open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
The Bends

***The Bends*** ir otrais angļu alternatīvā roka grupas Radiohead albums, kas tika izdots 1995.gada 13.martā. *[[The Bends]]* producēja Džons Lekijs EMI studijā Londonā. Saturot piecus singlus, kuri iekļuva topos, albums kļuva par pagrieziena punktu grupas estētikā un tēmās ar biežāku sintezatoru izmantošanu un abrazīvākām ģitāru skaņām, līdzsvarojot liegākas skaņas. Introspektīvais postgrundža Radiohead stils no *[[Pablo Honey]]* attīstījās par daudzslāņaināku roku ar dziļākiem dziesmu vārdiem un plašākām idejām. Albuma pēdējais singls un dziesma "Street Spirit (Fade Out)" kļuva par grupas pirmo dziesmu iekļuvusi, kas iekļuva Apvienotās Karalistes topa pirmajā pieciniekā.

## Dziesmu saraksts
Visas dziesma sarakstījuši Radiohead.

# "Planet Telex" — 4:19
# "The Bends" — 4:06
# "High and Dry" — 4:17
# "Fake Plastic Trees" — 4:50
# "Bones" — 3:09
# "(Nice Dream)" — 3:53
# "Just" — 3:54
# "My Iron Lung" — 4:36
# "Bullet Proof..I Wish I Was" — 3:28
# "Black Star" — 4:07
# "Sulk" — 3:42
# "Street Spirit (Fade Out)" — 4:12
Japānas izdevuma papildu dziesmas:
#  "How Can You Be Sure" - 4:21
# "Killer Cars" - 3:03
Pretty Hate Machine

***Pretty Hate Machine*** ir amerikāņu industriālā roka mūzikas projekta *[[Nine Inch Nails]]* debijas albums, izdots 1989. gadā. *Pretty Hate Machine* ir izveidots no *[[Purest Feeling]]* demo ieraksta dziesmām, kā arī no dziesmām, kas tika ierakstītas pēc *Purest Feeling* ierakstīšanas. Albumam tika izlaisti trīs singli, visveiksmīgākais no tiem *[[Head Like a Hole]]* kļuva par regulāri izpildītu dziesmu *Nine Inch Nails* koncertos.

2010. gada 22. novembrī tika izdota albuma pārpirmveidotā albuma versija.

## Dziesmu saraksts
Visas dziesmas sarakstījis Trents Reznors.

# *[[Head Like a Hole]]* — 05:00
# *Terrible Lie* — 04:39
# *[[Down in It]]* — 03:47
# *Sanctified* — 05:48
# *Something I Can Never Have* — 05:54
# *Kinda I Want To* — 04:34
# *[[Sin (dziesma)|Sin]]* — 04:05
# *That's What I Get* — 04:31
# *The Only Time* — 04:48
# *Ringfinger* — 05:42

### 2010. gada izdevuma papildu dziesma
Dziesmu sarakstījis Fredijs Merkūrijs.

*Get Down, Make Love* (*[[Queen]]* kaverversija) — 04:19


## Ārējās saites

* Oficiālā albuma atkārtotā izdevuma mājaslapa 
* ''Pretty Hate Machine'' versijas
Halo 2

***Halo 2*** var būt:
* Halo 2 — Bungie izstrādāta datorspēle;
* *[[Pretty Hate Machine]]* — *Nine Inch Nails* debijas albuma pseidonīms.
Mārtins Vitmāršs

**Mārtins Vitmāršs** (; dzimis ) ir angļu inženieris, McLaren Formula 1 komandas vadītājs, McLaren grupas operāciju direktors un McLaren Racing ģenerāldirektors.

1980. gadā Vitmāršs pabeidza universitāti un kļuva par mašīnbūves speciālistu. Vitmāršs sāka strādāt British Aerospace. 1988. gadā viņš jau bija ražošanas direktora amatā, viņa darba pienākumos ietilpa uzraudzīt Hawk un Harrier lidmašīnu korpusu būvniecību. 1989. gadā viņš kļuva par McLaren operāciju vadītāju. 1997. gadā viņš tika paaugstināts amatā par menedžmenta direktoru un kļuva atbildīgs par sponsoru piesaistīšanu. 2004. gadā Vitmāršs kļuva par McLaren Racing ģenerāldirektoru, savukārt , pēc Rona Denisa atkāpšanās no amata, arī par McLaren F1 komandas vadītāju.

## Atsauces
Individuālais brauciens ar atsevišķu startu

**Individuālais brauciens ar atsevišķu startu** (, *ITT*) ir šosejas riteņbraukšanas sacensības, kurās riteņbraucēji brauc individuāli uz laiku ( — burtiski "pret pulksteni"). Līdzīgs sacensību formāts ir brauciens ar atsevišķu startu velotrekā un komandu brauciens ar atsevišķu startu (*TTT*). Šīs sacensības sauc arī par *patiesības sacensībām*, jo rezultāts ir atkarīgs tikai no katra braucēja spēka, izturības un mērķtiecības.

[thumb|250px|[Deivids Zabriskis, braucot ar individuālā brauciena velosipēdu ar aerodinamiskiem riteņiem un stūres novietojumu]] 

Starts notiek ar vienādu intervālu starp startējušajiem, parasti tā ir viena vai divas minūtes. Starta secību parasti nosaka pēc iepriekšējo sacensību vai posmu finiša laikiem, augstāk vērtētajam sportistam startējot pēdējam. Startēšana vēlāk dod braucējam priekšrocību, jo viņš var zināt savu konkurentu laikus, kuri tam jāpārspēj. tas arī padara sacensības interesantākas skatītājiem. Dalībniekiem nav atļauts braukt kāda cita dalībnieka aizvējā. Jebkura komandas biedru palīdzība ir aizliegta. Braucējs ar labāko laiku tiek paziņots par uzvarētāju.

## Sacensību reljefs
ITT sacensības parasti notiek relatīvi līdzenā reljefā. Pasaules čempionātā riteņbraukšanā ITT sacensības vienmēr notiek līdzenā reljefā. Tomēr ir arī vairākas sacensības, kuras notiek pret kalnu, kā, piemēram, 2004. gada ''Tour de France'' bija individuālā brauciena posms, kurā bija iekļauts leģendārais *[[L'Alpe d'Huez]]* kāpums Alpos.
Brems Koens

**Brems Koens** (; dzimis 1975. gadā) ir ASV programmētājs, kurš plašāk pazīstams kā vienādranga (P2P) ''BitTorrent'' protokola autors. Viņš arī radīja pirmo failu apmaiņas programmu, kas šo protokolu izmanto — arī sauktu par *[[Bittorent (programma)|Bittorrent]]*. Viņš ir arī *[[CodeCon]]* līdzdibinātājs, Sanfrancisko līča reģiona P2P hakeru tikšanās rīkotājs un *[[Codeville]]* līdzautors.
Franks de Vinne

**Franks vikonts De Vinne** (*Frank burggraaf De Winne*, dzimis ) ir ESA kosmonauts, Beļģijas gaisa spēku virsnieks.

De Vinnes pirmais kosmiskais lidojums notika 2002. gada oktobrī uz SKS, startējot kosmosa kuģī Sojuz TMA-1 un atgriežoties uz zemes ar Sojuz TM-34. Kosmosā viņš pabija 10 dienas 21 stundu.

Otrais lidojums notika 2009. gadā, esot SKS 20. ekspedīcijas pamatsastāvā. Kopš  viņš bija 21. ekspedīcijas komandieris. Stacijā viņš strādāja no maija līdz novembrim.

## Ārējās saites
Viduslatvijas zemiene

**Viduslatvijas zemiene** ir zemiene Latvijas centrālajā daļā. Tā atrodas starp Austrumkursas un Vidzemes augstienēm, ziemeļu - dienvidu virzienā stiepjas no Igaunijas robežas līdz pat Lietuvas robežai. Lielākais Latvijas dabas rajons — aizņem 20,64 % valsts teritorijas. Viduslatvijas zemieni iedala sekojošās sīkākās vienībās: Rīgavas līdzenums (kas daļēji ir iekļauts Piejūras zemienē), Metsepoles līdzenums, Tīreļu līdzenums, Zemgales līdzenums, Ropažu līdzenums, Upmales līdzenums, kā arī Taurkalnes līdzenums un Lejasdaugavas senleja.

