open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šrāga

**Šrāga** (no ) jeb **amata rullis** (no ) bija ģilžu un cunfšu statūti. Šrāgas stipri regulēja amatnieku darbu un sadzīvi.

Livonijā vissenākā ir 1360. gadā sastādītā zeltkaļu cunftes (amata) šrāga.

## Atsauces
Minerālvate

thumb|Akmensvate
**Minerālvate** ir šķiedrains materiāls, kas iegūts, vērpjot vai stiepjot izkausētus minerālu materiālus, piemēram, keramiku. To izmanto siltumizolācijai, skaņas izolācijai, filtrācijai, kā barojošo vidi hidroponikā. Minerālās vates veidi ir stikla vate, akmens vate, izdedžu vate.

## Ārējās saites
Rišards Labanovskis

**Rišards Labanovskis** (; dzimis 1940. gada 15. februārī Daugavpilī, miris 2022. gada 20. septembrī Rīgā) bija Latvijas poļu publicists, tulkotājs, žurnālists un politiķis. Bijis 7. Saeimas deputāts.

Dēls Ervins Labanovskis ir politologs un uzņēmējs, arī darbojas politikā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1940. gada 15. februārī Daugavpilī. 1963. gadā absolvēja latviešu filoloģijas studijas Latvijas Valsts Universitātē, strādāja Radio un televīzijas komitejā par Jaunatnes radio redaktoru (1966—1976), TV informācijas nodaļas galvenā redaktora vietnieku (1976—1979) un Jaunatnes un televīzijas izglītības galvenās redakcijas padomes galveno redaktoru (1979—1988), tad vadīja radio Ideoloģijas un ekonomikas redakciju (1988—1990).

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā darbojās Latvijas Tautas frontē, vēlāk vadīja mazākumtautību programmu nodaļu Latvijas radio (1993—1998).

### Politiskā darbība
1995. gadā R. Labanovskis nesekmīgi kandidēja 6. Saeimas vēlēšanās no apvienības "Darbs un taisnīgums" saraksta. 1998. gadā ievēlēts 7. Saeimā no LSDSP saraksta, kur viņš darbojās Ārlietu un pilsoņu tiesību komitejā.

2002. viņš izstājās no LSDSP un tās Saeimas frakcijas, bija Sociāldemokrātu savienības (SDS) dibinātāju skaitā un izveidoja šīs organizācijas Saeimas frakciju. Nesekmīgi kandidēja 8. Saeimas vēlēšanās no SDS saraksta. Tāpat kandidēja 2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās un netika ievēlēts.

2005. gadā iestājies partijā "Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" un 2006. gadā no tās saraksta nesekmīgi kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās.

Miris 2022. gada 20. septembrī.

## Apbalvojumi
* Triju Zvaigžņu ordenis (2020)

## Darbi
* Latviešu — poļu sarunvārdnīca (līdzautors, 1984)
* Priestera Jordāna atmiņas: Inflantijas aina XVII gadsimtā, ko tēlojis Kazimirs Buiņickis (tulkojums no poļu valodas, 2003, 2018)
* Cilvēku, zvēru un dievu zemē: jāšus cauri Centrālajai Āzijai / Antonijs Ferdinands Osendovskis (tulkojums no poļu valodas, 2017)
* Poļu Inflantija = *Inflanty Polskie* (tulkojums no poļu valodas, 2020)

## Atsauces
Jaunsaimniecība

[thumb|Jaunsaimniecība [Smārde|Smārdē|250x250px]]
**Jaunsaimniecība** bija neliela individuāla lauku saimniecība Latvijā, kas tika izveidota 1920. gada agrārās reformas rezultātā. Jaunsaimniecība varēja būt no 15 līdz 27 ha izmērā. Agrārās reformas rezultātā, no 1920. līdz 1937. gadam tika izveidots ap 54 tūkstoši jaunsaimniecību.

