiksme.

Ezers atrodas seno ķeltu dzintara ceļā, kas veda uz Brennera pāreju, no kā arī cēlies ezera nosaukums.

1976. gadā Ammerezers tika iekļauts Rāmsaras konvencijas aizsargājamo vietu sarakstā.

## Ārējās saites
Olimpiskais centrs Ventspils

**Olimpiskais centrs "Ventspils"** ir daudzfunkcionāls sporta komplekss, kas atrodas Ventspilī, Latvijā un sastāv no vairākiem objektiem. Futbola stadionā (Ventspils olimpiskais stadions) mājas spēles aizvadīja FK Ventspils. Stadiona ietilpība ir apmēram 3200 vietas. Basketbola halles, kur mājas spēles aizvada BK Ventspils, ietilpība pārsniedz 3000 vietas. Kompleksā ietilpst arī Ventspils ledus halle.
Proton 1. pakāpe

**Proton 1. pakāpe** - raķešpakāpe, kuru izmanto nesējraķetēs Proton kā pirmo pakāpi.

Pakāpe sastāv no centrālā bloka, kurā iepildīts oksidētājs N<sub>2</sub>O<sub>4</sub>. Apkārt centrālajam blokam simetriski izvietoti seši sānu bloki, kuros atrodas degviela - (CH<sub>3</sub>)<sub>2</sub>N<sub>2</sub>H<sub>2</sub>. Sānu bloku apakšdaļā atrodas dzinēji.
Pakāpē tiek izmantoti 6 dzinēji RD-253; kopš 1990. gadu vidus - forsētie dzinēji RD-275.

Pakāpe izmantota raķešu grupās:
* Proton
* Proton-K
* Proton-M
Igaunijas prezidents

**Igaunijas prezidents** () ir Igaunijas valsts vadītājs. Tā kā Igaunija ir parlamentāra republika, prezidentam vairāk ir simboliska nozīme un tam nav tik lielas varas kā parlamentam.

Igaunijas prezidenta amats tika izveidots 1938. gadā, bet līdz tam valsti vadīja Igaunijas Valsts vecākais. Laika posmā no 1940. līdz 1990. gadam šis amats nepastāvēja, jo Igauniju bija okupējusi PSRS, bet tika atjaunots 1992. gadā. Prezidentu uz 5 gadiem ievēl Igaunijas parlaments. Kopš 2021. gada 11. oktobra Igaunijas prezidents ir Alars Kariss.

## Igaunijas prezidenti
*Skatīt: [[Igaunijas prezidentu uzskaitījums]]*

## Atsauces

## Skatīt arī
* Igaunijas premjerministrs
* Igaunijas Valsts vecākais

## Ārējās saites
* Igaunijas prezidenta oficiālā mājaslapa
Švīlohezers

**Švīlohezers** (), arī **Gojacas ezers** (), ir ezers Vācijas ziemeļu daļā, Brandenburgas zemē, dienvidaustrumos no Berlīnes, Šprēvaldes ziemeļu malā.

Populāra berlīniešu atpūtas vieta, peldvieta, jahtu piestātnes, ap 100 km gari atpūtnieku celiņi. Izdala Lielo Švīlohezeru ziemeļos un Mazo Švīlohezeru dienvidos, kurus atdala zemesšaurums. Atrodas ledāja veidotā ieplakā.

Ap 600. gadu ezera apkaimē apmetās slāvu ciltis, kuru pēcteči sorbi šeit dzīvo joprojām. Ezers rakstītos avotos minēts 1302. gadā, sākotnējais nosaukums — *Zwilow*.

## Ārējās saites
* Ezera apraksts vāciski un attēli
* Ezera apraksts vāciski
* Raksts par ezeru Lauzicas Vikipēdijā
Tobas ezers

**Tobas ezers** () ir liels ezers Indonēzijā, Sumatras salas ziemeļu daļā. Ezera apkaimē dzīvo galvenokārt bataki — tauta, kurai raksturīga interesanta tradicionālā koka arhitektūra un amatniecības daiļrade.

## Tobas izvirdums
200px|left|thumb|Tobas ezers
Tobas ezers atrodas vienā no lielākajiem krāterezeriem pasaulē. 1949. gadā holandiešu ģeologs Reins van Bemmelens secināja, ka ezera krastus veido vulkāniskas izcelsmes ieži; šajā laikā tika secināts, ka ezers atrodas sena vulkāna kalderā.

Malaizijā un Indijā,  tālu, atklāja pelnu slānīti, kura sastāvs ir līdzīgs Tobas ezera apkaimes iežu sastāvam. Šie pelni radās pirms aptuveni  gadiem, kad tagadējā Tobas ezera vietā notika grandiozs izvirdums. Šim izvirdumam piešķirts augstākais — 8. vulkāniskās eksplozivitātes indekss — "mega-kolosāls" izvirdums. Šādi izvirdumi, par laimi, cilvēces vēsturē līdz šim vēl nav notikuši. Iespējams, šis ir bijis spēcīgākais izvirdums uz Zemes pēdējo 2 miljonu gadu laikā. Izvirduma laikā kā lava izplūda ap  iežu un atmosfērā nokļuva ap  pelnu. Šāds izvirdums noteikti ietekmēja visas planētas klimatu. Pat aptuveni 3000 km tālajā Indijā vietām pelnu slāņa biezums bija pat vairāk kā 6 metri. Vairākus gadus pēc izvirduma Zemes vidējā temperatūra kritās par 3—3,5&nbsp;°C. Lielākā daļa dzīvības formu Dienvidaustrumu Āzijā gāja bojā, un, iespējams, uz visas planētas notika daudzu sugu izmiršana. Cilvēku ģenētikas pētījumi liecina, ka šajā laikā strauji samazinājās arī seno cilvēku skaits, samazinot mūsu sugas ģenētisko daudzveidību. Saskaņā ar Stenlija H. Embroza (Ilinoisas Universitāte) hipotēzi, cilvēku skaits šajā laikā samazinājās līdz dažiem desmitiem tūkstošu.

## Mūsdienu ģeoloģiskā aktivitāte
Kopš lielā Tobas izvirduma vulkāniskā aktivitāte Tobas ezera rajonā ir turpinājusies. Pēdējais izvirdums, iespējams, noticis pirms dažiem gadsimtiem. Daļa no vulkāna kalderas atkal ir piepildījusies ar magmu, izspiežot uz augšu Uluanas pussalu un Samosiras salu. Samosiras salas iežu izpēte liecina, ka kopš izvirduma šī sala ir pacelta par 450 metriem.

Ezera apkaimē notiek daudzas zemestrīces, pēdējā spēcīgākā zemestrīce notika 1987. gadā.

## Ārējās saites

* Toba, Sumatra, Indonesia - Volcano.umd.edu - vulkāna aprasksts angliski
* Stanley H. Ambrose, ''Volcanic Winter, and Differentiation of Modern Humans''
* Joel Achenbach, ''Who Knew'', National Geographic

## Skatīt arī
* Pasaulē dziļākie ezeri
Tartāra ezers

**Tartāra ezers** (, *Buhayrat ath Tharthār*) ir ūdenskrātuve Irākā, 120 km ziemeļrietumos no Bagdādes. Izvietojies dabiskā ieplakā Tigras un Eifratas starpupē.