Viduslatvijas zemienē atrodas tādas pilsētas kā Rīga, Jelgava, Bauska, Ogre, Limbaži u.c.

## Atsauces
Roberts Tirsks

**Roberts Tirsks** (*Robert Brent Thirsk*, dzimis ) ir Kanādas kosmonauts, inženieris.

Tirska pirmais kosmiskais lidojums notika 1996. gadā Space Shuttle misijā STS-78.

Otrais lidojums notika 2009. gadā, esot SKS 20. ekspedīcijas un 21. ekspedīcijas pamatsastāvā. Stacijā viņš strādāja no maija līdz novembrim.

## Ārējās saites
* Roberta Tirska biografija CSA lapā
Romans Romaņenko

**Romans Romaņenko** (*Роман Юрьевич Романенко*, dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, gaisa spēku virsnieks. Viņa tēvs ir PSRS bijušais kosmonauts Jurijs Romaņenko.

Romana Romaņenko pirmais lidojums kosmosā notika 2009. gadā, esot SKS 20. un 21. ekspedīcijas pamatsastāvā. Stacijā viņš strādāja no maija līdz novembrim.

Otrais kosmiskais lidojums sākās 2012. gada decembrī, esot kosmosa kuģa Sojuz TMA-07M komandierim. Viņš bija SKS 34. un 35. ekspedīcijas sastāvā. Uz zemi atgriezās 2013. gada maijā.

2014. gada 22. aprīlī Romaņenko un Sergeju Zaļotinu medicīnas komisija nolēma nepielaist pie speciālajiem treniņiem, gatavojoties kosmiskajam lidojumam.

## Atsauces
Ņenci

thumb|210px|Ņencu bērns tautastērpā
thumb|300px|Ņencu apdzīvotās teritorijas: Ņencu autonomais apvidus, Jamalas Ņencu autonomais apvidus un bijušais Taimiras autonomais apvidus**Ņenci** (pašnosaukums: *не, ненач, ненэй, ненэц, ненэйне*), vēsturiski pazīstami arī kā **samojedi**, ir Eirāzijas ziemeļu apgabalu pamatiedzīvotāju tauta. Ņencu apdzīvotajā teritorijā atrodas Krievijas Federācijas Ņencu autonomais apvidus un Jamalas Ņencu autonomais apvidus. Agrāk pastāvējušais Taimiras (Dolganu—Ņencu) autonomais apvidus 2007. gadā reorganizēts par Taimiras Dolganu—Ņencu rajonu. Kopējais ņencu skaits ir apmēram 50 tūkstošu, apmēram 1500 «meža ņencu» mīt arī Hantu-mansu autonomajā apvidū.

## Nosaukums
Vēsturiskais ņencu nosaukums ir "samojedi", kas sākotnēji cēlies no viņu pašnosaukuma *saamod* vai *saamid*, kas krievu valodā pārveidojies par *"самоядь"* vai *"самодь"*, vēlāk ar nievājošu pieskaņu kā *"самоеды"* — "pašēdāji". 20. gadsimtā pieņemts apzīmējums "ņenci", kas ir tautas autonīms un nozīmē "cilvēki".
thumb|center|500px|"Samojedu" (SAMOYEDA) apdzīvotās Sibīrijas un Krievijas zemes E. Dženkinsona 1562. gada kartē

## Tradīcijas
Ņenci nodarbojas ar ziemeļbriežu ganīšanu, zvejniecību un medībām. Lielā mērā saglabājuši savu tradicionālo dzīvesveidu, valodu un ticējumus.

## Apdraudējumi
Sakarā ar strauji pieaugošo gāzes un naftas ieguvi Jamalas pussalā, ir apdraudēta ņencu apdzīvotās teritorijas ekoloģiskā drošība un tradicionālās ziemeļbriežu ganību vietas.

## Literatūra
* Andrei V. Golovnev und Gail Osherenko: *Siberian Survival. The Nenets and Their Story.* Cornell University Press, Ithaka/London 1999 

## Ārējās saites

* Ясавэй — ''Jasavei'' — ņencu sabiedriskā kustība
* Vēsturiskas fotogrāfijas (1926)
* Arctic Megapedia. Ненцы
Šrilankas garlūpu lācis

**Šrilankas garlūpu lācis** (*Melursus ursinus inornatus*) ir viena no garlūpu lāču (*Melursus ursinus*) pasugām. Otra pasuga ir Indijas garlūpu lācis (*Melursus ursinus ursinus*).

Šrilankas garlūpu lācis dzīvo Šrilankas līdzenuma sausajos mežos salas ziemeļos un ziemeļaustrumos. Šrilankā ir izveidots nacionālais parks, kurā šos lāčus var novērot. Pasugas izdzīvošana ir kritiska, un šobrīd savvaļā ir mazāk kā 1000 Šrilankas garlūpu lāču, iespējams, šis skaitlis nepārsniedz 500 indivīdus. Skaits turpina samazināties, jo to dzīves vieta — sausie meži mūsdienās tiek izcirsti. Garlūpu lācis dzīvo tikai mežā, un, samazinoties mežu platībām, samazinās lāču populācija.

## Izskats un ieradumi
Kā jau garlūpu lācim, arī Šrilankas lācim ir pinkains, melns kažoks ar pagarinātu apmatojumu. Mātītēm apmatojums uz skausta ir biezāks nekā tēviņiem, jo pirmos mēnešus mātes savus mazuļus nēsā uz muguras. Mazie turas, ieķērušies mātes kažokā. Mazuļi parasti uzrāpjas uz muguras pa mātes pakaļkājām, ieķeroties astē, bet lejā rāpjas pa priekškājām.

Vairāk par ieradumiem un vairošanos lasīt galvenajā rakstā: Garlūpu lācis.

## Barība
Lai arī Šrilankas garlūpu lācis ir visēdājs, tas nemedī, nezvejo, kā arī neēd koku dzinumus. Tas barojas ar riekstiem, sēklām, augļiem, ogām, saknēm, ziediem, medu un maitu, priekšroku dodot mīkstajiem iekšējiem orgāniem. Ir novērots, ka garlūpu lācis padzen leopardu no tikko nogalināta medījuma, izēd iekšas un aiziet, pārējo atstājot leopardam. Bet tā galvenā barība ir kukaiņi, īpaši termīti, un to kāpuri. Kukaiņus tas meklē arī trūdošu koku stumbros, tos izsūcot ar garo purnu un lūpām. Garlūpu lāči izveido kaut ko līdzīgu putekļusūcēja caurulei, un skudras tiek iesūktas ar lielu troksni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Šrilankas garlūpu lāča video
* http://www.sandiegozoo.org/animalbytes/t-sloth_bear.html
* https://web.archive.org/web/20100103024124/http://lankabusinessonline.com/fullstory.php?nid=1510997294
* http://www.bioone.org/doi/abs/10.2192/1537-6176(2007)18%5B189:LCOSBR%5D2.0.CO%3B2
* http://www.bioone.org/doi/pdf/10.2192/1537-6176(2007)18%5B189:LCOSBR%5D2.0.CO%3B2
Franču īpašvārdu atveidošana

**Franču valodas īpašvārdu atveidošana** latviešu valodas vidē tiek veikta pēc fonētiskās transliterācijas principa. Franču valodas alfabēta burti un burtkopas tiek tieši pārlikti latviešu valodas ortogrāfijā, pakļaujot šos vārdus gramatizācijai.

Pēc šiem atveidošanas principiem latvisko franču cilmes personvārdus, kā arī Francijas, Beļģijas, Šveices un Kanādas ģeogrāfiskos nosaukumus.

