open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Giboni

**Giboni, gibonu ģints** (*Hylobates*) ir gibonu dzimtas (*Hylobatidae*) ģints, kas apvieno 7 mūsdienās dzīvojošas primātu sugas. Septītā suga – Borneo baltbārdas gibons (*Hylobates albibarbis*) – balstoties uz DNS pētījumiem, izdalīta salīdzinoši nesenā pagātnē (kopš 2001. gada). Joprojām daudzos informācijas avotos tā tiek sistematizēta kā melnroku gibona (*Hylobates agilis*) pasuga. Zinātniskais nosaukums *Hylobates* cēlies no grieķu valodas un latviski nozīmē *meža staigātājs*; *hūlē (ὕλη)* — mežs, *bates (βάτης)* — viens, kas staigā.

Gibonu ģintī ir viena no lielākajām sugu dažādībām visā gibonu dzimtā (arī cekulgibonu ģintī (*Nomascus*) ir 7 sugas) un tai ir visplašākā izplatība. Gibonu sugas sastopamas lietus mežos Dienvidaustrumāzijā, sākot ar Ķīnas dienvidiem un beidzot ar Javas salas rietumiem un tās centrālo daļu. Tā kā Borneo salā mājo gan Borneo baltbārdas gibons, gan Millera gibons (*Hylobates muelleri*), reizēm savvaļā var novērot šo abu sugu hibrīdus.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|Gibonu ģints sugām ir raksturīgs gaišs matojuma gredzens ap melno seju, attēlā [baltroku gibons (*Hylobates lar*)]]
Gibonu ģints sugas ir vienas no mazākajām gibonu dzimtā, piemēram, angļu valodā šo ģinti sauc par mazo gibonu ģinti. Tie sver 4—9 kg, bet to ķermenis ir apmēram 40—64 cm garš. Mātītes ir nedaudz mazākas nekā tēviņi. Visām gibonu sugām uz sejas ir raksturīgs balta matojuma gredzens ap melno, neapspalvoto seju. Katrai gibonu dzimtas ģintij ir atšķirīgs hromosomu skaits, giboniem tās ir 44. Kā visiem gibonu dzimtas primātiem arī giboniem ir ļoti garas rokas, viegls, neliels ķermenis un salīdzinoši īsas kājas. To plaukstas un vienmēr pieliektie pirksti atgādina āķus, kas spēcīgi pieķeras pie koku zariem. Pleca locītavai ir īpaša anatomija, kas nodrošina plašu kustības amplitūdu.

## Uzvedība
Tie ir piemērojušies dzīvei mežā, galvenokārt atrodoties kokos un ļoti reti nokāpjot zemē. Giboni ir ļoti veikli kokos, spējot lēkt no zara uz zaru līdz 15 metriem tālumā un ar ātrumu 56 km/h. Lēciens drīzāk ir lidojums, ko gibons panāk šūpojoties, ar rokām cieši turoties zarā, pēc tam sevi aizsviežot līdz nākamajam zaram. Tie ļoti bieži iet uz divām kājām un no visiem primātiem giboni visbiežāk staigā uz divām kājām. Tie pamatā barojas ar augļiem, bet arī ar lapām un kukaiņiem. Iecienītākie augļi ir vīģes. Gibonu sugas līdzīgi kā pārējie gibonu dzimtas pērtiķi veido monogāmus pārus uz mūžu un dzīvo ģimenēs.

## Sistemātika
***Gibonu ģints** (*Hylobates*)
**Baltroku gibons (*Hylobates lar*)
**Borneo baltbārdas gibons (*Hylobates albibarbis*)
**Mazais gibons (*Hylobates klossii*)
**Melngalvas gibons (*Hylobates pileatus*)
**Melnroku gibons (*Hylobates agilis*)
**Millera gibons (*Hylobates muelleri*)
**Sudrabainais gibons (*Hylobates moloch*)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Primātu kārtas sistemātika
* Atklāti vienīgie primāti, kam nav aptaukošanās gēna 
* Inferring the evolutionary histories of divergences in Hylobates and Nomascus gibbons through multilocus sequence data
* Hylobates Gibbon
Oberons

**Oberons**, arī **Urāns IV**, ir Urāna dabiskais pavadonis un ārējais no pieciem galvenajiem planētas regulārajiem pavadoņiem (kopā ar Titāniju, Umbrielu, Arielu un Mirandu). Tas ir otrs lielākais un otrs masīvākais Urāna pavadonis, kā arī devītais masīvākais no dabiskajiem pavadoņiem Saules sistēmā. Oberonu 1787. gada 11. janvārī atklāja astronoms Viljams Heršels. Nosaukums dots par godu feju valdniekam Oberonam no Viljama Šekspīra lugas “Sapnis vasaras naktī”; šādu nosaukumu ierosināja Džons Heršels, turpinot tradīciju Urāna pavadoņus nosaukt Šekspīra un Aleksandra Poupa darbu tēlu vārdos.

Pavadoņa diametrs ir 1523 km, masa — 3,11 kg, bet apriņķošanas periods ap Urānu — 13,463 Zemes dienas. Oberona orbīta daļēji atrodas ārpus Urāna magnetosfēras. Pavadonis aptuveni vienādās proporcijās sastāv no ūdens ledus un iežu materiāla. Tā virsma ir tumša, ar nedaudz sarkanīgu nokrāsu, un ar ļoti daudziem krāteriem; lielāko krāteru diametrs pārsniedz 210 km. 1986. gada janvārī kosmiskā zonde *[[Voyager 2]]* pirmo un līdz šim vienīgo reizi tuvumā novēroja Oberonu, iegūstot attēlus no aptuveni 40% pavadoņa virsmas.

## Atklāšana un nosaukums
Oberonu  atklāja angļu astronoms Viljams Heršels, izmantojot paša konstruētu teleskopu. Tajā pašā novērojumu ciklā viņš atklāja arī otru lielo Urāna pavadoni — Titāniju. Heršels jau iepriekš, 1781. gadā, bija identificējis pašu planētu Urānu. Nosaukums “Oberons” dots par godu feju valdniekam Oberonam no Viljama Šekspīra lugas “Sapnis vasaras naktī”. Šo nosaukumu 19. gadsimtā ierosināja Viljama Heršela dēls Džons Heršels, kurš piedāvāja Urāna pavadoņiem piešķirt literāru darbu tēlu vārdus.

Urāna pavadoņu nosaukšanas tradīcija atšķiras no citu planētu pavadoņu nomenklatūras. Ja, piemēram, Jupitera un Saturna pavadoņi pārsvarā nosaukti mitoloģisku tēlu vārdos, tad Urāna pavadoņiem tiek izvēlēti personāži no Viljama Šekspīra darbu un Aleksandra Poupa poēmas *[[The Rape of the Lock]]* varoņu vidus. Šī “literārā” tradīcija ir saglabājusies arī vēlāk atklātajiem Urāna pavadoņiem.

## Orbitālās īpašības
Oberons ir viens no regulārajiem Urāna pavadoņiem, kas riņķo gandrīz apļveida orbītā planētas ekvatoriālajā plaknē. Tā orbītas lielā pusass ir aptuveni  no Urāna centra. Orbītas ekscentricitāte ir ļoti maza (ap 0,0014), tādēļ attālums līdz planētai orbītas gaitā mainās minimāli. Orbītas slīpums attiecībā pret Urāna ekvatoriālo plakni ir niecīga (0,058°), kas raksturīgi stabilai regulārai orbītai.