Jaunsaimniecības izmērā bija no 15 līdz 22 ha lauksaimniecībā izmantojamās zemes. Lauksaimniecībā nederīgu zemi ar vai bez meža, ūdeņus, purvus varēja piešķirt virs normas, bet ne vairāk par 5 ha, t. sk. arī mežu līdz 3 ha. Kopumā jaunsaimniecība varēja būt līdz 27 ha izmērā.

Jaunsaimniecībās galvenokārt dominēja roku darbs, lauki tika apstrādāti ar zirgiem, jo lauksaimniecībai vajadzīgo mašīnu iegāde neatmaksājās. Ļoti bieži jaunsaimniecību īpašniekiem trūka līdzekļu un, tā kā bieži šie cilvēki bija bez saimniekošanas pieredzes, tiem nepietika prasmes. Tāpēc jaunsaimniecības nespēja atmaksāt no valsts saņemtos aizdevumus un bieži nonāca ūtrupē.

## Atsauces
2022. gada aneksijas referendumi Krievijas okupētajā Ukrainā

thumb|right|250px|Referenduma biļetenu paraugi Doneckas Tautas Republikā
thumb|right|250px|Referenduma biļetenu paraugi Hersonas apgabalā
**2022. gada aneksijas referendumi Krievijas okupētajās Ukrainas teritorijās** ir Krievijas Federācijas kontrolēto Hersonas un Zaporižjas apgabala teritorijās un pašpasludināto Doneckas un Luhanskas Tautas Republikas teritorijās organizētie starptautiski neatzītie "referendumi par šo teritoriju pievienošanos Krievijai".

Referendumi sākās 2022. gada 23. septembrī un noslēdzās 27. septembrī. Pēc visu balsu saskaitīšanas Krievijas Centrālā vēlēšanu komisija paziņoja, ka Zaporižjas apgabalā pievienošanos Krievijai esot atbalstījuši 93%, Hersonas apgabalā 87%, DTR 99%, bet LTR – 98% vēlētāju.

Referendumu rezultātā Krievijas prezidents Vladimirs Putins var pasludināt ieņemto teritoriju aneksiju un pāriešanu Krievijas Federācijas sastāvā. 30. septembrī viņš kopā ar ieņemto reģionu vietvalžiem parakstīja rīkojumu par teritoriju iekļaušanu Krievijas sastāvā.

Referendumu sākuma posmā Krievijas Federācija bija ieņēmusi ap 15% no starptautiski atzītās Ukrainas teritorijas. OSCE, Ukrainas, kā arī daudzu pasaules valstu vadītāji jau pirms referendumu uzsākšanas ir tos nosodījuši un paziņojuši, ka neatzīs to rezultātus. Arī Latvijas Saeima nosodīja šos referendumus.

## Atsauces
Neauglīgā jumtauza

**Neauglīgā jumtauza** () ir graudzāļu dzimtas suga. Tā sākotnēji bija Viduseiropas, Vidusjūras reģiona un Rietumāzijas suga, kas vēlāk plaši ieviesās Eiropā un citos kontinentos. Eiropas ziemeļdaļā, tostarp Latvijā, neauglīgā jumtauza ir rets adventīvs augs.

Atsevišķi eksemplāri un nelielas grupas aug uz dzelzceļiem un sausās nezālienēs.

## Apraksts
Neauglīgā jumtauza ir viengadīgs, 30—70 cm garš lakstaugs. Tam ir stāvs, kails, gluds stiebrs — parasti vairāki stiebri, un augs veido ceru. Lapas ir 0,3—0,6 cm platas, īsas, plakanas un apmatotas. Maksts slēgta. Skara plaša, 8—25 cm gara, skaras zari raupji, taisni un diezgan resni. Uz katra zara 1—3 nolīkstošas, 4—7 cm garas vārpiņas, katra ar 5—9 ziediem. Ārējā vārpiņas plēksne ar 1 dzīslu, iekšējā — ar 3 dzīslām. Ārējās zieda plēksnes gals ar 2 smailiem zobiņiem. Vārpiņas galā platākas, sākumā zaļas, nogatavojušās dzeltenbrūnas. Akots parasti ir līdz 3 cm garš — pusotras līdz divas reizes garāks nekā ārējā zieda plēksne. Auglis ir paliels plēksnenis (plēksnēs ieslēgts grauds), garumā ap 1 cm kopā ar plēksnēm. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces
Īstā jumtauza