## Franču alfabēts
Franču valoda lieto šādu alfabētu:
A, a; B, b; C, c; D, d; E, e; F, f; G, g; H, h; I, i; J, j; K, k; L, l; M, m; N, n; O, o; P, p; Q, q; R, r; S, s; T, t; U, u; V, v; W, w; X, x; Y, y; Z, z.

### Diakritiskās zīmes
Vairākiem burtiem var būt sastopamas diakritiskās zīmes, galvenokārt tās lieto mazajiem burtiem. Tie var mainīt burta izrunu vai diferencēt burta nozīmi.

## Atsevišķu skaņu atveidošana rakstībā un izrunā
Šajā sadaļā apskatīti komplicētākie atveidošanas gadījumi. Pārējos gadījumus skatīt tabulā.

### "e" atveidošana
Franču valodas ortogrāfijā burts **e** apzīmē skaņas , vai arī tas netiek izrunāts. Tas nav attiecināms uz grafēmām *é, è, ê*.

Franču "e" atdarināms ar *e* vai *ē* sekojošos gadījumos:
* ja, *e* atmetot, blakus ir trīs un vairāk līdzskaņi;
::*Niv*'e**rnais'' - Niv**e**rnē
* ja ''e'' atrodas vārda pirmajā zilbē;
::''B**e**sançon'' - B**e**zansona
* ja ''e'' atrodas uzsvērtā zilbē;
::''Quimp**e**r'' - Kemp**ē**ra
* ja aiz ''e'' rakstīts tāds ''l, n, r'', kam seko ''ieu, ier, oi'';
::''Rich**e**lieu'' - Riš**e**ljē

Franču "e" nav atdarināms, ja tas rakstīts:
* vārda beigās;
::''Marn**e*** - Marna (''-a'' ir latviska galotne, nevis "e" atdarinājums)
* burtkopā ''-es'' vārda beigās (kurā arī ''s'' nav izrunājams);
::''Arl'''es*** - Arla
* vaļējā zilbē vārda vidū;
::*Clam*'e**cy'' - Klamsī
::''Poqu**e**lin'' - Poklēns
* salikteņu pirmās sastāvdaļas beigās, ja vien, atmetot "e", blakus nav trīs un vairāk līdzskaņu (neskaitot tādus ''n'' vai ''m'', kas apzīmē nazalitāti);
::''Caud**e**bec'' - Kodbeka
:* ja salikteņa pirmā sastāvdaļa beidzas ar ''-lle'', tad ''e'' atmetams vienmēr;
::''Vi**lle**franche'' - Vilfranša
::''Be**lle**ville'' - Belvila
* vārdos ''petit'' (mazs) un ''chemin'' (ceļš), ja salikteņos un vārdu savienojumos, kuros tie ietilpst, pēc "e" atmešanas blakus nav trīs vai vairāk līdzskaņu.
:: ''Le P**e*'tit Quevilly* - Leptikevijī

### Nazālie patskaņi

## Atveidošanas tabula

## Skatīt arī
* Franču valoda

## Ārējās saites
* Par franču personvārdu atveidi latviešu valodā letonika.lv
* Personvārdu atveide
708. gads

## Notikumi

* 15. janvāris - Sisīnijs kļūst par 87. Romas katoļu baznīcas pāvestu nomainot Jāni VII.
* 25. marts - Konstantīns kļūst par 88. Romas katoļu baznīcas pāvestu nomainot Sisīniju.
* 29. augusts - Japānā pirmo reizi tiek kaltas vara monētas.
* Japānas tiesa pārceļas no Kioto uz Naru.

## Dzimuši
## Miruši

* 4. februāris - Sisīnijs, Romas katoļu baznīcas pāvests.
* 5. jūnijs - Jēkabs no Edesas, sīriešu rakstnieks.
Ārons

thumbnail|200px|Ārona statuja
**Ārons** (, *Ahărōn*) Ābramiskajās reliģijās bija vecākais Mozus brālis un Dieva pravietis. Savā ciltī viņš pildīja priestera funkcijas un vēlāk kļuva par pirmo izraelītu augstāko priesteri. Ārons pieprasīja, lai Ēģiptes faraons atbrīvo izraēliešus no verdzības. Ārona vecāki bija Amrāms un Johebeda. Viņš 123 gadu vecumā nomira Arābijā, tika apbedīts Hora kalnā. Viņš tiek attēlots kā vecs ebreju priesteris, valkā drēbes, kas dekorētas ar zvaniņiem un turbānu.
Žuravļovs

**Žuravļovs** (, no *журавль* — 'dzērve'; sieviešu dzimtē Žuravļova (*Журавлёва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Žuravļovs (*Александр Журавлёв*; dzimis 1965) — Krievijas virsnieks;
* Andrejs Žuravļovs (dzimis 1984) — Latvijas futbolists;
* Juris Žuravļovs (*Юрий Журавлев*; dzimis 1957) — Latvijas krievu uzņēmējs un politiķis.
* Valērijs Žuravļovs (1938—2021) — PSRS un Latvijas šahists
Bobijs Mūrs

**Roberts Frederiks Čelsija "Bobijs" Mūrs** (;  — ) bija Anglijas futbolists. Viņš bija Londonas "West Ham United" kapteinis vairāk kā desmit gadus un bija Anglijas futbola izlases kapteinis, kad tā ieguva 1966. gada Pasaules kausu.

Anglijas izlasē viņš aizvadīja 108 spēles, kas viņa starptautiskās karjeras beigās 1973. gadā bija izlases rekords. Šo rekordu ar 125 spēlēm izlasē pārspēja vārtsargs Pīters Šiltons un 2009. gada 28. maijā arī Deivids Bekhems spēlē pret Slovākiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vārves pagasts

**Vārves pagasts** ir viena no Ventspils novada administratīvajām teritorijām tā rietumos, Baltijas jūras krastā. Robežojas ar sava novada Užavas, Ziru, pa Ventu ar Piltenes un Tārgales pagastiem, kā arī Ventspils pilsētu.

## Daba
Pagasts izvietojies Piejūras zemienē, Ventas kreisajā krastā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Bebrupīte, Medole, Vārves upīte.

## Vēsture
Mūsdienu Vārves pagasta teritorijā vēsturiski atradās Leču muiža (*Gut Atlitzen*, Leči), Pasiekstes muiža (*Gut Passeexten*, Pasiekste), Vārves muiža (*Gut Warwen*, Vārve), Zūru muiža (*Gut Suhrs*, Zūras).

Vārves pagasts tika izveidots Pirmā pasaules kara laikā, atdalot to no Sarkanmuižas pagasta. 1935. gadā Ventspils apriņķa Vārves pagasta platība bija 50,8 km² un tajā dzīvoja 798 iedzīvotāji. 

1945. gadā pagastā izveidoja Vārves ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta un apriņķa likvidēšanu, izveidoja no jauna. **Vārves ciems** ietilpis Ventspils (1949-1962), Kuldīgas (1962-1967) un atkal Ventspils (pēc 1967. g.) rajonos. 1954. gadā Vārves ciemam pievienoja likvidēto Zūru ciemu. 

1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vārves pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Ventspils novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Ventava (pagasta centrs), Vārve, Zūras.

### Ievērojamas personības
* Verners Kraulis (1904—1944) — psihiatrs
* Inta Kļimoviča-Drēviņa (1951) — vieglatlēte

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas

**2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas** bija 7. Eiropas Parlamenta vēlēšanas. Tās norisinājās 27 Eiropas Savienības (ES) dalībvalstīs no 4. līdz . Tajās ievēlēja 736 deputātus, kas pārstāvēja apmēram 500 miljonus eiropiešu.