Oberona sideriskais apriņķojuma periods ap Urānu ir 13,463 Zemes dienas. Tāpat kā pārējiem lielajiem Urāna pavadoņiem, tam ir sinhrona rotācija, tas ir, rotācijas periods ap savu asi sakrīt ar orbītas periodu, tāpēc viena un tā pati pavadoņa puslode pastāvīgi ir vērsta pret Urānu. Ņemot vērā, ka Urāna rotācijas ass ir stipri nosvērta (ap 98° pret planētas orbītas plakni ap Sauli), arī pavadoņu sistēma, tostarp Oberona orbīta, ir orientēta gandrīz “guļus” attiecībā pret Saules sistēmas ekliptikas plakni.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Pļaviņu novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Pļaviņu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Pļaviņu novads|Pļaviņu novada]]** ciemi un iedzīvotāju skaits tajos pēc Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes datiem uz 2017. gada 3. augustu. Pļaviņu novads sastāv no Aiviekstes, Klintaines, Vietalvas pagastiem un Pļaviņu pilsētas. Novada teritorijā atrodas 9 ciemi. 

* **Aiviekstes pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Klintaines pagastā** atrodas 2 ciemi.
* **Vietalvas pagastā** atrodas 2 ciemi.

Uzskatījumā ir iekļauti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv. 

## Aiviekstes pagasts
Aiviekstes pagasta centrs atrodas **[[Kriškalni|Kriškalnos]]**. Aiviekstes pagastā atrodas 5 ciemi.

Saskaņā ar Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes informāciju

## Klintaines pagasts
Klintaines pagasta centrs atrodas **[[Stukmaņi|Stukmaņos]]**. Klintaines pagastā atrodas 2 ciemi.

Saskaņā ar Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes informāciju

## Vietalvas pagasts
Vietalvas pagasta centrs atrodas **[[Vietalva|Vietalvā]]**. Vietalvas pagastā atrodas 2 ciemi.

Saskaņā ar Pilsonības un migrācijas lietu pārvaldes informāciju
Georgs Apinis (tiesnesis)

**Georgs Apinis**, līdz uzvārda maiņai **Georgs Dīnstmanis**, arī **Dienstmanis** (1895-1955), bija latviešu jurists, Rīgas apgabaltiesas tiesnesis. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1895. gada 15. augustā Valmierā ierēdņa Alberta un Adelhaides (dzim. Apines) ģimenē. Uzaudzis pie mātes pusbrāļa - Valmieras ārsta un pilētas galvas Georga Apiņa. Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā. Studēja tiesību zinātnes Tērbatas universitātēs, 1914. gadā iestājās studentu korporācijā "Lettonia". Pirmā pasaules kara laikā 1916. gada aprīlī iestājās Krievijas impērijas armijā, pabeidza Vladimira karaskolu. No 1917. gada februāra latviešu strēlnieku Rezerves pulkā. 1918. gada 20. decembrī iestājās Latvijas zemessardzē, Latviešu atsevišķās brigādes sastāvā piedalījās Latvijas brīvības cīņās. Rīgas atbrīvošanas kauju laikā 1919. gada 22. maijā pie Piņķiem kā bataljona adjutants vadīja uzbrukumu LSPR armijas nocietinājumiem. Pēc brīvības cīņu beigām 1920. gada 4. septembrī atvaļināts no Latvijas bruņotajiem spēkiem.

Atsāka studijas LU Tieslietu fakultātē, ko beidza 1924. gadā. 1925. gada janvārī viņu iecēla par papildu miertiesnesi Rīgas apgabaltiesā, no 1928. gada februāra viņš bija Rīgas pilsētas 1. iecirkņa miertiesnesis, pēc tam Rīgas apgabaltiesas loceklis.

Otrā pasaules kara laikā 1943. gadā Georgs Apinis panāca atļauju Lettonias filistru biedrības darbības atjaunošanai. 1944. gadā devās uz Vāciju, pēc kara beigām bija ASV armijas majors latviešu sardžu rotās Karlsrūes pilsētā.

Vēlāk pārcēlās uz dzīvi Monreālā Kanādā, kur strādāja slimnīcā.

Miris Monreālā 1955. gada 11. aprīlī.

## Apbalvojumi
* Lāčplēša Kara ordenis

## Atsauces
Cirks (nozīmju atdalīšana)

**Cirks** var būt:
* Cirks — mākslas veids
* «Cirks» — galda spēle
* cirks — augstkalnu reljefa forma
Kampobaso

**Kampobaso** (, ; , ) ir pilsēta Itālijā, Molizes reģiona administratīvais centrs. Tā ir arī Kampobaso provinces centrs. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 50,4 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Abruco Apenīnu kalnu pakājē, Biferno upes krastos. Kampobaso ir zināma kā pilsēta, kur ražo šķēres un nažus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džozefs Čemberlens

**Džozefs Čemberlens** (, dzimis , miris ) bija britu uzņēmējs un viens no ietekmīgākajiem politiķiem 19. gadsimta beigu/20. gadsimta sākuma Lielbritānijā, iesākumā no vigu, vēlāk toriju partijas.

Visai neparasti tā laika Lielbritānijā izvirzījies politikā bez universitātes izglītības. Līdz 38 gadiem strādāja ģimenes uzņēmumā. Vēlāk kļuva par Birmingemas mēru. 1876. gadā tika ievēlēts Pārstāvju palātā. No 1880. līdz 1885. gadam bija Tirdzniecības komitejas vadītājs Viljama Gladstona kabinetā. No 1895. līdz 1903. gadam - Koloniju ministrs. Viens no galvenajiem Angļu—būru kara realizētājiem. Ostina Čemberlena un Nevila Čemberlena tēvs.

## Ārējās saites
*
Raunas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Raunas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Raunas novads|Raunas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Raunas novads sastāv no Drustu un Raunas pagastiem. Pēc LĢIA datiem Raunas novada teritorijā atrodas 24 ciemi.

* **Drustu pagastā** atrodas 10 ciemi.
* **Raunas pagastā** atrodas 14 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Drustu pagasts
Drustu pagasta centrs atrodas **[[Drusti|Drustos]]**. Drustu pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 7 mazciemi un 2 skrajciemi. 

## Raunas pagasts
Raunas pagasta centrs atrodas **[[Rauna|Raunā]]**, kas ir arī novada centrs. Raunas pagastā atrodas 14 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 12 mazciemi.

## Atsauces
Jans van Eiks

**Jans van Eiks** (, ; dzimis pirms 1390. gada, miris ) bija flāmu gleznotājs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no nozīmīgākajiem 15. gadsimta Ziemeļu Renesanses gleznotājiem.

Jana van Eika ievērojamākais darbs ir "Gentes altāris" (), kas bija poliptihs Svētā Bavo katedrālei Gentē, ko uzsāka viņa brālis Hūberts van Eiks, darbs tika pabeigts 1432. gadā. Vēl ir tādu darbu kā "Kardināls Nikola Albergati" (apmēram 1432. gads), "Vīrietis ar sarkanu turbānu" (1433; visticamāk tas bija van Eika pašportrets), "Georga van der Pales Dievmāte" (1436) autors. Ir gleznojis portretus, miniatūras.
thumbnail|left|Drēzdenes triptihs. 1437.g.

## Ārējās saites

* "Gentes altāris"
Priekuļu novada ciemu uzskaitījums

thumb|119x119px|Priekuļu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Priekuļu novads|Priekuļu novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Priekuļu novads sastāvēja no Liepas, Mārsnēnu, Priekuļu, Veselavas pagastiem. Pēc LĢIA datiem Priekuļu novada teritorijā atradās 41 ciems.

* **Liepas pagastā** atradās 8 ciemi.
* **Mārsnēnu pagastā** atradās  10 ciemi.
* **Priekuļu pagastā** atradās 21 ciems.
* **Veselavas pagastā** atradās  2 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pastāvēja vai bija daļēji izzuduši līdz novada likvidācijai. 