Ar īpaša dambja palīdzību pie Sāmarras pilsētas pa kanālu no Tigras upes uz Tartāra ezeru tiek novirzīts plūdu ūdens, pasargājot no plūdiem Bagdādi. Pārvads izbūvēts 1950. gados, no 1985. gada uz ezeru iespējams novadīt arī Eifratas ūdeņus. Ezers ne tikai pasargā Irākas pilsētas no plūdiem bet kalpo arī apūdeņošanai. Pirms ūdenskrātuves izveides šeit atradās mazāks ezers.

Dziļš, satur maz barības vielu, krastos rets augājs.
Razāzas ezers

**Razāzas ezers** (, ), arī **Milha ezers** (,  — ‘sāls jūra’), ir liela ūdenskrātuve Irākas centrālajā daļā, 95 km dienvidrietumos no Bagdādes.

Ūdenskrātuve atrodas dabiskā ieplakā, uz kuru tiek novadīts Eifratas plūdu ūdens, novēršot Eifratas pārplūšanu tās blīvi apdzīvotajā lejtecē. Ūdenskrātuve izveidota 1970. gadu beigās. Salīdzinoši sekls ezers ar mainīgu līmeni. Tā kā ezera ūdens ir sāļš un tā līmenis mainīgs, maz piemērots rekreācijai. Ap ezeru tuksnesis, vietām krasti klinšaini. Ezera ūdens sāļums laika gaitā pieaug. Daudz salu, pussalu.
Kummerovas ezers

**Kummerovas ezers** () ir ezers Vācijas ziemeļaustrumos, Mēklenburgas-Priekšpomerānijas ziemeļu daļā,  uz dienvidiem no Štrālzundes.

Ezers atrodas ar mežiem bagātā, salīdzinoši dabiskā apvidū. Iekļauts dabas parkā. Izbraukumu kuģi.


{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q688154"
}


## Ārējās saites
Islandes ķērpis

thumb|right|250px|Islandes ķērpis (Cetraria Islandica)

**Islandes ķērpis** (*Cetraria Islandica*) jeb **krūšu sūna** (novecojis nosaukums) ir līdz 12 cm augsts krūmveida ķērpis ar zarainām daivām. Daivu virspuse olīvbrūna vai brūngani pelēka, apakšpuse bāli pelēka. Apakšdaļā laponis bieži iesarkans. Gar daivu malām daudz apmēram l mm garu izīdijveida izaugumu. Aug smilšainās augsnēs silos, tundrās un kalnos. Laponis vāji saaug vai nemaz nesaaug ar substrātu. Izplatīts visā ziemeļu puslodē, dienvidos — kalnos. Ārstniecības augs. Satur rūgtvielu - cetrārskābi, ogļhidrātu — lihenīnu (30— 70%), ēteriskās eļļas, cukurus u.c. vielas. Ārstniecībā lieto ēstgribas un gremošanas veicināšanai, pret klepu, gremošanas orgānu iekaisumiem u.c. Ziemeļos Islandes ķērpjus lieto ziemeļbriežu barībai.
## Atsauces
Žans Batists Kamils Koro

[thumb|250px|Žans Batists Kamils Koro ([Nadars|Nadara fotogrāfija)]]

**Žans Batists Kamils Koro** (*Jean-Baptiste Camille Corot*; dzimis 1796. gada 17. vai 26. jūlijā Parīzē, miris 1875. gada 22. februārī Parīzē) bija franču ainavists, kurš pamatā gleznoja reālisma stilā. Koro ir viens no būtiskākajiem impresionisma ietekmes avotiem. Kopā ar Žanu Fransuā Milē un Teodoru Ruso Koro bija viens no nozīmīgākajiem Barbizonas skolas pārstāvjiem. Koro darbu skaits ir milzīgs, taču vēlīnajos gados viņš bija tik populārs, ka ārkārtīgi liels ir arī viltojumu skaits.

## Dzīve
Koro dzimis 1796. gadā Parīzē vidusšķiras ģimenē. Izglītību Koro ieguva Ruānā un pēc tam kļuva par mākcekli pie manufaktūras preču tirgotāja, līdz 26 gadu vecumā tēvs viņam atļāva pievērsties mākslai un piešķīra ar finansiālu atbalstu. 1825. gadā Koro devās uz Romu, kur pavadīja trīs gadus, šajā laikā gleznodams Kampaņu un Romas lauku skatus. Apceļojis arī Neapoli un Venēciju, viņš atgriezās Francijā. 1833. gadā Parīzes salonā tika izstādīta Koro glezna, kurā attēlots Fontenblo mežs; tai piešķīra 2. pakāpes medaļu, kas deva Koro tiesības izstādīt darbus bez iepriekšēja žūrijas vērtējuma. 1834. gadā Koro vēlreiz devās uz Itāliju, kur skicēja Florences, Pizas, Dženovas un Venēcijas ainavas. Pēdējo reizi Koro uz Itāliju devās 1843. gadā. 1836. gadā Koro apmeklēja Aviņonu, 1842. gadā — Šveici, 1854. gadā — Nīderlandi un 1862. gadā — Londonu.

1830. gados Koro darbi bieži tika izstādīti Parīzes salonā; lai arī tie guva atsaucību, viņa gleznas tomēr pirka reti. 1840. gadā Francija iegādājās gleznu "Mazais gans", un 1846. gadā Koro tika piešķirts Goda Leģiona ordenis. Aptuveni šajā laikā Koro kļuva finansiāli neatkarīgs, jo viņa darbi tika ļoti augsti novērtēti un tos labprāt iegādājās. 1855. gadā Koro Parīzes Vispasaules izstādē ieguva pirmās pakāpes medaļu. Kādu Koro gleznu iegādājās imperators Napoleons III.

Koro bija pazīstams arī ar labdarību. 1871. gadā Koro ziedoja naudu nabadzīgajiem Parīzes iedzīvotājiem; 1872. gadā viņš uzdāvināja māju talantīgajam karikatūristam Onorē Domjē, kurš šajā laikā bija akls un bez iztikas līdzekļiem. 1875. gadā mākslinieks ziedoja 10 000 franku Milē atraitnei.

Koro nomira 1875. gada 22. februārī un tika apglabāts Perlašēza kapsētā.

## Mākslinieciskā darbība

Koro darbi pamatā ir ainavas, lai arī viņš gleznojis arī mitoloģiskas ainas, portretus u.tml. 1860. gados Koro sāka gleznot t.s. "suvenīrus" — melanholiskas ainavas, kurās izmantoti standarta elementi (piemēram, ezers, kam pāri noliekušies koki).

Īpaša Koro mākslas īpatnība ir viņa prasmīgi veidotās skices, kuras viņas dzīves laikā tika uzskatītas par mazvērtīgām (priekšroka tika dota pabeigtām gleznām), taču tagad tiek uzlūkotas kā nozīmīga viņa daiļrades sastāvdaļa.