## Balsošana
thumb|left|200px|Vēlētāju aktivitāte ES dalībvalstīs

EP vēlēšanās no Latvijas ievēlēja 8 deputātus, kas bija par vienu deputātu mazāk nekā 2004. gada EP vēlēšanās. Vairākumā dalībvalstu, t.i. Austrijā, Beļģijā, Bulgārijā, Dānijā, Francijā, Grieķijā, Igaunijā, Luksemburgā, Lietuvā, Polijā, Portugālē, Rumānijā, Slovēnijā, Somijā, Spānijā, Ungārijā, Vācijā un Zviedrijā vēlēšanas notika svētdien, . Kiprā, Maltā un Slovākijā vēlēšanas notika, tāpat kā Latvijā, . Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē vēlēšanu iecirkņi bija atvērti . Dažās dalībvalstīs balsošana notika divas dienas, proti, Čehijā — 5. un 6. jūnijā, bet Itālijā — 6. un 7. jūnijā.

## Rezultāti
736 locekļi ar pilnām balsošanas tiesībām (izmantotās grupas ir tās, ar kurām partijas bija saistītas tieši pirms vēlēšanām):

NB: "Labotajā" sadaļā grupas locekļu skaits proporcionāli samazināts, lai atainotu parlamenta samazināšanos par 49 vietām, kā arī paziņotās partiju izmaiņas pirms vēlēšanām: DIKO (CY) no ALDE uz citām; ODS (CZ) no EPP uz citām; FF (IE) no UEN uz ALDE; AN (IT) no UEN uz EPP; PD (IT) no PES un ALDE uz citām; PiS (PL) no UEN uz citām; un Conservatives/UCUNF (UK) no EPP uz citām.

## Atsauces

## Skatīt arī
* 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas Latvijā

## Ārējās saites
* Centrālā vēlēšanu komisija
* Eiropas Parlamenta vēlēšanas 2009
* Kandidātu saraksti 
* europarlTV: tiešraide 7. jūnijā
* EP vēlēšanas: materiāli presei
* EP Preses dienests 
* Jaunā vēlētāja rokasgrāmata
* Eiropas Savienības portāls
Pasaules garākās upes

Šeit ir uzskaitītas visas upes vai upju sistēmas, kuru garums ir vairāk nekā 1000 km.

## Upes garuma noteikšana
Upes garuma noteikšana ir diezgan grūts uzdevums, kurš prasa lielas zināšanas par vietām, kur upe sākas un beidzas, kā arī precīzu attāluma mērīšanu starp šīm vietām. Šī iemesla dēļ daudz upju garumi ir noapaļoti. Grūtības ar upes sākuma noteikšanu var rasties arī tad, ja upei ir daudz pieteku. No visām pietekām tā, kura sākas vistālāk no ietekas, tiek uzskatīta par upes sākumu, dodot upei maksimālo summāro garumu. Tomēr praksē šīs tālākās pietekas nosaukums ne vienmēr sakrīt ar pašas upes nosaukumu. Sezonālās izmaiņas arī apgrūtina upes garuma izskaitļošanu. Šajā uzskaitījumā ir norādīti upju sistēmu garumi ar visām pietekām. Upes ieteka, savukārt, bieži vien veido deltu, kura pakāpeniski paplašinās, kas arī traucē upes beigu noteikšanu. Dažām upēm, piemēram, Okavango, nav ietekas, tās pakāpeniski zaudē savu apjomu un beigu beigās iztvaiko — tāpēc to beigas arī ir atkarīgas no sezonas.

Upes garumu bieži nosaka ar precīzas kartes palīdzību. Pēc kosmisko attēlu iegūšanas sākuma veidot kartes kļuva daudz vienkāršāk, bet jautājumi vēl joprojām ir palikuši — garums ir atkarīgs no izvēlētās attekas garuma deltā vai no tā, kā tiek izskaitļots ezera garums.

## Upju saraksts

:**Apzīmējumi:** ← augštece; ⇐ pieteka galvenajai upei, kas garāka par upes augšteci
:**Piezīmes:**

## Atsauces
Aleksejs Morozovs

**Aleksejs Morozovs** (; dzimis  Maskavā) ir bijušais krievu hokejists, labās malas uzbrucējs, ilggadējs Krievijas hokeja izlases dalībnieks. Izlases rindās kļuvis par divkārtēju Pasaules čempionu, kā arī izcīnījis sudraba medaļas 1998. gada olimpiskajās spēlēs.

Karjeras lielāko daļu Morozovs aizvadīja Maskavas "Krylia Sovetov", Pitsburgas "Penguins" un Kazaņas "Ak Bars" rindās. Morozovs bija ilggadējs "Ak Bars" kapteinis, kopā ar komandu izcīnot divus Gagarina kausa titulus. NHL 451 spēlē atzīmējies ar 219 rezultativitātes punktiem.

Pēc karjeras beigām 2015. gadā kļuva par Krievijas Jaunatnes hokeja līgas izpilddirektoru un tika ievēlēts Kontinentālās hokeja līgas valdē. 2020. gada februārī tika ievēlēts par jauno Kontinentālās hokeja līgas prezidentu.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Morozovs uzsāka 1993. gadā, kad spēlēja Krievijas Superlīgas klubā Maskavas "Krilia Sovetov". 1995. gadā viņu draftēja NHL - viņu ar kopējo 24. numuru izvēlējās Pitsburgas "Penguins", bet pats Morozovs palika Krievijā, spēlējot "Krilia Sovetov". Uz "Penguins" vienību Morozovs devās vienīgi 1998. gadā, komandas sastāvā aizvadot astoņas sezonas, kopā 451 spēlē atzīmējoties ar 219 rezultativitātes punktiem.

2004. gada vasarā Morozovs pievienojās "Ak Bars" rindām, jau 2005.—06. sezonā kļūstot par Superlīgas čempionu. 2008.—09. sezonā viņš bija trešais rezultatīvākais KHL spēlētājs, viņš tika atzīts par izslēgšanas kārtas vērtīgāko spēlētāju. Gagarina kausa finālā viņa pārstāvēta "Ak Bars" ar 4—3 pārspēja Jaroslavļas "Lokomotiv", kļūstot par pirmo kausa ieguvēju. Nākamajā sezonā "Ak Bars" izdevās izcīnīt jau otro titulu pēc kārtas. Morozovs spēlēja arī 2009. un 2010. gada Kontinentālās hokeja līgas Zvaigžņu spēlē. Pēc 2012.—13. gada sezonas izskaņas pievienojās Maskavas CSKA rindām, tās sastāvā gūstot 23 punktus 38 spēlēs. 2014. gada augustā Morozovs paziņoja par karjeras beigšanu.

Krievijas hokeja izlases rindās sešos Pasaules čempionātos, kļūstot par divkārtējo Pasaules čempionu, kā arī 1998. gada Olimpiskajās spēlēs, izcīnot olimpisko sudraba medaļu. 2007. gada Pasaules čempionātu Maskavā viņš noslēdza ar visvairāk gūtajiem vārtiem. Viņš tika atzīts arī par turnīra labāko uzbrucēju.

## Ārējās saites
Rihards Zednīks

**Rihards Zednīks** (; dzimis  Banska Bistricā) ir bijušais slovāku hokejists, labās malas uzbrucējs, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Profesionāļa karjeras gaitā Zednīks aizvadīja 745 spēles Nacionālajā hokeja līgā.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Zednīks uzsāka 1995.—1996. gada sezonā, kad aizvadīja savu pirmo maču Vašingtonas "Capitals" rindās, kurš viņu ar kopējo 249. numuru draftēja 1994. gada NHL draftā. "Capitals" rindās Zednīks spēlēja līdz pat 2000.—2001. gada sezonai, kad tika aizmainīts uz Monreālas "Canadiens". 2004.—2005.gada NHL sezonas lokauta laikā R. Zednīks spēlēja Slovākijas Ekstralīgas kluba HKm Zvolen rindās, bet 2005.—2006. gada sezonā turpināja savu karjeru Monreālā. 2006.—2007. gada sezonā Zednīks spēlēja uzreiz divos NHL klubos — Ņujorkas "Islanders", kā arī Vašingtonas "Capitals", bet vēl nākamās divas sezonas — "Panthers" rindās. 2008. gada februārī kādas spēles laikā Zednīka komandas biedrs Olli Jokinens ar savu slidu nejauši pārgrieza vienu no Riharda artērijām, kā dēļ Zednīks izlaida atlikušo sezonas daļu un, kad atgriezās uz ledus, izmantoja kakla sargu.