**Īstā jumtauza** () ir graudzāļu dzimtas suga. Sākotnēji dienvidu un austrumu Eiropas, kā arī Rietumāzijas stepes suga. Mūsdienās plaši ieviesusies Eirāzijā, tostarp ievazāta arī Latvijā, kur atsevišķi eksemplāri un grupas aug smilšainās nezālienēs, ceļmalās un uz dzelzceļiem.

## Apraksts
Īstā jumtauza ir viengadīgs, 10—40 cm garš lakstaugs. Stiebri ir stāvi — tie aug pa vienam vai augs veido nelielu ceru. Stiebrs augšdaļā ir raupjš. Lapas ir 0,2—0,5 cm platas, īsas, blīvi klātas ar mīkstiem matiņiem tāpat kā ziedkopa. Maksts ir slēgta. Skara vienpusēja, 4—10 cm gara, zari tievi, nolīkstoši. Vārpiņas šauras, bāli zaļas, retāk ar sārtu nokrāsu, galā mazliet platākas, katrā zarā 1—4 nolīkušas vārpiņas, 1—1,5 cm garas, katra ar 4—8 ziediem. Ārējā vārpiņas plēksne ar 1 dzīslu, iekšējā — ar 3 dzīslām. Ārējās zieda plēksnes gals ar 2 smailiem zobiņiem. Akots 1,2—2 cm garš — vismaz tik garš, cik ārējā zieda plēksne. Auglis — sīks plēksnenis (plēksnēs ieslēgts grauds). Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces
Deniss Lo

**Deniss Lo** (; dzimis , miris ) bija skotu futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bija Skotijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sāka 1956. gadā Anglijas Otrās divīzijas komandā *[[Huddersfield Town]]*. 1960. gadā par aptuveni 55 tūkstošiem sterliņu mārciņu pievienojās ''Manchester City''. Lo tur pavadīja vienu gadu un pievienojās Itālijas komandai ''Torino'', pārejas summai sasniedzot 110 tūkstošus sterliņu mārciņu, kas bija lielākā summa, kas līdz tam tika samaksāta par britu futbolistu. Jau nākamgad pārspēja šo rekordu un par 115 tūkstošiem sterliņu mārciņu pārcēlās uz *[[Manchester United]]*.

Lo *Manchester United* komandā pavadīja 11 gadus un 404 mačos guva 237 vārtus. Bija trešais visu laiku rezultatīvākais *Manchester United* spēlētājs aiz Veina Rūnija un Bobija Čarltona. 1963–1964. gada sezonā visos turnīros kopumā guvis 46 vārtus, kas bija nepārspēts *Manchester United* rekords. Lo ir vienīgais skotu futbolists, kurš saņēmis Zelta bumbas balvu (1964. gadā). Divreiz kļuvis par Anglijas čempionu un vienreiz par Eiropas kausa uzvarētāju.

Skotijas futbola izlasi pārstāvējis no 1958. līdz 1974. gadam, 55 mačos gūstot 30 vārtus. Piedalījies 1974. gada FIFA Pasaules kausā. 2004. gadā, UEFA jubilejas apbalvojumu ietvaros, Skotijas Futbola asociācija izvēlējās Lo kā visu laiku labāko skotu futbolistu.

Lo beidza savu profesionālā futbolista karjeru 1974. gada 26. augustā.

2021. gada augustā tika paziņots, ka Lo diagnosticēta Alcheimera slimība un vaskulārā demence. Miris 2025. gada 17. janvārī.