Jean-Baptiste-Camille Corot - Orphée.jpg|"Orfejs izved Eiridīki no pazemes" (1861)
Corot - Morning in Venice - Pushkin.jpeg|*Rīts Venēcijā* (1834)
View of Genoa (Camille Corot).jpg|*Dženovas skats* (1834)
Jean-Baptiste-Camille Corot, 1850-51 - The Haymakers.jpg|*Siena pļāvēji* (1850-51)
Young Girl Reading by Jean-Baptiste-Camille Corot c1868.jpg|*Lasošā meitene* (ap 1868)
Tonlēsābs

**Tonlēsābs** jeb **Tonlesaps** (, *Tonlé Sap* — ‘lielais svaigais ūdens’) ir lielākais ezers Kambodžas teritorijā. Apvienota ezeru un upju sistēma ar mainīgu līmeni un platību, ar ļoti lielu nozīmi Kambodžas saimnieciskajā dzīvē un vēsturē. Lielākais saldūdens ezers Dienvidaustrumu Āzijā. Karstais punkts no vides aizsardzības viedokļa, UNESCO biosfēras rezervāts kopš 1997. gada.

thumb|left|200px|Laiva Tonlēsāba ezerā
Lielāko daļu gada ezers ir salīdzinoši mazs, ap 2—3 metru dziļš un ar 2700 km² platību. Taču musonu perioda laikā Tonlēsābas upe, kas savieno ezeru ar Mekongu, sāk plūst atpakaļ uz ezeru, jo ūdens daudzums Mekongā palielinās aptuveni 4 reizes. Rezultātā ūdens līmenis tajā kāpj un ezers sasniedz līdz  platību un līdz 16 metru dziļumu, ūdens tilpums tajā pieaug ap 70 reižu. Šajā laikā applūst meži un lauki ezera piekrastē, applūdinot līdz trešdaļai no Kambodžas lauksaimniecībā izmantojamās zemes. Šī paliene ir ideāla zivju barošanās vieta. Lietus sezonas beigās Tonlēsābas upe sāk plūst uz Mekongu un ūdens kopā ar zivīm aizplūst no Tonlēsāba ezera.

Neparastais hidroloģiskais režīms apvienojumā ar mitro, silto klimatu un barības vielu plūsmu no Mekongas padara Tonlēsābu par vienu no bagātīgākajām zvejas vietām pasaulē. Tonlēsābs apgādā ar pārtiku vairāk nekā 3 miljonus cilvēku, sniedzot ap 60% no visām Kambodžā uzņemtajām olbaltumvielām.

Nereti tiek apgalvots, ka ezers strauji piepildās ar nogulumiem. Tomēr pētījumi liecina, ka vidējais nogulumu daudzums pēdējo 7—7,5 tūkstošu gadu laikā ir tikai  gadā. Tonlēsābs kalpo arī kā plūdu drošības sistēma, kas novērš plūdus Mekongas lejtecē. Savukārt sausajā sezonā no decembra līdz aprīlim ezers dod ap 50% Mekongas lejteces ūdens.

Dažus kilometrus uz ziemeļiem no Tonlēsāba palienes atrodas seno khmeru kultūras centrs Ankorvats.

Mūsdienās ezeru apdraud pārmērīga zvejošana (tai skaitā izmantojot granātas indi, elektrību), ezera piesārņojums ar notekūdeņiem no Taizemes un Ķīnas. Aizvien lielāks drauds ir dambji, kurus būvē Mekongas augštecē un vidustecē — šie dambji ar katru gadu samazina palu ūdens pieplūdi Tonlēsābā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* International Journal of Water Resources Development — speciālais izdevums par Tonlesapu  
* Tonlesapa modelēšanas projekts
Bagraškels

**Bagraškels** (, *Baghrash Köli*; *Bagrax Hu*) vai **Bostens** (, *Bósīténg Hú*) ir liels saldūdens ezers Ķīnā, lielākais ezers Siņdzjanas uiguru autonomajā reģionā.

Ezeru iedala divās daļās — Lielajā un Mazajā Bagraškelā. Ezeram smilšainas pludmales, vietām attīstās rekreācijas tūrisms. Ziemeļu piekrastē līdz  augsti kalni. Bagāts ar zivīm. Ezera gultnes austrumu daļā izplūst karstie avoti, kas jūtami paaugstina ūdens temperatūru. No novembra līdz martam aizsalst.

Bagraškela vecums ir ap 4000 gadu. Seno ķīniešu rakstītajos avotos (527. p.m.ē.) norādīts, ka Bagraškela vietā bijis purvains apvidus. Savukārt mūsu ēras 19. gadsimta sākumā ezers bijis ievērojami lielāks — 138 km garš.

Šajā sausajā Ķīnas apvidū tik lielam ezeram ir liela nozīme — tas apgādā ar ūdeni plašus apvidus. Pārmērīgas ūdens ņemšanas dēļ ezers pēdējā laikā strauji samazinās.

100 km dienvidaustrumos no Bagraškela 1960. gada 1. aprīlī sāka darboties Ķīnas kodolieroču izmēģinājumu poligons (Lobnora poligons). Laikaposmā starp 1964. un 1996. gadu šeit notika 45 kodolsprādzieni, tai skaitā līdz 1980. gadam — virs zemes. Virszemes kodolizmēģinājumi izraisīja protestus vietējo uiguru vidū, pastiprinot centienus pēc neatkarības. Vietējie iedzīvotāji ir pārliecināti, ka viņu veselības stāvoklis kodolizmēģinājumu dēļ ir jūtami pasliktinājies.

## Atsauces
Dalainūrs

**Dalainūrs** () vai **Huluņs** (, *Hūlún Hú*) ir liels saldūdens ezers Ķīnā, Iekšējā Mongolijā. Ezera krasti zemi, līdzeni. Bagāts ar zivīm, ap 30 sugas.

Ezeram nav noteces, tikai pie ļoti augsta ūdens līmeņa izveidojas notece pa Arguņas upi — šādā brīdī izveidojas Kerulenas—Arguņas—Amūras upju sistēma, kas ir septītā garākā upe pasaulē. Ūdens ļoti tīrs, ziemās bieži aizsalst. Kļūst par iecienītu tūrisma un rekreācijas objektu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kriptodepresija

**Kriptodepresija** ir:
* Iekšzemē esoša, ar ūdeni pildīta ieplaka, kuras gultne atrodas zemāk par jūras līmeni.
* Tā ezera vai upes gultnes daļa, kas atrodas zem jūras līmeņa.

Kriptodepresijas veidojas ledāju darbības zonās un lūzumu zonās, vulkānu krāteros, taču ir iespējami arī citi kriptodepresiju izcelsmes veidi.

Pasaulē dziļākā kriptodepresija ir Baikāls, kura dziļākais punkts atrodas 1 285 metrus zem jūras līmeņa. Citas pazīstamas kriptodepresijas ir Kaspijas jūra, Nāves jūra, Tangaņikas ezers.