2009.—2010. gada sezonu Zednīks aizvadīja KHL klubā Jaroslavļas "Lokomotiv". 2010.—2011. gada sezonu iesāka Slovākijas Ekstralīgas klubā HK Banska Bistrica, taču tad pievienojās Zviedrijas Elitsērijas vienībai Stokholmas AIK. 2011. gadā Zednīks noslēdza profesionālā spēlētāja karjeru

Slovākijas izlases rindās Zednīks spēlējis četros Pasaules čempionātos, 2003. gadā izcīnot bronzas medaļu, divās Pasaules kausa izcīņās, kā arī 2006. un 2010. gada olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Kalimantāna

**Kalimantāna** () jeb **Borneo** ir sala Lielajās Zunda salās, trešā lielākā sala uz Zemes. Tā ir vienīgā sala, kuras teritorijā atrodas triju valstu (Indonēzijas, Malaizijas un Brunejas) teritorijas.

Salas lielāko (Indonēzijas) daļu aizņem Kalimantānas administratīvais reģions, kurš sastāv no četrām provincēm.

Kalimantānu apskalo Dienvidķīnas jūra, Sulu jūra, Sulavesi jūra, Makasaras šaurums, Javas jūra un Karimatas šaurums. Rietumos no salas atrodas Malakas pussala un Sumatras sala. Dienvidos atrodas Javas sala, austrumos — Sulavesi sala, bet ziemeļrietumos atrodas Filipīnu arhipelāgs.

Salas augstākā virsotne ir 4095 m augstais Kinabalu kalns.

Lielākās pilsētas ir Kučina (632 000 iedz.), Bandžarmasina (598 000), Kotakinabalu (543 000), Pontianaka (466 000), Sandakana (453 000), Balikpapana (453 000), Samarinda (356 000 iedz.).

## Ārējās saites
Viktorijas sala (Kanāda)

**Viktorijas sala** (), arī **Kitlineka** () vai **Kīlinika** (, *Kiiliniq*), ir liela sala Kanādas Arktiskajā arhipelāgā Kanādā. Lielākā daļa ietilpst Nunavutas teritorijā, ziemeļrietumu daļa — Ziemeļrietumu Teritorijās. Sala nosaukta Lielbritānijas karalienes (1867-1901) Viktorijas vārdā. Sala aizņem 217 291 km2 lielu platību — nedaudz lielāka par Baltkrieviju; tā ir otrajā vietā Kanādas Arktiskajā arhipelāgā (aiz Bafina Zemes) un astotajā vietā pasaulē. 

Uz salas ir daudz ezeru. Krasta līnija stipri izrobota, daudz lielu līču un pussalu. Salas ziemeļu piekraste atrodas neapdzīvotā Stefansona sala, ko no Viktorijas salas šķir tikai dažus simtus metrus platais Goldsmita šaurums. Bargā klimata dēļ uz salas dzīvo tikai apmēram 2200 iedzīvotāju. Divas vienīgās pastāvīgi apdzīvotās vietas ir Kembridžbeja (Ikaluktūtiaka) un Ulukhaktūka (Holmena).

## Atsauces

## Ārējās saites
Meksikas līcis

**Meksikas līcis** (, ) ir ļoti liels jūras līcis Atlantijas okeānā pie Ziemeļamerikas krastiem, pēc hidroloģiskā režīma — iekšzemes jūra. Tā krastos atrodas ASV (Florida, Alabama, Misisipi, Luiziāna un Teksasa) un Meksika, bet austrumos no līča atrodas Kubas sala. Floridas šaurums austrumos to savieno ar Atlantijas okeānu, bet Jukatanas šaurums dienvidaustrumos — ar Karību jūru. Līča platība ir , ūdens apjoms — .

Līča ūdeņu enerģija, kurus Saule vasaras periodā stipri sasilda, veido lielus un spēcīgus tropiskos ciklonus un vētras, stiprākie no kuriem (Katrīna, Gustavs, Aivens u.c.) gandrīz katru gadu nodara milzīgus postījumus piekrastes teritorijām.

ASV kopš 2025. gada 20. janvāra ar prezidenta Trampa rīkojumu ieviests nosaukums **Amerikas līcis** (*Gulf of America*),

## Ekoloģija
Meksikas līcis ir mājvieta daudzām sugām, tostarp zivīm, putniem, jūras bruņurupučiem, delfīniem un koraļļiem. Sevišķi nozīmīgas ir mangrovju meži un piekrastes mitrāji, kas kalpo kā vairošanās vietas un patvērums daudzām sugām. Līcis ir svarīgs zvejniecībai, īpaši garnelēm, austerēm un krabjiem. 

Tas arī ir nozīmīgs naftas un gāzes ieguves reģions, kas ietekmē vietējās kopienas un vidi. 2010. gada "*Deepwater Horizon*" katastrofa bija viena no lielākajām ekoloģiskajām katastrofām līča vēsturē, nodarot nopietnu kaitējumu jūras dzīvei. Naftas ieguves platformā, kuru pārvaldīja uzņēmums *Transocean*, bet nomāja *BP* (*[[British Petroleum]]*), eksplodēja metāna gāzes burbulis, kā rezultātā gāja bojā 11 cilvēki, bet platforma divas dienas vēlāk nogrima. Pēc platformas nogrimšanas tika bojāta urbumvieta, un sāka izplūst nafta. Kopumā noplūda aptuveni 4,9 miljoni barelu naftas, līdz urbumvieta tikai 2010. gada septembrī tika pilnībā noslēgta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas lielākās salas

Šeit uzskaitītas Eiropas salas, kuru platība pārsniedz 1000 km2. 37. vietā ir Hījumā kā nākamā sala, kuras platība ir mazāka par 1000 km2.

## Atsevišķu Eiropas valstu lielākās salas
### Igaunija

### Grieķija

 SalaPlatība, km2
1Krēta8 336
2Eiboja3 685
3Lesba1 633
4Roda1 401
5Kefalonija906,5
6Hija842,3
7Kerkīra (Korfu)592,9
8Lemna477,6
9Sama477,4
10Naksa429,8
11Zakinta406
12Tasa380,1
13Andra380,0
14Lefkada355,9
15Karpata324,8
16Kosa290,3
17Kitira279,6
Vesera mešana

[thumb|250px|Vesera metējs [Augstkalnu spēles|Augstkalnu spēlēs Skotijā]]
[thumbnail|Vesera mešana videoierakstā — 2015. gada [Universiāde]]
**Vesera mešana** ir vieglatlētikas mešanas disciplīna, kurā pēc iespējas tālāk jāaizmet smaga metāla lode, kam piestiprināta ķēde un rokturis. Modernās jeb olimpiskās vesera mešanas nosaukums radies no senākām sacensībām, kurās tālumā tika mests kalēja veseris. Šādas sacensības joprojām notiek Skotijas Augstkalnu spēlēs, kur metamais objekts ir tērauda vai svina atsvars, kas piestiprināts nūjas galā.

Tāpat kā citās mešanas disciplīnās, uzvarētāju nosaka pēc tālākā metiena. Vīriešu sacensībās veseris sver 7,257&nbsp;kg un ir 121,5&nbsp;cm garumā. Sieviešu sacensībās vesera svars ir 4&nbsp;kg un tas ir 119,5 cm garš. Dalībnieki savus metienu veic, iegriežot veseri sev virs galvas, lai iegūtu apļveida kustību. Veicot vienu līdz četrus griezienus ap sevi, tie iegūst paātrinājumu. Sacensībās sportistiem jāveic trīs vai četri apgriezieni. Lode kustas pa riņķveida trajektoriju, iegūstot ātrumu. Trajektorijas augstākais punkts ir vērsts pret mešanas sektoru, bet zemākais pret apļa aizmuguri. Metējs veseri atlaiž apļa priekšpusē. Tāla metiena svarīgākie faktori ir lodes ātrums un izmešanas leņķis.