## Liepas pagasts
Liepas pagasta centrs atrodas **[[Liepa (Liepas pagasts)|Liepā]]**. Liepas pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 4 mazciemi, 1 skrajciems un 1 aprūpes ciems.

## Mārsnēnu pagasts
Mārsnēnu pagasta centrs atrodas **[[Mārsnēni|Mārsnēnos]]**. Mārsnēnu pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 8 mazciemi un 1 skrajciems.

## Priekuļu pagasts
Priekuļu pagasta centrs atrodas **[[Priekuļi|Priekuļos]]**, kas bija arī novada centrs. Priekuļu pagastā atrodas 21 ciems, no tiem 2 lielciemi, 1 vidējciems, 14 mazciemi, 3 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.

## Veselavas pagasts
Veselavas pagasta centrs atrodas **[[Veselava|Veselavā]]**. Veselavas pagastā atrodas 2 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 1 mazciems.

## Atsauces
Priekules novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Priekules novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Priekules novads|Priekules novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 
Priekules novads sastāv no Bunkas, Gramzdas, Kalētu, Priekules, Virgas pagastiem un Priekules pilsētas. Pēc LĢIA datiem novada teritorijā atrodas 24 ciemi. 

* **Bunkas pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Gramzdas pagastā** atrodas 7 ciemi.
* **Kalētu pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Priekules pagastā** atrodas 9 ciemi.
* **Virgas pagastā** atrodas 4 ciemi.

Uzskatījumā ir iekļauti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Bunkas pagasts
Bunkas pagasta centrs atrodas **[[Bunka|Bunkā]]**. Bunkas pagastā atrodas 3 ciemi — vidējciemi.

## Gramzdas pagasts
Gramzdas pagasta centrs atrodas **[[Gramzda|Gramzdā]]**. Ggramzdas pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems, 4 skrajciemi un 1 aprūpes ciems.

## Kalētu pagasts
Kalētu pagasta  centrs atrodas **[[Kalēti|Kalētos]]**. Kalētu pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 2 mazciemi.

## Priekules pagasts
Priekules pagasta centrs atrodas **[[Priekule]]s** pilsētā, kas ir arī novada centrs. Priekules pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 2 mazciemi un 4 skrajciemi.

## Virgas pagasts
Virgas pagasta centrs atrodas **[[Paplaka|Paplakā]]**. Virgas pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 3 vidējciemi un 1 mazciems.

## Atsauces
Pols Dešanels

**Pols Ežens Luijs Dešanels** (; dzimis , miris ) bija franču politiķis. Francijas prezidents no 1920. gada 18. februāra līdz 21. septembrim.

Dzimis Beļģijā, pret Nepoleonu III noskaņota politiķa ģimenē. Parlamenta deputāts no 1885. gada. No 1898. līdz 1902. gadam – parlamenta priekšsēdētājs. 1920. gada 17. janvārī tika ievēlēts par Francijas prezidentu, tomēr pienākumus veica neilgi, jo amata pildīšanas laikā Dešanelam parādījās psihiskas saslimšanas pazīmes. Pēc vairākiem ekstravagantiem izgājieniem Dešanelu pierunāja atkāpties no amata, un kādu laiku viņš pavadīja psihiatriskajā slimnīcā. Pēc atlabšanas 1921. gadā tika ievēlēts senātā, tomēr drīz mira.

## Ārējās saites
Nikolajs Žuravļovs

**Nikolajs Žuravļovs** (;  — , Rīga) bija Latvijas krievu izcelsmes žurnālists un FIDE meistars šahā. Latvijas meistars korespondencšahā (1993).

## Biogrāfija
Starptautiskā meistara šahā Valērija Žuravļova brālis. Beidzis Liepājas 2. vidusskolu, Liepājas skolotāju institūtu (tagad Liepājas Universitāte) un M. Lomonosova Maskavas Valsts universitāti. Pēc profesijas žurnālists. Aktīvi darbojies Latvijas šaha periodikā — no 1967. līdz 1995. gadam strādājis žurnāla "Šahs" redakcijā, vēlākajos gados (2003—2006) bijis žurnāla "Latvijas šaha vēstnesis" redakcijā. Šahu sācis spēlēt 11 gadu vecumā. Divkārtējais Latvijas korespondencšaha čempionātu uzvarētājs (1967—1969, 1975—1977). Četras reizes uzvarējis Liepājas šaha čempionātā (1960, 1961, 1963, 1965). Bijis Rīgas šaha čempionāta vicečempions 1968. gadā un 3. vietas ieguvējs 1969. gadā. 13 reizes piedalījies Latvijas šaha čempionātu finālos.

Vairāku šaham veltītu grāmatu autors. Nozīmīgāka no tām ir 1980. gadā izdevniecības "Avots" izdotā "Latvijas šahistu jaunrade" (kopā ar Imantu Dulbergu un Genādiju Kuzmičovu), kurā apkopota vērtīga informācija par Latvijas šahistu personālijām. Sastādījis arī šaha mācību grāmatas "Soli pa solim: šaha spēles mācību grāmata iesācējiem" (1981, arī atkārtoti izdevumi krievu valodā 1986, 2012), "Šaha rieksti. Mācību līdzeklis šahista kombinacionālo spēju treniņam un paškontrolei" (1991).

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1955. gads — 20. vieta.
* 1956. gads — 16.—17. vieta.
* 1959. gads — 6.—7. vieta.
* 1962. gads — 7.—10. vieta.
* 1965. gads — 9.—10. vieta.
* 1972. gads — 13. vieta.
* 1977. gads — 6.—8. vieta.
* 1978. gads — 12.—13. vieta.
* 1982. gads — 15. vieta.
* 1990. gads — 31.—46. vieta.
* 1999. gads — 9.—12. vieta.
* 2000. gads — 14.—17. vieta.
* 2002. gads — 30. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krustpils novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Krustpils novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Krustpils novads|Krustpils novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Krustpils novads sastāv no Atašienes, Krustpils, Kūku, Mežāres, Variešu, Vīpes pagastiem. Krustpils novadā kopā atrodas 234 ciemi (230 ciemi pašlaik pastāv, bet 4 ciemi ir daļēji izzuduši).

* **Atašienes pagastā** atrodas 27 ciemi (26 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Krustpils pagastā** atrodas 31 ciems.
* **Kūku pagastā** atrodas 66 ciemi.
* **Mežāres pagastā** atrodas 35 ciemi (33 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis, viens sen izzuda).
* **Variešu pagastā** atrodas 44 ciemi (43 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Vīpes pagastā** atrodas 31 ciemi (30 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Atašienes pagasts
Atašienes oagasta centrs atrodas **[[Atašiene|Atašienē]]**. Atašienes pagastā atrodas 27 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 1 mazciems un 24 skrajciemi.

## Krustpils pagasts
Krustpils pagasta centrs atrodas **[[Spuņģēni|Spuņģēnos]]**. Krustpils pagastā atrodas 31 ciems, no tiem 2 vidējciemi, 8 mazciemi, 21 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems..

## Kūku pagasts
Kūku pagasta centrs atrodas **[[Zīlāni|Zīlānos]]** Kūku pagastā atrodas 66 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 25 mazciemi, 34 skrajciemi, 1 aprūpes ciems un 4 vasarnīcu ciemi.

## Mežāres pagasts
Mežāres pagasta centrs atrodas **[[Mežāre|Mežārē]]**. Mežāres pagastā atrodas 35 ciemi, no tiem 1 lielciems, 9 mazciemi, 23 skrajciemi un 1 vasarnīcu ciems.

## Variešu pagasts
Variešu pagasta centrs atrodas **[[Varieši|Variešos]]**. Variešu pagastā atrodas 44 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 21 mazciemi un 20 skrajciemi.