Latvijā pie izteiktākajām kriptodepresijām pieder Lielupes gultne pie Jūrmalas pilsētas. Piemēram, lejpus Slokai, pie Valteriem upes dziļums sasniedz 17 metrus, kamēr upes ūdens līmenis šeit ir tikai ap 0,1—0,2 metrus virs jūras līmeņa. Lielai daļai piejūras ezeru gultne atrodas nedaudz zemāk par jūras līmeni, arī no jūras attālāki ezeri (Usmas ezers) var būt kriptodepresijas.
Hammārs

**Hammārs** (; **) ir liels sālsezers Irākas dienvidaustrumos, paralēli Eifratai.

Ūdens līmenis ezerā mainīgs, ezers sekls. Putniem nozīmīgs mitrājs. Eitrofs ezers. Šeit dzīvo purva arābi (maadāni), daļa dzīvo uz mākslīgām, peldošām salām. Purva arābi ir etniski un kultūras ziņā izteikti atšķirīga kultūra, kas šeit eksistē jau aptuveni 5000 gadus.

1990. gados tika uzsākta Hammāra purvāju un ezera nosusināšana, kas ap 2002. gadu noveda pie Hammāra izzušanas. 2003. gadā atsākās Hammāra purvāju un ezera atjaunošana. Pašlaik ezers ir daļēji atjaunojies.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Informācija par Hammāras purvājiem
* BirdLife informācija: Haur Al Hammar
Švīlovezers

**Švīlovezers** () ir ezers Vācijas ziemeļu daļā, Brandenburgas zemē, dienvidrietumos no Berlīnes. Netālu no ezera atrodas Potsdama.

Ezers atrodas ledāja veidotā ieplakā, kas veidojusies pirms aptuveni 19 600—19 000 gadiem. Dabiski eitrofs ezers, daži līči hipereitrofi. Pēdējā desmitgadē vides kvalitāte ezerā uzlabojas. Seklais ezers ātri iesilst un tajā notiek aļģu "ziedēšana". Ļoti bagāts ar zivīm.
Saldūdens

thumb|300px|Baikālā atrodas ap 20% atkusušā virszemes saldūdens
**Saldūdens** ir ūdens, kur izšķīdušo sāļu saturs ir mazāks nekā 0,05%. Saldūdens sastopams upēs, ezeros, ledājos, pazemes ūdeņos. Galvenais saldūdens avots ir atmosfērā esošo ūdens tvaiku nokrišņi — lietus, sniegs.

Pieeja tīram saldūdenim ir kritisks nosacījums daudzām dzīvo organismu sugām, tai skaitā cilvēkam. Tikai 3% uz Zemes esošā ūdens ir saldūdens un aptuveni 2/3 šī saldūdens atrodas ledājos un mūžīgā sasaluma zonā. Lielākā daļa no atlikušā 1% ir pazemes ūdeņi un tikai 0,3% ir atkusis virszemes saldūdens. Ezeros atrodas septiņas astotdaļas visa virszemes saldūdens, bet lielākā daļa no atlikušā saldūdens ir purvos un ļoti neliela daļa — upēs. Atmosfērā atrodas aptuveni 0,04% saldūdens.

Saldūdens baseinos izveidojusies īpaša dzīvnieku un augu valsts, kas citos apstākļos nespēj izdzīvot. Tikai neliela daļa ūdenī dzīvojošo organismu spēj dzīvot gan sālsūdenī, gan saldūdenī.

 
## Ārējās saites

* Freshwater life.org — saldūdens bioloģijas informācijas resurss
Dinaburg FC-2

**Dinaburg-2** bija Latvijas futbola komanda no Daugavpils; Dinaburg FC rezervistu klubs.

**Dinaburg-Zemessardze** ir šī komandas nosaukums 2006. gadā, jo tajā gadā Dinaburg FC rezervistu klubs apvienojās ar FK Zibens/Zemessardze.

## Dalība Latvijas čempionātos
* 2006 - 6. vieta (1. līga)
* 2005 - Dinaburg-2 pēc deviņām nospēlētām spēlēm beidza spēlēt (1. līga)

## Ārējās saites
* Latvijas Futbola federācija
Buirnūrs

**Buirnūrs** (; , *Bèiěr Hú*) ir liels saldūdens ezers Mongolijas austrumos, Austrumu aimakā. Neliela ezera daļa atrodas Ķīnas teritorijā Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā.

Atrodas līdzenumā, krasti lēzeni, gultne smilšaina vai dūņaina, vietām akmeņaina. Aizsalst novembrī, atkūst maijā. Bagāts ar zivīm. Ietek viena no Halhingolas attekām. No ezera uz Hulaņu (Dalainūru) iztek Oršūna.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lielā padomju enciklopēdija — krieviski (*Буир-Нур*)
Būncagānnūrs

**Būncagānnūrs** () ir sālsezers Mongolijas dienvidrietumu daļā Bajanhongoras aimakā. Atrodas Ezeru ielejā starp Gobi Altaju un Hangaja grēdu. Ezerā ietek Baidraga. Krasti zemi, vietām purvaini. Sāls saturs ūdenī — .

## Ārējās saites

* Lielā padomju enciklopēdija
Danevirke

[200px|right|thumb|Danevirkes valnis ''[Carta marina* atlantā (sarkanā krāsā).]]

*'Danevirke*' (, ,  — 'dāņu darbs') ir svarīga militārās aizsardzības celtne, kas uzcelta [[Dānija|Dānijā]] [[Vikingi|Vikingu laikā]], pēdējo reizi militāriem mērķiem izmantota [[1864]]. gadā.

Danevirke ir zemes [[nocietinājums|nocietinājumu]] sistēma Dānijas dienvidos, kas stiepjas no [[Jitlande]]s purviem līdz [[Šlēsviga]]i netālu no Šleinas (*Slien*) pie [[Baltijas jūra]]s, netālu no [[Heidebeja]]s — kādreizējā vikingu tirdzniecības centra. Starp Šleinas un [[Egenforde]]s (*Egernførde*) pilsētām atradās vēl viens aizsardzības valnis, kas aizsargāja [[Švansenas pussala|Švansenas]] (*Schwansen*) pussalu.

Pirmie rakstītie avoti par Danevirki vēsta, ka to būvēt uzsāka dāņu karalis Godfreids (*Godfred*) [[808]]. gadā. Darbu pie milzīgās celtnes karalis Godfreids uzsāka, lai aizsargātu savu galmu un nošķirtu [[Jitlande]]s pussalu no [[Franku impērija]]s dienvidos.

No [[1969]] līdz [[1975]]. gadam veiktajos arheoloģiskajos izrakumos Danevirkes galvenajos rajonos ar [[dendrohronoloģija]]s metodi tika noteikts, ka vaļņu vecākās daļas celtas aptuveni starp [[737]]. un [[968]]. gadu.

Danevirkes valnis kopumā ir apmēram 30 km garš un vidēji 3,6 līdz 6 m augsts. Viduslaikos būve tika papildināta ar [[palisāde|palisādēm]] un sienām, tā tika izmantota gan dažādām militārām operācijām, gan krusta karagājienos, kā arī atsevišķos sirojumos pret [[slāvi]]em.

12. gadsimtā karalis Valdemārs Lielais pastiprināja Danevirki ar ķieģeļu sienām, kas ļāva turpināt lietot Danevirkes nocietinājumu sistēmu kā stratēģiski svarīgu fortifikāciju arī turpmāk — viduslaikos. Dāņu valodā nocietinātās vaļņa daļas tiek sauktas par *Valdemarsmuren'' — "Valdemāra mūriem".