## Sasniegumi
**Manchester United**

* Anglijas Pirmā divīzija: 1964–65, 1966–67
* FA kauss: 1962–63
* FA Charity Shield: 1965, 1967
* Eiropas kauss: 1967–68

**Individuālie sasniegumi**

* Zelta bumba: 1964
* Eiropas kausa labākais vārtu guvējs: 1968–69

## Atsauces

## Ārējās saites
Vy

***Vygruppen***, darbojas ar zīmolu ***Vy***, ir Norvēģijas valstij piederošs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums. Tas nodrošina lielāko tiesu no Norvēģijas pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu, kā arī daļu no autobusu satiksmes. *Vygruppen* pieder meitas kompānijas *Vy Buss* (nodarbojas ar regulārajiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem), *Vy Gjøvikbanen*, *Vy Tåg* (dzelzceļa pasažieru pārvadājumi Zviedrijā) un *CargoNet* (dzelzceļa kravu pārvadājumi Norvēģijā un Zviedrijā). Uzņēmums tika nodibināts 1996. gadā, kad tika funkcionāli sadalīts Norvēgijas Valsts dzelceļš. Pašreizējais nosaukums no 2019. gada.

## Ārējās saites

*
Rūds Gēlss

**Rūds Gēlss** (, dzimis , miris ) bija nīderlandiešu futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Nīderlandes futbola izlases dalībnieks.

Ar ''Feijenoord'' komandu 1969. gadā uzvarējis *[[Eredivisie]]* čempionātā, kā arī uzvarējis 1969–70. gada Eiropas kausa sezonā. Otro reizi par Nīderlandes čempionu kļuvis 1977. gadā ar ''Ajax''. ''Club Brugge'' rindās 1973. gadā kļuvis arī par Beļģijas čempionu. Piecas reizes kļuvis par *Eredivisie* sezonas labāko vārtu guvēju.

Nīderlandes futbola izlasi pārstāvējis no 1974. līdz 1981. gadam, 20 mačos gūstot 11 vārtus.

## Sasniegumi
**Feijenoord**

* Eredivisie: 1968–69
* Nīderlandes kauss: 1968–69
* Eiropas kauss: 1969–70

**Club Brugge**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 1972–73

**Ajax**

* Eredivisie: 1976–77

**Anderlecht**

* UEFA Superkauss: 1978

**Individuālie sasniegumi**

* *Eredivisie* labākais vārtu guvējs: 1974–75, 1975–76, 1976–77, 1977–78, 1980–81
* UEFA kausa labākais vārtu guvējs: 1975–76

## Atsauces

## Ārējās saites
Widerøe

***Widerøes Flyveselskap AS***, pazīstama kā ***Widerøe***, ir 1934. gadā dibināta Norvēģijas lidsabiedrība. Tās galvenā mītne atrodas Norvēģijas ziemeļos Būdē, un tā ir lielākā Skandināvijas reģionālā aviosabiedrība. Nodrošina aviopārvadājumus uz vairāk nekā 40 vietām Norvēģijā un ārvalstīs. Uzņēmumu 1934. gadā dibināja norvēģu aviators Vigo Viderē (*Viggo Widerøe*). Kopš 2016. gada uzņēmums pieder norvēģu kompānijai *[[Torghatten ASA]]*.

## Ārējās saites

*
1974. gada FIFA Pasaules kausa komandu sastāvi

Rakstā uzskaitīti visu 1974. gada FIFA Pasaules kausa dalībvalstu **komandu sastāvi.**

## 1. grupa

### 
Treneris:  Rale Rasičs

### 
Treneris: Luiss Alamoss

### 
Treneris: Georgs Bušners

### 
Treneris: Helmuts Šēns

## 2. grupa

### 
Treneris: Mariu Zagalu

### 
Treneris: Miļans Miļaničs

### 
Treneris: Villijs Ormonds

### 
Treneris:  Blagoje Vidiničs

## 3. grupa

### 
Treneris: Hristo Mladenovs

### 
Treneris: Rinuss Mihelss

### 
Treneris: Roberto Porta

### 
Treneris: Georgs Ēriksons

## 4. grupa

### 
Treneris: Vladislao Kaps

### 
Treneris: Antuāns Tasī

### 
Treneris: Feručio Valkaredži

### 
Treneris: Kazimežs Gorskis

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Džimijs Džonstons

**Džeimss Konolijs Džonstons** (, dzimis , miris ) bija skotu futbolists. Spēlējis pussarga pozīcijā, pārstāvējis Skotijas futbola izlasi.