## Vīpes pagasts
Vīpes pagasta centrs atrodas **[[Vīpe|Vīpē]]**. Vīpes pagastā atrodas 31 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 20 mazciemi un 9 skrajciemi.

## Atsauces
TVNET GRUPA

**[[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību|SIA]] "TVNET GRUPA"** (agrākais nosaukums *TV NET*) ir Latvijas interneta portālu uzturētājs. Tas pieder Igaunijas uzņēmumam *[[Postimees Grupp]]*, kas ietilpst uzņēmēja Margusa Linnamē kontrolē esošajā pārvaldītājsabiedrībā *[[MM GROUP]]*.
Uzņēmums ir dibināts 2000. gadā. Tā birojs atrodas Rīgā.

TVNET GRUPA ir Latvijā lielākā tiešsaistes mediju grupa, kas 2024. gada jūnijā sasniedza  lietotāju mēnesī.
Uzņēmumā strādā vairāk nekā 90 darbinieki.

## Portāli
SIA TVNET GRUPA pieder portāli:
* *[[tvnet.lv|www.tvnet.lv]]* — informatīvi izklaidējošs portāls latviešu valodā
* *rus.tvnet.lv* — informatīvi izklaidējošs portāls krievu valodā
* *[[Apollo (portāls)|apollo.lv]]* — informatīvi izklaidējošs portāls
* *TVNET+* — saturs par maksu
* *receptes.lv* — ar ēst gatavošanu saistīts resurss
* *spoki.lv* — jauniešu portāls

## Vēsture
2000. gada 11. aprīlī tika dibināts uzņēmums **SIA ''Grafton Entertainment***, lai uzturētu tajā pašā gadā izveidoto portālu *tvnet.lv*. Tas piederēja [[Britu Virdžīnas|Britu Virdžīnās]] reģistrētam uzņēmumam *Kingfisher Universal Limited*.
2006. gadā uzņēmumu pārdēvēja par *'SIA *TV NET***.
2008. gadā tika izveidots sociālais tīkls ''Orb.lv'', kam pamatjoma bija blogi un pilsoniskā žurnālistika.

2011. gada 15. martā tika paziņots, ka SIA ''TV NET'' pārdots [[Norvēģija]]s uzņēmuma ''[[Schibsted|Schibsted ASA]]'' meitas uzņēmumam [[Igaunija|Igaunijā]] ''Schibsted Baltics''. ''Schibsted Baltics'' savukārt ietilpa mediju holdingā ''[[Eesti Media|AS Eesti Meedia]]'', kura lielākais akcionārs ir ''Schibsted ASA''. Uzņēmuma pārdošanas procesu veica investīciju bankas pakalpojumu un finanšu konsultāciju sniedzēja ''[[Prudentia]]''.
2011. gada novembrī ''TV NET'' iegādājās Latvijā trešo lielāko krievu valodā strādājošo ziņu portālu ''NovoNews.lv'', kas piederēja [[Valērijs Belokoņs|Valērija Belokoņa]] pārvaldītājsabiedrībai AS ''Belokon Holdings''. ''NovoNews.lv'' tika integrēts portālā ''rus.tvnet.lv''.

2012. gadā tika izveidots jauns dzīvesstila portāls ''sejas.lv''.
2012. gada 8. augustā likvidēja ''TV NET'' piederošo sociālo tīklu ''Orb.lv''.
2012. gada decembrī no SIA ''Nerealitāte'' tika nopirkts jauniešu portāls ''spoki.lv'', kas tajā laikā ierindojās desmitajā vietā starp apmeklētākajiem Latvijas interneta resursiem.

2013. gada septembrī tika paziņots, ka ''Schibsted'' pārdod tai piederošo ''Eesti Media'' jaunam uzņēmumam, ko izveidojusi ''Eesti Media'' vadība. Pārdodamā uzņēmuma vērtība bija 30 miljoni eiro.
2014. gada 28. martā tika paziņots, ka ''TV NET'' no [[Somija]]s plašsaziņas līdzekļu grupas ''[[Sanoma]]'' iegādājies interneta ziņu un izklaides portālu ''[[Apollo (portāls)|Apollo]]''. Līdz ar to ''TV NET'' ieguva vislielāko ziņu portālu lietotāju skaitu Latvijā.

2020. gada 28. septembrī uzņēmuma nosaukums tika mainīts uz **SIA "TVNET GRUPA"'''.
24. novembrī darbu sāka TVNET grupas tiešsaistes žurnāls "Klik", kas bija pieejams par maksu.
2024. gadā maksas saturu "Klik" pārdēvēja par "TVNET+".

## Atsauces

## Ārējās saites
* TVNET portāls
VI SS brīvprātīgo armijas korpuss (latviešu)

**VI SS brīvprātīgo armijas korpuss (latviešu)** () bija Waffen-SS kaujas vienība 18. armijas un pēc tam 16. armijas sastāvā, kurā ietilpa 15. ieroču SS grenadieru divīzija, 19. ieroču SS grenadieru divīzija, kā arī citas vācu un Latviešu leģiona vienības. Kaujas gaitas beidza ar Lielvācijas kapitulāciju Kurzemes cietoksnī 1945. gada maijā.

## Izveidošana

VI SS korpusu izveidoja 1943. gada 8. oktobrī Grafenvēras apmācību laukumā ar mērķi vadīt jaunizveidotās latviešu SS divīzijas, par pirmo komandieri ieceļot SS obergrupenfīreru Kārli Pfeferu-Vildenbruhu.

Korpusa vienības pēc izveidošanas bija:
*106. SS sakaru bataljons
*506. smagā SS novērotāju baterija
*VI SS brīvprātīgo armijas korpusa sapieru rota
*VI SS korpusa apmācības bataljons
*106. SS automašīnu rota
*106. SS lauka žandarmērijas rota

Korpusam pakļautās divīzijas: 
*15. ieroču SS grenadieru divīzija (latviešu Nr. 1)

## Kaujas darbība

Pēc izveides korpusa vienības piedalījās kaujās Ostrovas-Pleskavas telpā, sākotnēji 18. armijas, no 1944. gada vidus 16. armijas pakļautībā, šajā posmā tam pakļāva arī vācu 93. divīziju un 19. divīziju. 1944. gada jūlijā korpusa vienības atkāpās uz Latvijas teritoriju, piedaloties Mores kaujās un citās aizsardzības kaujās Vidzemē, tādējādi sedzot 18. armijas atiešanu no Igaunijas. Turpinot atkāpšanos korpuss nonāca Kurzemes cietoksnī.

Korpusa vienības Kurzemes cietokšņa sākuma periodā bija:
*106. SS sakaru bataljons
*506. smagā SS novērotāju baterija
*VI SS brīvprātīgo armijas korpusa sapieru rota
*VI SS korpusa apmācības bataljons
*106. SS automašīnu rota
*106. SS lauka žandarmērijas rota
*506. SS zenītartilērijas divizions
* 506. SS raķešu artilērijas divizions
*106. ieroču SS grenadieru pulks (latviešu Nr. 7)
*270. Abrenes sapieru bataljons
*271. Valmieras policijas bataljons
*23. Gaujas policijas bataljons

Korpusam pakļautās divīzijas: 
*19. ieroču SS grenadieru divīzija (latviešu Nr. 2)
*93. kājnieku divīzija
*227. kājnieku divīzija
*12. tanku divīzija
*4. tanku divīzija
*12. *[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]* lauka divīzija

Korpusa vienības piedalījās visās sešās Kurzemes lielkaujās. Lielvācijas kapitulācijas brīdī 1945. gada maijā korpusa komandieris bija SS obergrupenfīrers Valters Krīgers. Korpusa pakļautībā bija šādas divīzijas:

*19. ieroču SS grenadieru divīzija (latviešu Nr. 2)
*24. kājnieku divīzija
*12. tanku divīzija
1945. gada 22. maijā sarkanarmieši pamanīja 300 karavīru ierindu, kas soļoja zem VI SS korpusa karoga. Vienība, kas devās uz Austrumprūsiju, tika panākta un pieņēma kauju. Visi tika iznīcināti un smagi savainoti, bet tās komandieris — Valters Krīgers, ar pēdējo patronu nošāvās.