Pēdējo reizi militāriem mērķiem Danevirke tika izmantota 1864. gadā, 2. Šlēzvigas kara laikā.

## Otrais pasaules karš
Drīz pēc sabiedroto iebrukuma Normandijā vācu militārā virspavēlniecība nolēma pastiprināt Danevirkes valni ar prettanku tranšejām, baidoties no otra — varbūtējā sabiedroto desanta Dānijā. Šie darbi būtu iznīcinājuši lielu daļu no fortifikācijās esošā kultūrvēsturiskā mantojuma. Kad par to uzzināja dāņu arheologs Sorens Tellings, viņas telefonsarunā ar Heinrihu Himleru pārliecināja pēdējo, ka prettanku tranšeju celtniecība iznīcinās "āriešu civilizācijas" atstāto kultūrvēsturisko mantojumu. Rezultātā Himlers pavēlēja pārtraukt nocietinājumu darbu veikšanu, jo arī arheoloģijas jautājumi atradās viņa kompetencē.

## Atsauces


## Ārējās saites
Loveland

**Loveland** () ir Džona Saiksa soloalbums, kas pirmoreiz iznāca 1997. gadā.

## Dziesmu saraksts
# Everything I Need
# Didn't We Say
# Don't Hurt Me This Way (Please Don't Leave Me '97)
# Hold The Line
# Thank You For Your Love
# Wuthering Heights
# Till The Day I Die
# Haunted
# I'll Be Waiting
# Don't Say Goodbye
Telmennūrs

**Telmennūrs** () ir sālsezers Mongolijas rietumu daļā, Dzavhanas aimakā. Trīs salas. Sāļums — 6,49—7,61‰. Nozīmīga gājputnu atpūtas vieta.

## Ārējās saites
Harnūrs

**Harnūrs** ( — ‘melnais ezers’) ir saldūdens ezers Mongolijas rietumu daļā, Hovdas aimakā Lielo ezeru ieplakā, Harusnūra nacionālā parka teritorijā. Ezers ar caurtekām savienots ar Durgunnūru dienvidos un Dzavhanas upi austrumos, bet ezerā ietek Čono Haraihas upe no Harusnūra ezera.

Ezers pieder vairāku lielu ezeru grupai — šie ezeri ir liela, pirms 5000 gadiem izzuduša aizvēsturiska ezera atliekas. Ezera līmenis svārstās atkarībā no klimatiskajiem apstākļiem. Nozīmīga gājputnu atpūtas vieta. Ap ezeru kāpas. Bagāts ar zivīm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Masts

thumb|250px|Kuģa masts
**Masts** ir vertikāla konstrukcija, ko nostiprina kuģa vai cita peldlīdzekļa diametrālajā plaknē un kas paredzēta buru piestiprināšanai, signalizācijas un sakaru ierīču, antenu, novērošanas posteņu u. c. novietošanai. Uz mūsdienu kravas kuģa mastus izmanto galvenokārt kravas ierīču montāžai, ārējo sakaru un signalizācijas ierīču izvietošanai. Ja uz kuģa ir trīs masti, tad priekšējo sauc par fokmastu, vidējo par grotmastu, bet pakaļējo par bezanmastu. Uz pašgājēju kuģiem parasti uzstāda mastus: priekšējo fokmastu un nedaudz no vidus nobīdītu uz kuģa pakaļgalu - grotmastu. Maziem kuģiem var būt tikai viens masts.

Pēc konstrukcijas visvienkāršākais ir parastais, atsevišķais masts (vienmasts) - pietiekoši liela diametra tērauda caurule, kura iet cauri virsējam klājam un tā pēdu piemetina pie augšējā klāja vai pie dubultā dibena seguma. Masta garuma palielināšanai tā galā uzstāda stengu - mazāka diametra tērauda cauruli. Labākai kravas bomju izvietošanai masta apakšējā daļā uzstāda šķērszāliņu, bet augšējā daļā - zāliņu, pie kura stiprina kravas bomja takelāžu.

Mastus pastiprina ar stāvošo takelāžu uz bortiem no masta - vantis, uz priekšgalu - štagas, bet uz pakaļgalu - bakštagas. Stengu no borta puses pastiprina ar stengvantīm. Uz kuģiem vienmasta vietā plaši pielieto kravas kolonnas, portālmastus, divbalstu mastus, divzaru mastus (V - veida masts, Štulkena masts).
Hjargasnūrs

**Hjargasnūrs** (agrāk arī **Hirgisnūrs**; ) ir liels beznoteces sālsezers Mongolijas ziemeļrietumos, Uvsnūra aimakā.

Vairāku citu ezeru (Haranūrs, Harausnūrs u.c.), kā arī Hovdas, Dzavhanas un citu upju noteces galapunkts. Iespējams, ka šis ir viens no senākajiem ezeriem pasaulē, nepārtraukti pastāv jau no mezozoja otrās puses. Ūdens mineralizācija ir ap . Aizsalst no decembra beigām līdz aprīlim. Krasti zemi, tuksnešaini, vietām stepe. Bagāts ar zivīm. Dienvidos ar šauru  garu caurteku savienots ar saldūdens ezeru Airagnūru (143 km²). Ziemeļu daļā ezerā divas smilšu strēles — 11 un  garas. Ziemeļrietumu piekrastē karstie avoti.

Agrāko ezera terašu augstums virs tagadējā ezera līmeņa sasniedz līdz pat 100 metriem, kas liecina, ka pagātnē te bijis ievērojami lielāks ezers. 2000. gadā izveidots Hanhuhīūla-Hjargasnūra nacionālais parks.

Ezerā viena zivju suga — divu paveidu Altaja osmāns. Viens paveids pārtiek no ūdensaugiem un otrs — no zivīm — paša osmāna. Klīst nostāsti par lielu, noslēpumainu dzīvnieku, kas dzīvo šajā ezerā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Apraksts par Hirgisnūra noslēpumainā dzīvnieka meklējumiem, krieviski
Harusnūrs

**Harusnūrs** ( — ‘melnā ūdens ezers’) ir otrs lielākais saldūdens ezers Mongolijā aiz Hubsugula. Izvietojies valsts rietumos Hovdas aimakā, Lielo ezeru ieplakā, Harusnūra nacionālā parka teritorijā.

Akbaši sala (274 km²) sadala ezeru divās daļās. Lielākā ieteka ir Hovda. Caurteka savieno ar Harnūru. Krasti zemi, vietām purvaini. Ziemā aizsalst. Nozīmīga gājputnu atpūtas vieta, daudz zivju. Lielais organiskās vielas daudzums ezera ūdenī iekrāso to tumšu — no tā cēlies ezera nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tuza ezers

**Tuza ezers** ( — ‘Sālsezers’) ir liels sālsezers Turcijas centrālajā daļā, 150 km dienvidos no Ankāras. Beznoteces ezers.