Lai arī vīriešu sacensības olimpiskajās spēlēs ir notikušas jau no 1900. gada, IAAF sieviešu rezultātus sāka atzīt tikai no 1995. gada. olimpiskajās spēlēs sieviešu vesera mešana pirmoreiz tika iekļauta 2000. gada olimpiskajās spēlēs Sidnejā, bet Pasaules čempionātā gadu iepriekš.

Šībrīža pasaules rekords pieder Jurijam Sediham no PSRS. 1986. gada Eiropas čempionātā vieglatlētikā Štutgartē viņš veseri raidīja 86,74 metru attālumā. Sievietēm pasaules rekordu 2016. gadā uzstādīja Polijas sportiste Anita Vlodarčika, kura 28. augustā Varšavā veseri aizmeta 82,98 metru attālumā.

Latvijas rekords vesera mešanā vīriešiem ir 80,14 m un to  Rīgā uzstādīja Igors Sokolovs. Latvijas rekords vesera mešanā sievietēm ir 64,44 m un tas pieder Laurai Igaunei, uzstādīts Blūmingtonā, ASV, .

## Latvijas visu laiku labākie vesera metēji
### Vīrieši (ar 7,257 kg veseri)

### Sievietes (ar 4 kg veseri)

## Ārējās saites

* HammerThrow.com
* Statistika
Jeņiseja

**Jeņiseja** (, , , , ) ir upe Krievijas Federācijas austrumdaļā, Sibīrijā. Upe sākas Sibīrijas dienvidos Tivas Republikā, bet ietek Ziemeļu Ledus okeāna Karas jūrā. Upes nosaukums nācis no senkirgīzu valodas vārda *Эне-Сай* — ‘Mātes upe’, vai no evenku valodas vārda *Ионэси* — ‘Liels ūdens’. 

Jeņiseja ir viena no pasaules garākajām upēm — tās garums no vietas, kur satek Lielā Jeņiseja un Mazā Jeņiseja, ir 3487 km, kopā ar garāko satekupi Mazo Jeņiseju — 4102 km, bet kopā ar garāko pieteku Angaru un tās augštecēm Selengu un Ideru — 5539 km — 5. garākā ūdenstece pasaulē. Vieta, kur pie Kizilas satek Mazā un Lielā Jeņiseja, tiek uzskatīta par Āzijas ģeogrāfisko centru. Upes vidējā caurtece ir 19 800 m³/s, bet gada notece ir 624 km³. Pēc gada noteces Jeņiseja ieņem 1. vietu Krievijā, bet pēc baseina platības (2 580 000 km²) — 2. vietu valstī pēc Obas un 7. vietu pasaulē.

## Tecējums
Jeņiseja sākas Kizilas pilsētā, satekot Mazajai Jeņisejai un Lielajai Jeņisejai. Tivas Republikā Jeņiseja tek rietumu virzienā, pamazām veicot pagriezienu ziemeļu virzienā. Krasnojarskas novada teritorijā upe met cilpas un tek ziemeļu virzienā. Pēc Ziemeļu polārā loka Jeņiseja tek pa Taimiras Dolganu-ņencu rajona teritoriju. Pēc Dudinkas upe krietni paplašinās (līdz 20 km) un netālu no Diksonas (293 km) tā ietek Karas jūras Jeņisejas līcī.

Lielākās pietekas ir Abakana, Angara, Podkamennaja Tunguska, Ņižņaja Tunguska, Boļšaja Heta u.c.

## Ārējās saites
Goppers

**Goppers** (sieviešu dzimtē Goppere) ir latviešu uzvārds. Cilvēki ar šp uzvārdu:

* Kārlis Goppers (1876—1941) — Latvijas Bruņoto spēku ģenerālis;
* Miķelis Goppers (1908—1996) — latviešu grāmatizdevējs.
SKS 20. ekspedīcija

**SKS 20. ekspedīcija** (;  jeb *ISS-20*) bija Krievijas, ASV, ESA, Japānas un Kanādas kosmonautu ekspedīcija uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

Šī bija pirmā SKS pamatapkalpe sešu cilvēku apjomā. Tā kā stacijā kā glābšanas līdzeklis tiek izmantoti Krievijas kosmosa kuģi *Sojuz*, kuros ir vieta tikai trim cilvēkiem, tad sešu cilvēku apkalpei vienlaicīgi ir nepieciešami divi kuģi. Pirmais no tiem, Sojuz TMA-14 stacijā ieradās  kā 19. ekspedīcija. Kad otrais kuģis Sojuz TMA-15 saslēdzās ar SKS , sākās 20. ekspedīcija, un 19. ekspedīcijas apkalpe kļuva par 20. pamatu. Par jaunās ekspedīcijas komandieri palika 19. ekspedīcijas komandieris Genādijs Padalka.

## Apkalpe

## Rezerves apkalpe
* Džefrijs Viljamss, komandieris (Bereta aizvietošanai) 
* Maksims Surajevs, lidojuma inženieris (Padalkam) 
* Soiči Noguči, lidojuma inženieris (Vakatam) 
* Andrejs Keiperss (*André Kuipers*), lidojuma inženieris (de Vinnem) ESA, 
* Dmitrijs Kondratjevs (*Дмитрий Юрьевич Кондратьев*), lidojuma inženieris (Romaņenko) 
* Kriss Hedfīlds (*Chris Hadfield*), lidojuma inženieris (Tirskam) , CSA

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Lidojuma gaita
 tika veikta kosmosa kuģa *Sojuz TMA-14* pārvietošana no Zvezda moduļa saslēgšanās mezgla uz Pirs moduli. Kosmosa kuģī operācijas laikā atradās kosmonauti Genādijs Padalka, Maikls Berets un Koiči Vakata, jo viņi ne uz īsu brīdi nedrīkst palikt bez glābšanas kuģa. Atvienošanās notika 21:29 UTC, saslēgšanās pie Pirs — 21:55, autonomā lidojumā kugis atradās 26 minūtes. Operācija tika veikta, lai atbrīvotu vietu kravas kuģim Progress M-67, kas stacijā ieradās jūlija beigās.

 vakarā notika oficiāla maiņas nodošana. G. Padalka nodeva stacijas vadību 21. ekspedīcijas komandierim F. de Vinnem.

## Ārējās saites
* 20. ekspedīcija NASA mājas lapā 
* 19./20. ekspedīcija Eņergija mājas lapā
Andrea Bočelli

**Andrea Bočelli** (; dzimis ) ir itāliešu tenors. Ierakstījis vairāk nekā divdesmit klasiskās un popmūzikas diskus un septiņas operas. Visā pasaulē pārdots vairāk nekā 65 miljoni disku. Divpadsmit gadu vecumā kļuva akls.

Dzimis Toskānā, Ladžatiko uz dienvidiem no Pizas. Bērnību pavadīja ģimenes lauku saimniecībā. Jau bērnībā Andrea Bočelli patika muzicēt. 1980. gadā iestājās Pizas Universitātē, kur studēja tieslietas. Pēc universitātes kādu gadu strādāja par juristu, bet vēlāk uzstājās bāros.

1992. gadā rokdziedātājs Cukero (*Zucchero*) aizsūtīja Lučāno Pavaroti savas dziesmas demoversiju ar Bočelli partiju, lai Pavaroti varētu piedalīties dziesmas ierakstā. Noklausoties demoversiju, Pavaroti ieteica Cukero atstāt Bočelli dziesmas izpildījumā, un sākās viņa popularitātes kāpums. 1994. gadā Andrea Bočelli ieguva jaunpienācēju balvu Sanremo festivālā. 1995. gadā, uzstājoties Sanremo festivāla pamatprogrammā, Bočelli izpildīja dziesmu *Con te partirò*, kura plašāk pasaulē zināma ar nosaukumu *[[Time to Say Goodbye]]*, kuru ierakstā izpilda duetā ar Sāru Braitmenu.