## Literatūra
* Hans Stöber: *Die lettischen Divisionen im VI. SS-Armeekorps. Die Kriegsgeschichte der 15. und 19. Division der Waffen-SS*. Munin-Verlag, Osnabrück 1981, .

* Franz Kurowski: *Todeskessel Kurland: Kampf und Untergang der Heeresgruppe Nord 1944/1945*. Dörfler Verlag GmbH, 2007, .
506. SS zenītartilērijas divizions

**506. SS zenītartilērijas divizions** () bija Latviešu leģiona pretgaisa aizsardzības vienība VI SS korpusa sastāvā. Kaujas gaitas beidza ar Lielvācijas kapitulāciju Kurzemes cietoksnī 1945. gada maijā.

## Izveidošana

506. zenītartilērijas divizionu izveidoja ar 1944. gada 28. jūnijam pavēli Nr. 1757/44 no 19. zenītartilērijas diviziona un 15. zenītartilērijas diviziona, atdalot no divizioniem 20 mm zenītlielgabalus. Par komandieri iecēla 19. diviziona komandieri pulkvežleitnantu Hariju Gusevu, divizionam atrodoties tiešā VI SS korpusa pakļautībā.

## Kaujas darbība

506. zenītartilērijas divizions pildīja pretgaisa aizsardzības uzdevumus VI SS korpusa pakļautībā aizsardzības kaujās atkāpšanās laikā Latvijas teritorijā, tostarp kaujās Tirzas pozīcijās, Mores kaujās, kā arī Kurzemes cietoksnī līdz Lielvācijas kapitulācijai 1945. gada maijā. Diviziona vīri apbalvoti ar 47 II šķiras un 5 I šķiras Dzelzs krustiem.

## Atsauces
L'Akvilas province

**L'Akvilas province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts centrālajā daļā, Abruco reģionā. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir L'Akvila. L'Akvilas province sīkāk iedalās 108 komūnās.

## Ārējās saites
Romans Arlausks

**Romans Arlausks** (; , Kauņa - , Adelaida) bija Lietuvas un Austrālijas šahists, starptautiskais korespondencšaha lielmeistars (GMC, 1965).

## Biogrāfija
Pirms Otrā pasaules kara bijis viens no vadošajiem Lietuvas šahistiem. 1936. gadā Lietuvas izlases sastāvā piedalījies neoficiālajā šaha olimpiādē Minhenē pie 6. galdiņa (+4, -7, =7). 1938. gadā bijis otrais Lietuvas šaha čempionātā, bet 1941. gada čempionātā izcīnījis 3. vietu. 1943. gadā uzvarējis Kauņas šaha čempionātā un dalījis 1.-3. vietu Lietuvas šaha čempionātā.
1944. gadā, kad Otrā pasaules kara laikā Lietuvai tuvojās Sarkanā armija, Arlausks devās bēgļu gaitās. Pēc kara dzīvojis Vācijā un aktīvi piedalījies pēckara šaha dzīvē. 1945. gadā uzvarējis Baltijas pārvietoto personu čempionātā. 1948. gadā pārcēlies uz pastāvīgu dzīvi uz Austrāliju, kur strādājis par arhitektu. 1949. gadā uzvarējis Dienvidaustrālijas štata šaha čempionātā. 1950. gadā šajā čempionātā bijis otrais aiz Lūcija Endzelīna. 1951. gadā izcīnījis 6. vietu Austrālijas šaha čempionātā. Bijis viens no spēcīgākajiem Austrālijas korespondencšahistiem. Uzvarējis 3. Austrālijas korespondencšaha čempionātā (1950-1953) un ieņēmis 3. vietu 4. Pasaules korespondencšaha čempionātā (1962-1965).
Par godu Arlauska piemiņai Austrālijas šaha federācija ir nodibinājusi viņa vārdā nosauktu medaļu, kuru katru gadu piešķir labākajam Austrālijas jaunajam šahistam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Barletas-Andrijas-Trani province

**Barletas-Andrijas-Trani province** () ir viena no Itālijas provincēm  valsts dienvidaustrumu daļā, Apūlijas reģionā. Provinci austrumos apskalo Adrijas jūra. Tās administratīvie centri ir Barleta, Andrija, Trani, bet lielākā pilsēta ir Andrija. Provinces kopējā platība ir 1543 km2, 2005. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Barletas-Andrijas-Trani province sīkāk iedalās 10 komūnās.

## Ārējās saites
Bari province

**Bari province** () ir bijusī Itālijas province  valsts centrālajā daļā, Apūlijas reģionā. Provinci austrumos apskaloja Adrijas jūra. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta bija Bari. Provinces kopējā platība ir 5138 km2, 2005. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Bari province sīkāk iedalās 48 komūnās. 2015. gada 1. janvārī Bari provinci reorganizēja par Bari metropoli.

## Provinces pilsētas un komūnas
* Adelfija (*Adelfia*)
* Akvaviva delle Fonti (*Acquaviva delle Fonti*)
* Altamura (*Altamura*)
* Alberobello (*Alberobello*)
* Bari (*Bari*)
* Bineto (*Binetto*)
* Biteto (*Bitetto*)
* Bitonto (*Bitonto*)
* Bitrito (*Bitritto*)
* Čellamāre (*Cellamare*)
* Džoja del Kolle (*Gioia del Colle*)
* Džovināčo (*Giovinazzo*)
* Gravīna in Pulja (*Gravina in Puglia*)
* Grimo Apūla (*Grumo Appula*)
* Kapurso (*Capurso*)
* Kasamasīma (*Casamassima*)
* Kasāno delle Murdže (*Cassano delle Murge*)
* Kastelāna Grote (*Castellana Grotte*)
* Konversāno (*Conversano*)
* Korato (*Corato*)
* Lokorotondo (*Locorotondo*)
* Modunjo (*Modugno*)
* Mola di Bari (*Mola di Bari*)
* Molfeta (*Molfetta*)
* Monopoli (*Monopoli*)
* Noči (*Noci*)
* Noikatāro (*Noicattaro*)
* Palo del Kolle (*Palo del Colle*)
* Podžorsīni (*Poggiorsini*)
* Poligjāno a Mare (*Polignano a Mare*)
* Putinjāno (*Putignano*)
* Rutiljāno (*Rutigliano*)
* Ruva di Pulja (*Ruvo di Puglia*)
* Sanmikele di Bari (*Sammichele di Bari*)
* Sannikandro di Bari (*Sannicandro di Bari*)
* Santeramo in Kolle (*Santeramo in Colle*)
* Terliči (*Terlizzi*)
* Torito (*Toritto*)
* Tridžāno (*Triggiano*)
* Tūri (*Turi*)
* Valencāno (*Valenzano*)

## Ārējās saites
Matēras province

**Matēras province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts dienvidu daļā, Bazilikatas reģionā. Provinci dienvidos apskalo Jonijas jūras Taranto līcis. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Matēra. Matēras province sīkāk iedalās 31 komūnā.