Atrodas tektoniskas izcelsmes ieplakā. Ezerā ietek divas upes, gruntsūdens. Upju ietekas vietās izveidojušies iesāļūdens purvi. Ezera ūdens ļoti sāļš (sāls veido līdz 34% no ūdens svara) - vasarās ezers gandrīz izžūst, atstājot ap 30 - 200 cm biezu sāls kārtu. Ziemā ezerā iekļūst daudz ūdens un sāls tajā izšķīst. Ezeram ir divas daļas - lielākā dienvidu daļa ir ļoti sekla un regulāri izžūst, ziemeļu daļa ir dziļāka.

Ezera gultnē trīs sāls ieguves, kas iegūst ap 70% Turcijā patērētās sāls. Ezera baseinā dzīvo ap 3 miljoni cilvēku, tā apkaimē ir lauksaimniecībā izmantojama zeme. Zem ezera atrodas dabasgāzes iegulas, kuras plānots iegūt.

2001. gadā Tuza ezeru iekļāva dabas aizsargājamā teritorijā, kas aptver visu ezeru, upju ietekas un tuvējās stepes. Ezera dienvidu daļā uz kādas salas ligzdo Turcijā lielākā flamingu (*Phoenicopterus rubber*) populācija.

## Ārējās saites

* Tuza ezera apraksts, vāciski, attēli
Egirdirs

**Egirdirs** () ir saldūdens ezers Turcijas rietumu daļā, 186 km ziemeļos no Antaljas. Ceturtais lielākais ezers Turcijā.

Ezera agrākais nosaukums **Egridirs** cēlies no senākā grieķu vietvārda *Akrotiri*, taču *Eğridir* turku valodā nozīmē ‘tas ir saliecies’. Lai atbrīvotos no šī vārda negatīvās nozīmes, 1980. gados "i" un "r" tika samainīti vietām. Jaunizveidotais vietvārds *Eğirdir* saistās ar pumpuriem un ziediem. Liela daļa apkārtnes iedzīvotāju joprojām dēvē ezeru un tā krastos esošo pilsētu Egirdiru vecajā vārdā.

Dienvidu krasts kalnains, ziemeļu krasts - lēzens. Ezerā divas salas (pussalas). Šauras zemes strēles savieno abas salas ar Egirdiras pilsētu. Uz Ješiladas (*Yeşilada* — ‘zaļā sala’) salas līdz 1923. gadam tradicionālās mājās dzīvoja grieķu kopiena.

## Ārējās saites

* Fotoalbums
Bejšehirs

**Bejšehirs** () ir saldūdens ezers Turcijas dienvidrietumu daļā, Taura kalnu rietumu daļā, tektoniskā ieplakā.

Ūdens līmenis svārstīgs, ezera ūdens tiek izmantots apkārtējo zemju apūdeņošanai. Putniem nozīmīga vieta. Izteka uz Suglas ezeru. Ezerā ieplūst kalnu strauti, gruntsūdens. Trīs apdzīvotas salas, pārējās — neapdzīvotas. Ziemeļos ciedru mežs, austrumos — lauksaimniecības zemes. Bejšehira nacionālais parks.

## Ārējās saites
2006. gada NATO samits

thumb|250px|Logo.
thumb|250px|NATO valstu vadītāji Rīgā.
**2006. gadā NATO samits** bija 19. NATO samits, kas notika no 2006. gada 28. līdz 29. novembrim Rīgā, Latvijā. Tas notika divus gadus pēc Latvijas iestāšanās NATO 2004. gadā. Vladimirs Putins atteicās no uzaicinājuma ierasties Rīgā. 

Galvenais sarunu temats šajā samitā bija alianses vienotība, tās misija Afganistānā un alianses paplašināšanās jautājumi. Nolēma, ka lēmums par tālāku NATO paplašināšanos varētu tikt pieņemts nākamā samita laikā 2008. gadā Bukarestē, kad uzaicinājumu pievienoties aliansei varētu saņemt Albānija un Horvātija un Maķedonija. Pārējās Balkānu valstis — Serbija, Bosnija un Hercegovina un Melnkalne  2008. gada samitā varētu pievienoties programmai "Partnerattiecības mieram". 

Tika atzīts, ka par Ukrainas un Gruzijas pievienošanos NATO vēl esot pāragri runāt. Vēl samita gaitā NATO valstu un valdību vadītāji nāca pie slēdziena, ka Afganistānā esošo karavīru skaits ir jāpalielina, arī Latvija to atbalstīja un plānots, ka misijā uz Afganistānu Latvija nosūtīs vēl 20 karavīrus.

## Skatīt arī
* Rīga
* NATO

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* 2006. gada NATO samits 
* Ceļš uz Rīgu 
* Interesanti fakti un daudz saites par NATO samitu Rīgā
Suglas ezers

**Suglas ezers** () ir saldūdens ezers Turcijas dienvidrietumu daļā, Konjas provincē.

Ezera līmenis un platība mainīgi. Putniem nozīmīga vieta. Ezers agrāk bijis lielāks, liela daļa nosusināta un pārvērsta lauksaimnieciskajā zemē. Ziemeļu piekrastē niedrāji, rietumos — mežiem klāti kalni, ziemeļos un austrumos — lauksaimnieciskās platības un apšu stādījumi.
Ačitnūrs

**Ačitnūrs** ( — ‘Labvēlīgais ezers’) ir saldūdens ezers Mongolijas ziemeļrietumos. Krastus klāj stepe. Ezera apvidus paugurains, ziemeļrietumos purvāji. Usanholoigoras noteka ezeru savieno ar Dzunholnura ezeru dienvidos un tālāk ar Hovdas upi.

## Ārējās saites
Sentlūsijas ezers

**Sentlūsijas ezers** () ir lielākais ezers (estuāru sistēma) Dienvidāfrikas teritorijā, ap 250 km ziemeļaustrumos no Durbanas, pie Indijas okeāna.

Sentlūsijas ezers ir daļa no Āfrikā lielākās estuāru sistēmas. Ar Indijas okeānu savieno ap 7—11 km gara caurteka Sentlūsija. Ap 1—3 m dziļš. Iekļauts Isimangaliso mitrāju parkā kā vienā no Āfrikas izcilākajām dabas aizsargājamām teritorijām. Ap 530 putnu sugas, lielākā hipopotamu populācija Āfrikas dabas aizsargājamās teritorijās, Nīlas krokodili, ziloņi.

Eiropieši, portugāļi, Sentlūsijas upi pirmoreiz rakstītos avotos minējuši 1554. gadā. 2. pasaules kara laikā ezers tika izmantots kā lidlaivu bāze Indijas okeāna akvatorijas patrulēšanai. 1971. gadā ezers iekļauts Rāmsaras sarakstā. 1999. gadā parks iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džovanoti

**Džovanoti** (it. *Jovanotti*) ir itāliešu dziedātājs, viens no populārākajiem popa un repa izpildītājiem Itālijā. Viņš ir dzimis Romā, Itālijā 1966. gada 27. septembrī kā Lorenco Kerubini (it. *Lorenzo Cherubini*).

Džovanoti ļoti patīk eksperimentēt ar dažādiem mūzikas stiliem, ļoti daudzās dziesmās ir manāma liela hip hopa un repa ietekme, tomēr pašas populārākās, neskaitot dažus izņēmumus, ir lēnākās - popa un roka - dziesmas. Lielākā daļa Džovanoti dziesmu ir itāliešu valodā, bet ir ticis izdots albums arī ar dziesmām spāņu valodā (*Pasaporte - Lo mejor de*), un viņš ir iedziedājis atsevišķas dziesmas arī angļu valodā.