Džonstons pārstāvēja ''Celtic'' komandu 13 gadus un bija daļa no tās komandas, kas uzvarēja 1966–67. gada Eiropas kausa sezonas finālā Lisabonā, kur tika pārspēta *[[Internazionale]]*. Viņš ir arī deviņkārtējs Skotijas čempions. 515 mačos *Celtic* komandas labā guvis 129 vārtus. 2002. gadā, kluba līdzjutēju balsojumā, Džonstons tika atzīts par visu laiku labāko *Celtic* futbolistu.

Skotijas futbola izlasi pārstāvējis no 1964. līdz 1974. gadam, 23 mačos gūstot 4 vārtus. Piedalījies 1974. gada FIFA Pasaules kausā. 1967. gadā finišējis trešajā vietā *[[Ballon d'Or]]* balsojumā. 2004. gadā viņš tika iekļauts Skotijas futbola slavas zālē.

## Sasniegumi
**Celtic**

* Skotijas Pirmā divīzija: 1965–66, 1966–67, 1967–68, 1968–69, 1969–70, 1970–71, 1971–72, 1972–73, 1973–74
* Skotijas kauss: 1966–67, 1970–71, 1971–72, 1973–74
* Skotijas Līgas kauss: 1965–66, 1966–67, 1968–69, 1969–70, 1974–75
* Eiropas kauss: 1966–67

## Atsauces

## Ārējās saites
Luiss Kubilja

**Luiss Alberto Kubilja Almeida** (, dzimis , miris ) bija Urugvajas futbolists un futbola treneris. Spēlējis pussarga pozīcijā, pārstāvējis Urugvajas futbola izlasi.

Savas karjeras laikā pārstāvējis Urugvajas komandas *[[Peñarol]]*, ''Club Nacional'' un ''Defensor'', kopumā deviņas reizes kļūstot par valsts čempionu. Divus gadus pārstāvējis arī Spānijas komandu *[[FC Barcelona]]*. Spēlējis arī Argentīnā un Čīlē.

Urugvajas futbola izlasi pārstāvējis no 1959. līdz 1974. gadam, 38 mačos gūstot 11 vārtus. Piedalījies 1962., 1970. un 1974. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Kubilja tiek uzskatīts par vienu no visveiksmīgākajiem treneriem Dienvidamerikas futbolā ar 17 izcīnītiem tituliem. No 1991. līdz 1993. gadam vadījis Urugvajas izlasi. Vadījis komandas Paragvajā, Argentīnā, Urugvajā, Kolumbijā, Gvatemalā, Ekvadorā un Peru.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Peñarol**

* Urugvajas pirmā divīzija: 1958, 1959, 1960, 1961
* Copa Libertadores: 1960, 1961
* Starpkontinentālais kauss: 1961

**Barcelona**

* Spānijas Karaļa kauss: 1962–63

**Nacional**

* Urugvajas pirmā divīzija: 1969, 1970, 1971, 1972
* Copa Libertadores: 1971
* Starpkontinentālais kauss: 1971
* Copa Interamericana: 1972

**Defensor**

* Urugvajas pirmā divīzija: 1976

### Trenera karjera
**Olimpia Asunción**

* Paragvajas pirmā divīzija: 1979, 1982, 1988, 1989, 1995, 1997, 1998, 1999
* Copa Libertadores: 1979, 1990
* Copa Interamericana: 1979
* Starpkontinentālais kauss: 1979
* Supercopa Libertadores: 1980
* Recopa Sudamericana: 1990, 2003