## Ārējās saites
Tīmekļkamera

thumb|250px|Vienkārša tīmekļkamera
**Tīmekļkamera** jeb **vebkamera** () ir ciparkamera, kas paredzēta attēlu un video uzņemšanai, lai tos nosūtītu internetā, kā arī videoattēla tiešraidei tīmekļvietnēs un tūlītējās ziņojumapmaiņas lietotnēs (Skype, Windows Live Messenger u.c.). Parasti šīs kameras ir nelielas video uzņemšanas ierīces, kas pievienojamas datoram, izmantojot USB kabeli, vai datortīklam, izmantojot tīklu Ethernet vai bezvadu tīklu Wi-Fi. Klēpjdatoros tiek izmantotas arī korpusā iebūvētas tīmekļkameras.
Miķelis Goppers

**Miķelis Goppers** ( — ) bija grāmatu izdevniecības "Zelta ābele" izveidotājs un īpašnieks.

## Biogrāfija

Dzimis 1908. gadā Varšavā Krievijas impērijas armijas virsnieka, vēlākā Latvijas armijas ģenerāļa Kārļa Goppera un viņa sievas Veras Pajevskas ģimenē. 1929. gadā pabeidza Rīgas pilsētas 1. ģimnāziju. Pēc tam studēja Latvijas Universitātes Tautsaimniecības fakultātē. Strādāja vairākās bankās, tai skaitā Latvijas Bankā. Kopš bērnības interesējās par grāmatām. 1935. gadā nodibināja savu grāmatu izdevniecību "Zelta ābele". No citām grāmatu izdevniecībām tā atšķīrās ar to, ka tā izdeva literatūru augstvērtīgā poligrāfiskā iesējumā.

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā izdevniecība tika slēgta. Padomju varas iestādes apcietināja viņa tēvu Kārli Gopperu, un 1941. gada martā viņš tika nošauts mežā pie Ulbrokas. Vācu okupācijas laikā Miķelis Goppers atjaunoja izdevniecības darbību un 1942. gadā nāca klajā darbs "Baigais gads", kurā bija dokumentētas padomju varas zvērības okupācijas laikā. 1944. gadā parakstīja Latvijas Centrālās Padomes memorandu. 

Sarkanajai armijai atkārtoti ienākot Latvijā, 1945. gadā M. Goppers pameta dzimteni un devās trimdā uz Zviedriju, kur Stokholmā viņš atjaunoja savas izdevniecības darbību. Kopumā savas pastāvēšanas laikā līdz 1985. gadam tā laida klajā 178 grāmatu izdevumu. Tā izdeva oriģinālliteratūru, gan tulkojumus, memuārus, kartogrāfiskus izdevumus utt.

Miris 1996. gadā Stokholmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izstāde "Gopperu dzimta" Latvijas Nacionālajā bibliotēkā
Penumbra: Requiem

**Penumbra: Requiem** ir datorspēles  papildinājums. Atšķirībā no *Black Plague* (un **), spēle sastāv gandrīz tikai no atjautības uzdevumiem. 

## Sižets

Spēle sākas tad, kad beidzas iepriekšējā, Filipam izsūtot ziņu 'nogalināt viņus visus'. Uzreiz pēc tam nezināms ienaidnieks iesit viņam pa galvu. Filips atmostas nezināmās kapenēs. Lai varētu tikt uz nākamajām istabām, katrā iepriekšējā ir jāsavāc noteikti priekšmeti.

## Ārējās saites

* Official Penumbra: Requiem Oficiālā mājaslapa
Lietusmērītājs

thumb|200px|Lietusmērītājs
**Lietusmērītājs** jeb **pluviometrs** (no  — 'lietus' un  (*métron*) — 'mērs') ir ierīce šķidro nokrišņu (lietus) daudzuma mērīšanai. Iekārtas, ar ko var reģistrēt arī lietus ilgumu un intensitāti, sauc par **pluviogrāfiem**.

## Uzbūve
Lietusmērītājs sastāv no cilindriska stikla trauka, kura apakšdaļā ir iedaļas, kas atbilst savāktā lietus ūdens milimetru skaitam (meteoroloģijā nokrišņu daudzumu mēra milimetros). Cilindram apkārt ir apgāzta konusa veida (Nifera aizsargs) vai plātņu ar atstarpēm (Tretjakova aizsargierīce) aizsargs, kas kavē gaisa virpuļu rašanos virs lietusmērītāja, lai pilieni netiktu aizpūsti no ierīces. Vietās, kur mēdz būt ļoti stiprs vējš (piemēram, jūras malā), lietus mērītājam pierīko speciālu sētu.

Vienkāršāks ir tā sauktais Davitāja lietusmērītājs, kas ir stikla cilindrs ar paplašinātu augšējo galu.

Modernajos lāzera lietusmērītājos lietu uztver īpašās uztveršanas caurulītēs. No tām krītošie pilieni virzās cauri lāzera staram, aizklāj to un tiek reģistrēti ar fotosensoru palīdzību. Pēc pilienu skaita nosaka nokrišņu daudzumu, pēc krišanas biežuma — intensitāti.

## Skatīt arī
* Sniega mērītājs

## Literatūra
K. Ozola, A. Zirnītis. Meteoroloģija. R:, LVI, 1958, 246.—248. lpp.
Valgale (upe)

**Valgale** ir Abavas kreisā krasta pieteka Tukuma, Kuldīgas un Talsu novados. Sākas Matkules pagastā Stulbes purvā no Lielās Aces ezera. Augštece un vidustece līdz Valgales ciemam tek pa līdzenu, daļēji mežainu, daļēji lauksaimniecības apvidu. Daļā tecējuma nosaukums **Mulcupe** (augšpus Valgales) vai **Galupīte** (pie Galamuižas). Upes gultne daļēji regulēta. Augšpus Valgales upe sāk veidot izteiktu ieleju un Abavas senlejā nolaižas pa dziļu gravu, veidojot Sudmaļu ūdenskritumus.. Pirms tam, pie Milzavas ietekas, upes krastos atrodas Valgales pilskalns un sena kulta vieta - Baznīckalns. Ietek Abavā iepretim Veģiem.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Galamuiža, Valgale. Upi šķērso valsts autoceļi P121 (Tukums – Kuldīga), V1300 (Kabile – Sabile), V1261 (Renda – Matkule), V1396 (Sabile – Abavciems – Jaunzemji) un V1362 (Abavciems – Veģi). Pietekas: Tīruma grāvis, Mundaga (labās), Milzava (kreisā).

## Atsauces


File:Brasls pār Valgales upi - kikos64 - Panoramio.jpg|Brasls upes lejtecē
File:Valgale_lejpus_ūdenskrituma.JPG|Valgale lejpus ūdenskrituma
Vitālijs Meļņičenko

**Vitālijs Meļņičenko** (dzimis , Rīgā) ir Latvijas futbola vārtsargs, Jurija Meļņičenko dēls. Šobrīd spēlē Latvijas klubā FK Ventspils.