## Diskogrāfija
* *Jovanotti for President* (1988)
* *La mia moto* (1989)
* *Jovanotti Special* (1989) 
* *Giovani Jovanotti* (1990)
* *Una tribù che balla* (1991)
* *Lorenzo 92* (1992)
* *Lorenzo 94* (1994)
* *Lorenzo 90-95* (1995)
* *Lorenzo 97 - L'albero* (1997)
* *Lorenzo 99 - Capo Horn* (1999)
* *Lorenzo live - Autobiografia di una festa* (2000)
* *Pasaporte - Lo mejor de* (2001)
* *Lorenzo 2002 — ‘’Il quinto mondo* (2002)
* *Collettivo Soleluna - Roma* (2003)
* *Jova Live 2002 (2004)
* *Buon Sangue* (2005)
* *Buon Sangue Live* (2006)
* *Safari* (2008)
**Ora (2011)*
**Lorenzo 2015 CC (2015)*
**Oh, vita! (2017)''
The Dillinger Escape Plan

***The Dillinger Escape Plan*** bija tehniskā metāla/*[[mathcore]]* grupa, kas sevī ietver smagā metāla un džeza elementus. Viņi ir pazīstami ar savas mūzikas ātrumu un tehnisko precizitāti, tās izpildījuma spraigumu un vardarbību uz skatuves. Baumo, ka TDEP lietojot metamkauliņus lai izvēlētos taktsmērus viņu dziesmām. Grupas nosaukums ir cēlies no slavenā banku aplaupītāja Džona Dilindžera un viņu agrākajos šovos tika iekļautas neizlaistas dziesmas, kuras bija saistītas ar viņu.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

## Ārējās saites
* Grupas oficiālā mājaslapa
Abes ezers

**Abes ezers** (*Abbe*, *Abhe Bad*) ir sālsezers uz Etiopijas un Džibutijas robežas. Viens no sešiem ezeriem, kas šeit izvietoti virknē. Ieplūst Avašas upe. Afāras ieplakas zemākais punkts — šeit sastopas trīs Zemes garozas gabali.

Ezerām raksturīgi unikāli dabas veidojumi — līdz 50 metrus augsti kaļķakmens "skursteņi", kurus radījušas kalcija karbonātu saturošas fumarolas. Ezera krastos dzīvo nomadi — afāri. Ligzdo daudz flamingu. Krastos uzņemta filma "Pērtiķu planēta".

## Ārējās saites
* Kaļķakmens "skursteņu" attēli
Asala ezers

**Asala ezers** () ir krāterezers Džibutijas centrālajā daļā. Atrodas Afāras ieplakas zemākajā punktā, ezera krasti ir Āfrikas zemākais sauszemes punkts.

Ezera ūdens pieplūde veidojas no gruntsūdens, tai skaitā arī no netālā Adenas līča.

Ezera ūdenī sāls saturs sasniedz 35%, oficiāli sāļākais ezers pasaulē — ko gan bieži apstrīd, jo daudzu citu pasaules ezeru ūdens sezonāli sasniedz maksimāli iespējamo sāļumu. Ezera ūdens desmitreiz sāļāks par okeāna ūdeni, jūtami pārsniedz arī Nāves jūras sāļumu.

Ezeram sāls krasti. Šeit notiek sāls ieguve, sāli ar karavānām transportē uz Etiopiju. Lielais tīrās sāls daudzums padara ezera ainavu ļoti neparastu. Vasarā ezera ūdens sakarst līdz 57 °C.

## Ārējās saites
* Ezera attēli
Bukarestes "Dinamo"

***Fotbal Club Dinamo București***, parasti saukts par **Bukarestes "Dinamo"**, ir viens no slavenākajiem Rumānijas futbola klubiem. Komanda spēlē Rumānijas augstākajā futbola līgā *[[Liga I]]* un mājas spēles aizvada *[[Arena Națională]]* stadionā Bukarestē. Klubs ir 18 reizes kļuvis par Rumānijas čempioniem, 13 reizes izcīnījis Rumānijas kausu un divas reizes Rumānijas superkausu.

2006.—2007. gada sezonā šo komandu pārstāvēja Latvijas izlases aizsargs Māris Smirnovs, bet no 2007. līdz 2009. gadam vārtsargs Deniss Romanovs.

## Sasniegumi
* **[[Liga I|Rumānijas čempionāts (''Liga I'')]]**
** Čempioni (18): 1955, 1961–62, 1962–63, 1963–64, 1964–65, 1970–71, 1972–73, 1974–75, 1976–77, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1989–90, 1991–92, 1999–00, 2001–02, 2003–04, 2006–07
** Vicečempioni (20): 1951, 1952, 1953, 1956, 1958–59, 1960–61, 1966–67, 1968–69, 1973–74, 1975–76, 1978–79, 1980–81, 1984–85, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 1992–93, 1998–99, 2000–01, 2004–05
* **Rumānijas kauss**
** Kausa ieguvēji (13): 1958–59, 1963–64, 1967–68, 1981–82, 1983–84, 1985–86, 1989–90, 1999–00, 2000–01, 2002–03, 2003–04, 2004–05, 2011–12
** Finālisti (10): 1954, 1968–69, 1969–70, 1970–71, 1986–87, 1987–88, 1988–89, 2001–02, 2010–11, 2015–16
* **Rumānijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2005, 2012
** Finālisti (4): 2001, 2002, 2003, 2007

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne
"Liepājas Olimpiskā centra" ledus halle

**"Liepājas Olimpiskā Centra" ledus halle**, arī **LOC halle**, ir ledus halle Liepājā, Latvijā. Trešā lielākā, pēc sēdvietu un stāvvietu skaita, ledus halle Latvijā. Halle nodota ekspluatācijā 1998. gada novembrī. Kopš 2014. gada atrodas Liepājas Olimpiskā Centra pārziņā. Mājas spēles šajā arēnā aizvada HK Liepāja.

## Vēsture

### Celtniecība
Ledus halles celtniecība sākās 1997. gadā, un 1998. gadā tā tika pabeigta.

### Notikumi

#### Sports
Pēc halles pabeigšanas, šeit savu mājvietu rada HK Liepājas Metalurgs līdz pat 2013. gadam, kad likvidēto komandu ar nākamo gadu aizstāja "HK Liepāja".
left|thumb|Līdz 2013. gadam Liepājas Olimpiskā centra ledus hallē savas spēles aizvadīja HK Liepājas Metalurgsleft|thumb|Liepājas Olimpiskā centra ledus halle no iekšpuses
left|thumb|"Lāči lido" spēle pret HK Kurbads

## Mūsdienas
Kopš ledus halles uzbūvēšanas, halle ir pilsētnieku un tās viesu iecienīta vieta, lai nodarbotos ar slidošanu. Šeit mājo arī bērnu un jaunatnes hokeja centra komandas, kurās nodarbojas vairāk kā 150 jauno hokejistu.