**Peñarol**

* Urugvajas pirmā divīzija: 1981

## Ārējās saites
Oslo metro

**Oslo metro** () ir metro sistēma, kas apkalpo Norvēģijas galvaspilsētu Oslo un tās apkaimi. Metro sistēmā ietilpst 5 līnijas 85 kilometru kopgarumā, kas visas iet cauri pilsētas centram. Tiek būvēta sestā metro līnija. Oslo metro gadā pārvadā vairāk nekā 110 miljonus pasažieru. Metro dibināts 1898. gadā, kad tika uzbūvēta *Holmenkollbanen* tramvaja līnija, kas mūsdienās ir metro 1. līnija.

## Ārējās saites
*Sporveien T-banen
*Ruter
*
*
Juris Monvīds Skalbergs

**Juris Monvīds Skalbergs** (1935—2022) bija latviešu modernisma arhitekts. Projektēšanas institūta “Agroprojekts”  galvenais arhitekts (1975–1991).

Baltijas Arhitektu savienības (BAUA) prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1935. gada 11. jūnijā. 1960. gadā absolvēja studijas Rīgas Politehniskā institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļā un strādāja Latvijas PSR Kultūras ministrijas celtniecības, restaurācijas projektēšanas uzņēmumos (1960-1975). Projektēja Rīgas pareizticīgo katedrāles pārbūvi par Zinību namu (1964), kinoteātri "Blāzma" (1964), Rīgas Krievu drāmas teātra rekonstrukciju (1967), muzikālo klubu "Allegro" (1970) u.c. Projektēja Viļa Lāča pieminekli Rīgas Meža kapos (tēlnieks Aivars Gulbis, 1974). 

1975. gadā Skalbergs kļuva par projektēšanas institūta “Agroprojekts/Latgiprokolhozstroj” galveno arhitektu, projektēja Rendas administratīvās ēkas (1987), apvienības "Lauku celtnieks" tehniskā centra ēku Peldu ielā Vecrīgā (1987), institūta "Agroprojekts" ēku Maskavas ielā (1988), kā arī saliekamu ūdenstorni lauku ciemiem.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas Juris Monvīds Skalbergs bija Baltijas Arhitektu savienības (BAUA) prezidents, 1993. gadā panāca tās uzņemšanu Starptautiskajā Arhitektu savienībā (UIA). Līdztekus vadīja projektēšanas biroju “Arbi”, vēlāk bija SIA “ JS & Partneri” valdes priekšsēdētājs.
Projektēja kultūras pils "Ziemeļblāzma" pārbūvi un skatu torņa rekonstrukciju (2011–2013).
2015. gadā Latvijas Arhitektūras muzejā notika izstāde "Juris Monvīds Skalbergs. Starp modernismu un postmodernismu."
Miris 2022. gada 3. augustā.

## Balvas
* Latvijas PSR Ministru Padomes prēmija (1989) par Lodes ciema sabiedriskā centra projektēšanu (kopā ar Ivaru Martinsonu) 
* J.F. Baumaņa prēmija, Būvindustrijas Lielā balva

## Literatūra
* Jānis Lejnieks. Juris Monvīds Skalbergs, Divkāršais kūlenis. Modernisms – Postmodernisms. Rīga: 2018.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jura Skalberga arhitektūras izstāde
Ekšu Pilskalniņš

**Ekšu Pilskalniņš** atrodas Latgalē, Krāslavas novada Skaistas pagastā, Stirna ezera ziemeļu krastā. Uz ziemeļiem no Ekšu Pilskalniņa atrodas Ekšu pilskalns.