## Ārējās saites
Melnās zosis

**Melnās zosis, melno zosu ģints** (*Branta*) ir zosu ģints, kas pieder pīļu dzimtai (*Anatidae*). Šajā ģintī ir 6 mūsdienās dzīvojošas sugas un viena izmirusi suga. Melnās zosis sastopamas Holarktikas ekozonā: Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Tās ligzdo ziemeļos, bet ziemot dodas uz siltākiem reģioniem areāla dienvidos. Tā kā Kanādas zoss ir introducēta Jaunzēlandē, tā sastopama arī Dienvidu puslodē. Atšķirībā no Ziemeļamerikas sugām Eirāzijā dzīvojošās melno zosu sugas izplatītas gar kontinenta krasta līniju. Toties pelēkās zosis, kuru izplatības areāls pārklājas ar melnajām zosīm, sastopamas arī iekšzemē. Pat ziemas periodā melnās zosis neklejo uz iekšzemi.

## Latvijā
[thumb|left|220px|[Kanādas zoss (*Branta canadensis*) ir lielākā melno zosu ģintī]]
Latvijā ir novērojamas 5 melno zosu sugas: Kanādas zoss (*Branta canadensis*), Bafina zoss (*Branta hutchinsii*), baltvaigu zoss (*Branta leucopsis*), melngalvas zoss (*Branta bernicla*) un sarkankakla zoss (*Branta ruficollis*). Latvijā ir konstatēts Kanādas zoss nesekmīgs ligzdošanas gadījums.

## Izskats un īpašības
Lai arī lielākajai daļai sugu apspalvojums ir pelēks vai pelēkbrūns, visām melno zosu sugām apspalvojumā ir kāds melnu spalvu laukums, citām lielāks, citām mazāks. No pelēkajām zosīm tās atšķiras arī ar kāju krāsu. Tās ir melnas vai tumši pelēkas, arī šo zosu knābji ir melni. Līdzīgi kā lielākajai daļai zosu, to zemaste ir balta. Augumā melnās zosis ir nedaudz mazākas nekā pelēkās zosis, lai gan, piemēram, Kanādas zoss ir ļoti liela un sasniedz melnkakla gulbja augumu. Tās lielāko īpatņu ķermeņa garums ir 110 cm, bet svars 10,9 kg. Liela ir arī Bafina zoss (*Branta hutchinsii*), kuru var salīdzināt ar vienu no lielākajām pelēko zosu sugām — lielknābja zosi. Tās lielāko īpatņu ķermeņa garums ir 76 cm, svars 3 kg. Mazākā no zosīm ir sarkankakla zoss, kuras mazāko īpatņu ķermeņa garums ir 53 cm, svars 1 kg.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Sarkankakla zoss (*Branta ruficollis*)]]
* **Melnās zosis** (*Branta*)
** Bafina zoss (*Branta hutchinsii*)
** Baltvaigu zoss (*Branta leucopsis*)
** Havaju zoss (*Branta sandvicensis*)
** Kanādas zoss (*Branta canadensis*)
** †Maui zoss (*Branta hylobadistes*)
** Melngalvas zoss (*Branta bernicla*)
** Sarkankakla zoss (*Branta ruficollis*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*'Black' Geese (geese of the genus Branta) 
*iNaturalist: Black Geese (Genus Branta)
Jaunība

thumbnail|235px|Jaunietes atpūšas
**Jaunība** ir cilvēka pārejas vecums gan fiziskā, gan psiholoģiskā ziņā no pusaudzības uz pilngadību. Jaunības vecums parasti tiek asociēts ar laika posmu no 16 gadiem līdz brieduma sasniegšanas vecumam, kad cilvēks uzskatāms par pieaugušo. Par jauniešiem mēdz dēvēt arī pusaudžus un bērnus.

Cilvēka vecums gan tikai aptuveni norāda jaunības gadu sākšanos/beigšanos, jo dažādi procesi (piemēram, augšana, kas parasti tiek saistīta ar jaunības gadiem) var pilnībā nenotikt šajā dzīves posmā.

Latvijas likumdošanā līdz 2026. gadam bija paredzēts, ka jaunietis ir cilvēks vecumā no 13 līdz 25 gadiem, taču ar 2026. gadā augšējo robežu plānots pacelt līdz 30 gadiem.

## Atsauces
Kolhīdas zemiene

**Kolhīdas zemiene** () ir aluviāls līdzenums Gruzijas rietumos, Rioni upes lejtecē. Izvietojusies Melnās jūras austrumu piekrastē; no ziemeļiem to norobežo Lielais Kaukāzs, no dienvidiem — Mazais Kaukāzs. Līdzenumam trīsstūrveida forma; garums rietumu—austrumu virzienā un platums piekrastē ap 100 km. Mitrs subtropu klimats, vidējā temperatūra janvārī 4,5—6 °C, jūlijā — 23—24 °C. Nokrišņi līdz 2000 mm gadā, augsta purvainība. Attīstīta lauksaimniecība, audzē subtropu kultūras: citrusi, tēja. Naftas un gāzes atradnes, minerālūdeņi. Lielākās upes ir Rioni, Khodora, Inguri, Supsa. Lielākās pilsētas ir Kutaisi, Poti, Zugdidi.

Kolhīdas zemienē 6. gadsimtā p.m.ē. radās grieķu kolonijas, vēlāk izveidojās Kolhīdas valsts, kas pastāvēja līdz 2. gadsimtam p.m.ē. Mūsdienās ietilpst Gurijas, Imeretijas un Megrelijas-Augšsvanetijas mharēs, bet ziemeļrietumu daļa — pašpasludinātajā, bet starptautiski neatzītajā Abhāzijā. 2021. gadā 312,5 km² liela zemienes teritorija tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā ar nosaukumu «Kolhīdas tropu meži un purvi».

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāzeps (Radīšanas grāmata)

**Jāzeps** (, , **) bija nozīmīga persona kristiešu Bībeles Vecajā Derībā un ebreju Torā.

Saskaņā ar Radīšanas grāmatu, Jāzeps bija 11. no  Jēkaba 12 dēliem un Rāheles pirmdzimtais. Radīšanas grāmatā ir arī izstāstīts stāsts par to, kā Jāzepu verdzībai pārdeva viņa brāļi, vēlāk viņš kļuva par otru varenāko personu Ēģiptē pēc faraona. Jāzeps glāba savus radiniekus no bada nāves. Šis stāsts ir kalpojis par iedvesmas avotu vairākiem darbiem literatūrā un mākslā, tai skaitā latviešu rakstnieks Rainis ir sarakstījis lugu "Jāzeps un viņa brāļi".
Dženna Bruksa

**Dženna Bruksa** (; dzimusi  Losandželosā, Kalifornijas štatā) ir amerikāņu pornoaktrise. Pornoaktrises karjeru uzsākusi 2001. gadā 18 gadu vecumā.

## Ārējās saites

* IAFD profils
Varistors

thumbnail|200px|Varistors
**Varistors** ir pusvadītāju ierīce, kuru elektriskā pretestība samazinās, ja tām pielikto spriegumu palielina. To vadītspēja ir atkarīga no pievadītā sprieguma momentānajām vērtībām. Varistorus izgatavo no silīcija karbīda ar alumīnija, kalcija un magnija piemaisījumiem; voltampēru raksturlīkne ir līdzīga termistora raksturlīknei. Līkne ir simetriska attiecībā pret koordinātu sākumpunktu, jo varistora īpašības nav atkarīgas no strāvas virziena. Pievadot nelielu spriegumu, strāva plūst caur graudiņu kontaktvietām, kuru laukumi ir nelieli, tāpēc sākumā strāva ir niecīga. Spriegumu palielinot, porās starp graudiņiem sākas elektrostatiskā emisija, un varistora vadītspēja palielinās - tāpēc strāva sāk strauji pieaugt. Varistorus izmanto elektrisko ķēžu aizsargāšanai pret pārspriegumiem, elektrisko signālu pārveidošanai, pastiprinātājos nelineāro kropļojumu kompensēšanai u.c..