## Infrastruktūra
Ledus hallē ir 1143 sēdvietas, kas sadalītas deviņos sektoros un 1140 stāvvietas. Izmantojot speciālo grīdas segumu, ledus halle iegūst grīdu un tā var tikt izmantota koncertu, pasākumu, izstāžu un kultūras pasākumu organizēšanai. Ledus hallē ir kafejnīca, modernas ģērbtuves, aprīkota trenažieru zāle, sauna, konferenču telpa, savukārt ledus halles otrajā stāvā atrodas hokeja preču veikals.

## Aizvadītie pasākumi

### Sports
Liepājas Olimpiskā Centra ledus hallē HK Liepāja komanda aizvada Latvijas Virslīgas hokeja čempionāta spēles. Šeit ir notikušas KHL regulārā čempionāta spēles, Pasaules junioru čempionāti, sieviešu B grupas spēles, Kontinentālā Kausa sacensības, arī "Euro Hockey Challenge" turnīrs.

## Transports uz ledus halli

### Autobuss
Gar halli iet A/S "Liepājas Sabiedriskais Transports" 1., 3., 6., 6A., 7., 8., 10., 11., 11A. un 25. autobusu maršruti. Brauciena ilgums līdz Liepājas pilsētas centram ir aptuveni 3 minūtes. Biļetes cena vienai personai ir € 0,90 (pērkot pie autobusa vadītāja € 1,50). Pietura atrodas pretī ledus halles stāvlaukumam.

### Tramvajs
Netālu no halles iet 1. tramvaja maršruts. Brauciena ilgums līdz Liepājas pilsētas centram ir aptuveni 4 minūtes. Biļetes cena tāda pati kā autobusos. Pietura atrodas 200 metru attālumā no ledus halles.

### Ledus halles autostāvvieta
Pie pašas ledus halles ir pieejama bezmaksas automašīnu stāvvieta.

## Ārējās saites
* Liepājas Olimpiskā centra ledus halles mājaslapa
* Latvijas hokeja federācijas mājaslapa 
* HK Liepāja mājaslapa

## Atsauces
Nami ezers

**Nami ezers** () ir beznoteces sālsezers Botsvānas ziemeļu daļā, ziemeļos no Kalahari tuksneša.

Nami ezeru periodiski ar ūdeni piepilda Okavango upe caur Nhabes caurteku; ezers atrodas Okavango purvu dienvidrietumu stūrī. Lielākā daļa Okavango ūdens iztvaiko, pirms tas sasniedz ezeru. Nami ezers ir atlieka no senā, lielā Makhadikhadi ezera. Kopš 1890. gada ezera platība strauji samazinājusies. Putniem un citai dzīvajai dabai ļoti nozīmīga vieta.

Dāvids Livingstons sasniedza Nami ezeru 1849. gadā, aprakstīja to kā "mirdzošu ezeru, kādas 80 jūdzes garu un 20 jūdzes platu". Livingstona laikā ezerā bija iesāļš ūdens. Pēdējā laika pētījumi rāda, ka arī 19. gadsimtā ezers pārsvarā bija mazs, Livingstonam paveicās to sasniegt brīdī, kad tas bija pilns ar ūdeni. Livingstons pierakstīja arī vietējo iedzīvotāju leģendu, kas pārsteidzošā kārtā līdzinās leģendai par Bābeles torni un valodām.

20. gadsimta 20. gados ezerā ieplūstošās upes sāka izsīkt un ezerā ūdens parādās tikai brīžiem, Nhabes deltas rajonā. Bijušā ezera gultni klāj zāle un krūmi. Tajos periodos, kad ezerā ir ūdens, tas ir ļoti bagāts ar zivīm un citu dzīvo dabu.

## Atsauces
Dinamo

**Dinamo** var būt:

**Elektrotehnikā:**
* Dinamo (elektrotehnika) — līdzstrāvas ģenerators.

**Rūpniecībā:**
* Dinamo (rūpnīca) — rūpnīca Krievijā.

**Sportā:**
* Brjanskas "Dinamo" — Krievijas futbola klubs;
* Bukarestes "Dinamo" — Rumānijas futbola klubs;
* Dinamo FC (Vankūvera) — Kanādas futbola klubs;
*''Dinamo'' stadions – futbola stadioni Rīgā un citur;
* Dynamo Dresden — Vācijas futbola klubs;
* Dynamos (Dienvidāfrika) — DĀR futbola klubs;
* GNK Dinamo Zagreb — Horvātijas futbola klubs;
* Kijivas "Dinamo" — Ukrainas futbola klubs;
* Loughborough Dynamo F.C. — Anglijas futbola klubs;
* Maskavas "Dinamo" (futbols) — Krievijas futbola klubs;
* Maskavas "Dinamo" (hokejs) — Krievijas hokeja klubs;
* Maskavas "Dinamo" (sieviešu basketbola klubs) — Krievijas sieviešu basketbola klubs;
* Minskas "Dinamo" (futbols) — Baltkrievijas futbola klubs;
* Minskas "Dinamo" (hokejs) — Baltkrievijas hokeja klubs;
*FK Dinamo Rīga — Latvijas futbola klubs;
*Rīgas "Dinamo" — Latvijas futbola klubs (1940.—1941., 1945.—1949./1960.);
* Rīgas "Dinamo" — Latvijas hokeja klubs;
* Rīgas "Dinamo" (1946—1995) — Latvijas hokeja klubs (1946—1995);
* Česke Budejovices "Dynamo" — Čehijas futbola klubs;
* Shepshed Dynamo F.C. — Anglijas futbola klubs.

**Transportā:**
* Dinamo (metrostacija) — metrostacija Maskavā.

**Vēsturē:**
* Operācija "Dinamo" — nosaukums sabiedroto spēku evakuācijai no Denkerkas 1940. gadā.

**Zinātnē:**
* Dinamo teorija — hipotēze, kas izskaidro debess ķermeņu magnētiskā lauka rašanos.
KS Amica Vronki

**Vronku "Amica"** () ir bijušais Polijas futbola klubs, kura bāzes vieta bija Vronkos. Tika izveidots 1992. gadā, apvienojot klubus *Błękitni Wronki* un *LZS Czarni Wromet Wróblewo*. Par kluba sponsoru kļuva  kompānija *Amica*, kuras fabrika atradās Vronku pilsētā. Klubs ir trīs reizes izcīnījis Polijas kausu un divas reizes uzvarējis Polijas superkausā. Lielākais panākums Polijas čempionātā ir divreiz izcīnīta 3. vieta (2002. un 2004. gadā). 

2006. gadā apvienojās ar citu *Ekstraklasa* klubu Poznaņas "Lech", kas nebija ieguvis licenci jaunajai sezonai. Komanda ar nosaukumu *Amica* sāka sezonu 3. līgā, bet 2007. gadā beidza pastāvēt. 

Šajā klubā ir spēlējis Latvijas izlases futbolists Māris Smirnovs.

## Sasniegumi
* **[[Polijas kauss futbolā|Polijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1998, 1999, 2000
** Finālisti (1): 2002
* **Polijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1998, 1999 
** Finālisti (1): 2000

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba profils vietnē ''90min.pl''