## Sasniegumi
* Latvijas čempions - 1 (2017.)

## Ārējās saites

* http://sportacentrs.com/futbols/citi_latvijas_turniri/28042015-melnicenko_ar_pendelu_atvairisanu_nekad_n Meļņičenko: "Ar pendeļu atvairīšanu nekad nav gājis tik labi kā šogad"
* http://fkventspils.lv/?p=news&off=&id=2926  ВИТАЛИЙ МЕЛЬНИЧЕНКО: 4 МАЯ ИНТЕРЕСУЕТ ТОЛЬКО ПОБЕДА!
* https://web.archive.org/web/20160304190932/http://fkventspils.lv/?p=news&id=2926&lang=lat VITĀLIJS MEĻŅIČENKO: IZSALKUMS PĒC UZVARĀM NEPĀRIET!
* http://www.futbolavirsliga.lv/index.php/klubu-jaunumi/fk-ventspils/407-vitalijs-melnicenko-uzvaret-metalurgu-mums-ir-pa-spekam Vitālijs Meļņičenko: Uzvarēt "Metalurgu" mums ir pa spēkam
* http://fkventspils.lv/?p=news&off=2&id=2185  Виталий Мельниченко: готов даже и пенальти пробить!
* http://www.youtube.com/watch?v=uCHKf1vpgxM Melnichenko Highlights
* http://www.youtube.com/watch?v=emqTn0JPasY Melnichenko Hungary 2011
* http://www.youtube.com/watch?v=WvDAL7kNvkM Melnichenko Budapest Honved - Szolnoki MAV 2011
* http://www.youtube.com/watch?v=im7teTGcc_4 Melnichenko "FK Ventspils" 2012
* https://www.youtube.com/watch?v=bNrIBFr1XSY Melnichenko "FK Ventspils" 2013
* https://www.youtube.com/watch?v=UHDk3ru0jy8 Melnichenko "FK Spartaks" penalty save 2014
* https://www.youtube.com/watch?v=prXmLm9NgbQ Melnichenko "FK Spartaks" 2014
* http://sportacentrs.com/futbols/citi_latvijas_turniri/28042015-melnicenko_ar_pendelu_atvairisanu_nekad_n Meļņičenko: "Ar pendeļu atvairīšanu nekad nav gājis tik labi kā šogad"
* http://sportacentrs.com/futbols/virsliga/13112015-melnicenko_pametis_ventspili_ligumi_pagar Meļņičenko pametīs "Ventspili"
* https://www.youtube.com/watch?v=f60e0IpTNrc Melnichenko "FK Ventspils" 2015
* https://www.youtube.com/watch?v=f60e0IpTNrc Melnichenko best saves 2015
Virbupe

**Virbupe** (augštecē **Sknābe**, lejtecē **Svente**, agrāk arī **Kārone**) ir Abavas labā krasta pieteka Talsu novadā. Sākas kā novadgrāvis Lībagu pagastā pie Lībagu skolas. Augštecē un vidustecē līdz Miltiņu dzirnavdīķim upes gultne regulēta. Lejpus dīķa upe veido dziļu, izteiktu ieleju ar līdz pat 12 m augstām kraujām. Ietek Abavā iepretī Rumbciemam. Upes labā krasta bezvārda pietekā iepretī Režām atrodas 1,5 m augstais Virsaišu ūdenskritums.

Lielākās apdzīvotās vietas krastos: Jaunpagasts, Lielvirbi. Upi šķērso autoceļi A10 un P130, kā arī dzelzceļa līnija Ventspils—Tukums II.

## Atsauces
Svente (nozīmju atdalīšana)

**Svente** var būt:
* Svente - apdzīvota vieta Sventes pagastā
* Virbupes cits nosaukums

## Skatīt arī
* Sventes ezers
* Sventes pagasts
* Sventes dabas parks
* Jaunsvente
* Vecsvente
* Sventa
Penumbra: Overture

***Penumbra: Overture*** ir pirmā zviedru kompānijas Frictional Games izstrādātās sērijas daļa. Otrās daļas ** izstrādes paziņošanā tika pateikts, ka tas būs sērijas nobeigums.
Tomēr kopš tā laika ir ticis izlaists papildinājums , dodot sērijai trešo daļu, neturpinot tās sižetu.

## Sižets

*Penumbra: Overture* sižets ir par Filipu, trīsdesmit gadus vecu fiziķi, kura pēdējais dzīvais radinieks, viņa māte, nomirst. Pēc mistiskas vēstules saņemšanas no viņa it kā mirušā tēva, Filips seko pavedieniem, kuri viņu aizved uz Grenlandi. Lai nenosaltu, viņš ierāpjas pamestās raktuvēs, diemžēl raktuves ieeja sabrūk, un viņš ir spiests doties dziļāk. Raktuvēs Filips sāk dzirdēt radio ziņas no Toma "Reda" Redvuda, cilvēka, kurš ir kļuvis traks no vientulības. Reds apsola, ja viņš tiks atrasts, tad viņš dos Filipam atbildes. Spēle ir par Filipa došanos dziļāk raktuvēs, Reda meklējumos, un atklājumiem par iepriekšējiem to iemītniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Colosseum: Road to Freedom

***Colosseum: Road to Freedom*** (Japānā pazīstams arī kā ***Gladiator: Road to Freedom***) ir *[[Sony Computer Entertainment|Sony]]* *[[PlayStation 2]]* konsolei izdotā datorspēle. Tā ir sajaukums starp cīņu un lomu spēles žanriem. Spēle notiek Romas impērijā, imperatora Komodusa valdīšanas laikā.

## Sižets
*Colosseum: Road to Freedom* spēlē spēlētājs ir vergs, kuram jāpiedalās gladiatoru cīņās, lai izcīnītu sev brīvību. Spēles lielākā daļa notiek trenējoties vai cīnoties arēnā.

## Ārējās saites
* KOEI Oficiālā mājaslapa 
* ''Ertain'' Japānas Oficiālā mājaslapa
Mihails Pašņins

**Mihails Pašņins** (; dzimis 1989. gada 11. maijā) ir krievu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2020) Pašņins spēlē Kontinentālās hokeja līgas kluba Magņitogorskas "Metallurg" rindās.

## Spēlētāja karjera
2009. gada KHL draftā Pašņinu ar kopējo pirmo numuru izvēlējās Maskavas "CSKA" vienība. Vēlāk viņš ar klubu parakstīja līgumu uz četriem gadiem. 2009. gada NHL draftā viņu, ar kopējo 200. numuru, izvēlējās Ņujorkas "Rangers".

Sākot ar 2005. gadu, līdz pat 2008-09 sezonas noslēgumam, Pašņins spēlēja Čeļabinskas "Mechel" pirmajā, kā arī otrajā komandā, kas spēlēja attiecīgi Krievijas Augstākajā un Krievijas Pirmajā līgā. No 2009. līdz 2011. gadam Pašņins spēlēja KHL kluba Maskavas "CSKA" rindās, savukārt 2012. gadā pievienojās Jaroslavļas "Lokomotiv". "Lokomotiv" spēlēja līdz pat 2017. gadam, kad atgriezās CSKA sastāvā. 2019. gadā kopā ar CSKA izcīnīja Gagarina kausu.

Krievijas izlases rindās spēlējis 2009. gada Pasaules čempionātā junioriem, tajā izcīnot bronzas medaļu. Mihails septiņās spēlēs atzīmējās ar divām rezultatīvām piespēlēm.

## Ārējās saites
Kulakovs

**Kulakovs** (, , no *кула́к* — dūre; sieviešu dzimtē **Kulakova** (*Кулако́ва*)) ir baltkrievu vai krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Aleksandrs Kulakovs (1956) — krievu izcelsmes Latvijas futbola vārtsargs.
* Aleksandrs Kulakovs (1983) — baltkrievu hokejists;
* Juris Kulakovs (1958—2024) — latviešu mūziķis un komponists.
Mikeli

**Mikeli** () vai **Sanktmihela** () ir pilsēta un pašvaldība Somijas dienvidu centrālajā daļā, Dienvidsavo administratīvais centrs.

## Vēsture
1323. gada Nēteborgas miera līgums, ar kuru Savilahti pagasts pārgāja no Novgorodas kontroles Zviedrijai, kas ir senākās rakstītas ziņas par Mikeli apvidū apdzīvotu vietu. Mikeli ir nosaukta erceņģeļa Miķeļa vārdā aptuveni 16. gadsimtā. 
1838. gadā pēc Krievijas ķeizara Nikolaja I pavēles Mikeli piešķīra pilsētas tiesības.

1918. gadā, Somijas pilsoņu kara laikā pilsētā atradās Balto armijas štābs.

## Sports
Pilsētā bāzēts SM līgas hokeja klubs Mikeli "Jukurit".

## Atsauces

## Ārējās saites