## Atsauces

## Ārējās saites
Bēla Bergers

**Bēla Bergers** (; , Sombathēja - 2005. gada decembris, Sidneja) bija Ungārijas un Austrālijas šahists, FIDE starptautiskais meistars (IM, 1963).

## Biogrāfija
Pēc Otrā pasaules kara bijis viens no vadošajiem Ungārijas jaunajiem šahistiem. 1953. gada Ungārijas šaha čempionātā izcīnījis 5. vietu. 1954. gadā pārstāvējis Ungārijas izlasi starptautiskajā komandu turnīrā Budapeštā
Emigrējis pēc 1956. gada Ungārijas revolūcijas sakāves un pārcēlies uz dzīvi Austrālijā.
1957. un 1961. gadā uzvarējis Jaundienvidvelsas šaha čempionātos. 1959. gadā bijis otrais Austrālijas šaha čempionātā. Izcīnījis tiesības pārstāvēt Austrāliju 1963. gada zonālajā turnīrā Džakartā, kur pēc papildrādītājiem kļuvis par uzvarētāju un ieguvis tiesības spēlēt starpzonu turnīrā. 1964. gadā piedalījies starpzonu turnīrā Amsterdamā, kur nospēlējis neveiksmīgi paliekot 23. vietā. Vēlākajos gados piedalījies galvenokārt vietēja mēroga un korespondencšaha turnīros.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org
Boloņas province

**Boloņas province** () ir bijusī Itālijas provincēm  valsts ziemeļu daļā, Emīlijas-Romanjas reģionā. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Boloņa. Provinces kopējā platība ir 3702 km2, 2012. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Boloņas province sīkāk iedalās 60 komūnās. 2015. gada 1. janvārī Boloņas provinci reorganizēja par Boloņas metropoli.

## Ārējās saites
Forli-Čezēnas province

**Forli-Čezēnas province** () ir viena no Itālijas provincēm  valsts ziemeļaustrumu daļā, Emīlijas-Romanjas reģionā. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Forli. Provinces kopējā platība ir 2377 km2, 2012. gada beigās tajā dzīvoja  iedzīvotāji. Forli-Čezēnas province sīkāk iedalās 30 komūnās.

Lielākās komūnas pēc iedzīvotāju skaita:

## Ārējās saites
Gēza Fišters

**Gēza Fišters** (; , Budapešta - , Toronto) bija Ungārijas un Kanādas šahists, FIDE starptautiskais meistars (IM, 1969).

## Biogrāfija
1936. gadā uzvarējis Budapeštas šaha čempionātā. Otrā pasaules kara laikā sekmīgi spēlējis šaha turnīros. 1941. gadā kļuvis par Ungārijas šaha čempionu. Tajā pašā gadā starptautiskajā turnīrā Minhenē ieņēmis 11. vietu, nospēlējot neizšķirti ar toreizējo Pasaules šaha čempionu Aleksandru Aļehinu. 1943. gadā bijis otrais Ungārijas šaha čempionātā, bet 1943.-1944. gadā uzvarējis Ungārijas korespondencšaha čempionātā. Pēc kara, 1947. gadā Ungārijas izlases sastāvā uzvarējis Balkānu valstu komandu šaha čempionātā. Tomēr dzīve sociālistiskajā Ungārijā nav apmierinājusi Fišteru, un viņš caur Austrumberlīni nelegāli šķērsoja robežu. Pēc neilgas dzīves Rietumvācijā 1953. gadā Fišters pārcēlās uz Kanādu. Šeit viņš apmetās Toronto un turpināja savas šahista gaitas. Septiņas reizes kļuvis par Toronto šaha čempionu (1954, 1955, 1956, 1957, 1962, 1969, 1971). 1955. gadā uzvarējis Kanādas šaha ātrspēles čempionātā, bet 1957. gadā atkārtojis šo panākumu ASV šaha ātrspēles čempionātā. 1955. gadā ieņēmis 5. vietu Kanādas šaha čempionātā. Lielākais panākums šahista karjerā ir bijis Kanādas šaha vicečempiona nosaukums 1957. gadā. Tā kā turnīra uzvarētājs atteicies spēlēt starpzonu turnīrā, tad Fišters ieņēmis Kanādas zonas uzvarētāja vietu starpzonu turnīrā. 1958. gadā starpzonu turnīrs Portorožā (Dienvidslāvija) izvērtās Fišteram ļoti neveiksmīgi. Lai gan Kanādā pirms turnīra viņam prognozēja cīņu par pirmo divpadsmitnieku, realitātē Fišters bija izteikts turnīra pastarītis un pārliecinoši palika pēdējā vietā.
Kanādas izlases sastāvā piedalījies divās Pasaules šaha olimpiādēs:
* 1958. gadā Minhenē pie 4. galdiņa (+5, =7, -2);
* 1970. gadā Zīgenē pie 2. rezerves galdiņa (+1 =1 -4).
Līdz mūža beigām bijis aktīvs Toronto šaha klubu apmeklētājs un izcēlies ar savu aizraušanos ar šaha ātrspēli.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Balkānu valstu komandu šaha čempionāti)
Rimini province

**Rimini province** () ir viena no Itālijas provincēm valsts ziemeļaustrumu daļā, Emīlijas-Romanjas reģionā. Provinci austrumos apskalo Adrijas jūra. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Rimini. Rimini province sīkāk iedalās 27 komūnās.

## Ārējās saites
Ūteja

**Ūteja** (, ) ir sala Tīrifjūrena ezerā, Hūles komūnā, Buskeru filkē, Norvēģijā. Tā ir 10,6 hektārus liela, atrodas 500 metrus no krasta, 38 km attālumā no valsts galvaspilsētas Oslo.

Sala pieder Norvēģijas Darba partijas jauniešu nodaļai, kas te katru gadu rīko vasaras nometnes. Ūteja bija viena no 2011. gada terorista uzbrukuma Norvēģijā notikuma vietām, šeit Annešs Bērings Breivīks nogalināja 69 cilvēkus.
Fifth Harmony

***Fifth Harmony*** (saīsinātais nosaukums **5H**) ir amerikāņu meiteņu grupa, kas tika izveidota šova "X Faktors" otrās sezonas laikā 2012. gadā. Grupa sastāv no Elijas Brukas Ernandesas (Ally Brooke Hernandez), Normani Kordejas Hamiltones (Normani Kordei Hamilton), Lorenas Huregijas (Lauren Jauregui) un Dainas Džeinas Hensenas (Dinah Jane Hansen), 2016. gada decembrī Kamila Kaveljo pameta grupu. Grupa parakstīja koplīgumu ar Saimona Kauela kompāniju *Syco Music* un Eleja Rīda ierakstu kompāniju *[[Epic Records]]*, finišējot šova trešajā vietā pēc uzvarētāja Teita Stīvensa un otrās vietas ieguvējas Kārlijas Rozes Sonenklēras.

## Karjera
### 2012: Izveidošanās un The X Factor
Fifth Harmony sastāv no piecām dziedātājām, kas šova sākumā sekmīgi uzstājās kā soloizpildītājas, bet nespēja iekļūt The X Factor "viesu māju" posmā. Visas piecas meitenes tika aicinātas izveidot grupu ar nosaukumu LYLAS un turpināt savu dalību šovā "Grupas" kategorijā. "Viesu māju" etapā grupa izpildīja Šonteles (Shontelle) dziesmas "Impossible" kaverversiju, līdz ar ko sekmīgi tika nākamajā šova etapā. Jau sekojošajā posmā grupa mainīja savu nosaukumu no LYLAS uz 1432, kas savukārt vēlāk arī tika mainīts uz esošo variantu Fifth Harmony.

Šova laikā grupa izpildīja Šonteles "Impossible" (angļu un angļu/spāņu versija), Demijas Lovāto "Skyscraper" un "Give Your Heart a Break", Kristīnas Perijas "A Thousand Years", Meraijas Kerijas "Hero" un "Anytime You Need a Friend", The Pretenders "I'll Stand by You", Kellijas Klārksones "Stronger", Adeles "Set Fire to the Rain", Elijas Goldingas "Anything Could Happen", Bītlu "Let It Be".

### 2013: ''Better Together'' minialbums, koncerti un kaverversijas
Fifth Harmony parakstīja koplīgumu ar Saimona Kauela kompāniju Syco Music un Eleja Rīda ierakstu kompāniju Epic Records 17. janvārī, aptuveni mēnesi pēc The X Factor šova fināla. 16. februārī grupa uzsāka darbu pie debijas minialbuma ar producentu Džulianu Bunetu. Strādājot studijā, grupa ierakstīja Frenka Oušena "Thinkin Bout You", Lana Del Rey "American", Eda Širāna "Lego House", Riannas un Mikija Eko "Stay", Teiloras Sviftas "Red", Arianas Grandes "Honeymoon Avenue" kaverversijas. Kopā ar mūzikas grupu Boyce Avenue, Fifth Harmony ierakstījušas Džastina Timberleika "Mirrors" un Bruno Marsa "When I Was Your Man" kaverversijas, kas tika iekļautas Boyce Avenue minialbumā "Cover Collaborations, Volume 2".

Grupas minialbams *Better Together* tika izlaists 22. oktobrī un debitēja Billboard 200 topa 6. vietā un iTunes albumu topa 2. vietā. *Better Together* pirmais singls ir dziesma "Miss Movin' On", kas debitēja ''Billboard Hot 100'' topa 85. vietā.
Nokia tune

[thumb|320px|''Nokia tune'' izmantots fragments no [Fransisko Tarrega|Tarregas skaņdarba *Gran Vals*]]
***Nokia tune*** ir muzikāla frāze no kompozīcijas ***Gran Vals*** solo ģitārai, kuru 1902. gadā uzrakstījis spāņu klasiskais ģitārists un komponists Fransisko Tarrega (*Francisco Tárrega*). To savos mobilajos telefonos kā zvana melodiju kopš 1994. gada izmanto *[[Nokia]]*.

1993. gadā *Nokia* izpilddirektora vietnieks Ansi Vanjoki (*Anssi Vanjoki*) aiznesa *Gran Vals* Lauri Kivinenam (*Lauri Kivinen*) un viņi kopīgi izvēlējās skaņdarba fragmentu, kurš kļuva par *Nokia tune*. Izvēlētas tika *Gran Vals* taktis no 13. līdz 16. Melodija kļuva par pirmo identificējamo zvana melodiju mobilajos telefonos. Pirmoreiz tā izmantota modelī *[[Nokia 2110]]*, kurš izlaists 1994. gadā. *Nokia* melodiju vairākās valstīs ir reģistrējusi kā skaņas tirgus zīmi.

Sākotnēji melodija mobilajos telefonos tika saglabāta ar nosaukumu ***Grande Valse***. Aptuveni 1998. gadā tā tika pārdēvēta par ***Nokia tune***.
Gadu gaitā tehnoloģijas ir attīstījušās, un *Nokia tune* ir skanējusi dažādās versijās, bet saglabājusi to pašu melodiju.

*Nokia tune* tiek izmantota arī jaunākajos telefonu modeļos. Aplēsts, ka melodija visā pasaulē izskan 1,8 miljardu reižu dienā jeb 20 000 reižu sekundē.

## Atsauces
Rioni

**Rioni** () ir upe Gruzijā, viena no Kaukāza galvenajām upēm. Senajiem grieķiem tā bija zināma kā **Fasisa** () un Hērodots to uzskatīja par robežu starp Eiropu un Āziju. Sākas Lielā Kaukāza grēdā no Edena ledāja. Augštecē strauja kalnu upe, kas tek pa šauru ieleju, no Kutaisi pilsētas tek pa Kolhīdas zemieni. Ietek Melnajā jūra pa divām attekām pie Poti. Lielākās pietekas ir Chenisckali, Abaša (labās), Džodžora, Kvirila, Hanisckali (kreisās).

Lielākās pilsētas krastos ir Kutaisi, Poti, Samtredija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pordenones province

**Pordenones province** (, , ) ir  Itālijas neadministratīva virspašvaldību teritoriāla vienība valsts ziemeļaustrumos, Friuli-Venēcijas Džūlijas autonomajā reģionā. Tās centrs un lielākā pilsēta ir Pordenone. Pordenones province iekļauj 50 komūnas. 

2017. gada 1. janvārī saskaņā ar reģionālo likumu province tika likvidēta kā pašvaldība, bet 2019. gadā atjaunota bijušās provinces robežās kā Pordenones reģionālā decentralizētā teritoriālā vienība, kas saglabā dažas reģionālās plānošanas un administratīvās struktūras.

## Ārējās saites
Progress M-23M

***Progress M-23M*** (***Прогресс М-23М***; SKS apzīmējums ***ISS-55P***) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas palaists 2014. gada aprīlī. Darbību beidzis 2014. gada jūlijā.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2383 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela 1580 kg, skābeklis (22 kg), gaiss (26 kg), ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1215 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces.

## Lidojuma gaita
*Progress M-23M* tika palaists  15:26:27 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-U]]* no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 1 palaišanas iekārtas 5.
Tajā pašā dienā pēc sešām stundām kosmosa kuģis pietuvojās stacijai. Saslēgšanās automātiskā režīmā notika 21:14 UTC pie *[[Pirs (SKS)|Pirs]]* moduļa.

 21:44:23 UTC *Progress M-23M* atvienojās no SKS. Autonomā lidojumā no 26. līdz 31. jūlijam tika veikts eksperiments *Radar-Progress*.

 *Progress M-23M* tika novadīts no orbītas. 21:51 UTC bremzēšanas manevram tika iedarbināts kosmiskā aparāta dzinējs. Kosmosa kuģis nogāja no orbītas un 22:30 UTC iegāja Zemes atmosfēras blīvajos slāņos, kur sadega. Nesadegušās daļas pēc aptuveni 13 minūtēm iekrita Klusā okeāna dienviddaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-23M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Parmas province

**Parmas province** () ir viena no Itālijas provincēm  valsts ziemeļrietumu daļā, Emīlijas-Romanjas reģionā. Tās administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Parma. Parmas province sīkāk iedalās 44 komūnās.

## Ārējās saites
Roberts Sesils

**Roberts Sesils** var būt:

*Roberts Gaskoins-Sesils (*Robert Gascoyne-Cecil*, 1830-1903) - Lielbritānijas premjerminists
*Roberts Sesils (*Robert Cecil*, 1864-1958) - Lielbritānijas jurists, Nobela prēmijas laureāts
Korpuskristi

**Korpuskristi** () ir pilsēta Teksasas štatā, ASV.

Tas ir Neises apgabala administratīvais centrs, tomēr Korpuskristi atrodas arī citu apgabalu teritorijā. Ar vairāk nekā 312 tūkstošiem iedzīvotāju (2012. gada dati) šī ir astotā lielākā pilsēta Teksasā. Pilsētas nosaukuma (*Corpus Christi*) tulkojums no latīņu valodas nozīmē "Kristus ķermenis". Šādi to un apkārtējo līci 1519. gadā nosauca spāņu pētnieks Alfonso Alvaress de Pineda (*Alonso Álvarez de Pineda*). Korpuskristi atrodas piektā lielākā osta ASV — Korpuskristi osta — un Korpuskristi starptautiskā lidosta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*