## Ārējās saites
* Ekšu pilskalns un pilskalniņš
Andreja iela (Rīga)

**Andreja iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Zaļumu ielu un beidzas krustojumā ar Kraujas ielu. Kopējais ielas garums ir 139 metri un tai nav seguma. Izveidota 1974. gadā un kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Andreja iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zaļumu iela (T veida krustojums)
* Kraujas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi

## Atsauces
Andas iela

**Andas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Berģu ielu un beidzas strupceļā pie Etnogrāfiskā brīvdabas muzeja nomales. Kopējais ielas garums ir 170 metri un tai nav seguma. Ziemeļu pusē atrodas mežs, bet dienvidu pusē mazstāvu dzīvojamā apbūve. Izveidota 2016. gadā un ir viena no apkaimes jaunākajām ielām. Nosaukta par godu Raiņa lugas "Pūt, vējiņi" varonei.

## Ielu savienojumi
Andas iela ir savienota ar šādām ielām:
*Berģu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi

## Atsauces
Luīze Rādeke

**Luīze Rādeke** (, dzimusi , mirusi ) bija vācu operdziedātāja (soprāns). No 1876. gada dzīvoja Latvijā pie Kokneses.

Mācījusies pie Matildes Markēzi (*Mathilde Marchesi*) Ķelnes konservatorijā. 1867. gadā debitēja Ķelnes operā Agates lomā Kārļa Maria fon Vēbera operā "Burvju strēlnieks". No 1873. līdz 1876. gadam bija Minhenes Nacionālā teātra soliste, kur guva ievērību ar Riharda Vāgnera operu izpildījumu, uzstājoties arī privāti karalim Ludvigam II. 1876. gadā Luīze Rādeke apprecējās ar baronu fon Brimmeru un pārcēlās uz dzīvi Vidzemē, apmetoties Mežamuižā pie Kokneses (*Gut Löwenruh*, mūsdienās šeit atrodas viesu nams Kalnavoti). Kopš ši laika viņa uzstājās tikai labdarības pasākumos un pasniedza privātstundas. Mirusi Tartu 1916. gadā.

## Ārējās saites
*Luīze Rādeke Baltisches biografisches Lexikon digital 
*Luīze Rādeke Bayerischen Musiker-Lexikon Online
Ekšu pilskalns

**Ekšu pilskalns** (arī **Pilskolns, Piļskolns**, ) atrodas Latgalē, Krāslavas novada Skaistas pagastā, uz ziemeļiem no Stirna ezera. Pilskalnu plašāk 1942. gadā aprakstīja Arvīds Gusars.

Daļēji ar kokiem apaugušais pilskalns ir ziemeļu-dienvidu virzienā orientēts, 20 metrus augsts kalns. Pilskalna plakums — 70 x 30 metrus liels. Ziemeļu nogāze ir īpaši stāva, bet dienvidu un dienvidrietumu pusē ir terases. Kultūrslānis 0,2—0,3 metrus biezs, nogāzēs izteiktāks. Pilskalna dienvidaustrumu pakājē — apmetnes vieta. Pilskalnā atrastās keramikas lauskas ļauj pieminekli attiecināt uz 1. gadu tūkstoti p.m.ē. līdz mūsu ēras pirmajiem gadsimtiem.

## Atsauces
Nuthin' 2 Prove

***Nuthin' 2 Prove*** ir trešais amerikāņu repera *[[Lil Yachty]]* studijas albums. To 2018. gada 19. oktobrī izdeva *[[Capitol Records]], Motown* un ''Quality Control Music''. Albumā piedalās viesmākslinieki *[[Playboi Carti]], [[Juice Wrld|Juice WRLD]], [[Lil Baby]], Young Nudy, [[Cardi B]], [[Migos|Offset]], [[Trippie Redd]], Kevin Gates* un *[[Gunna]]*.

## Dziesmu saraksts
Priekules muiža

thumb|270px|Priekules muižas kungu māja, tagad Priekules vidusskolas ēka (2015).
thumb|270px|Priekules muižas kungu mājas kāpnes uz Virgas upi (2014).
**Priekules muiža** () bija Korfu dzimtas pilsmuiža, kuras centrā 19. gadsimtā izveidojās Priekules pilsēta. Priekules muižas pilī mūsdienās atrodas Priekules vidusskola. 

## Vēsture
Vēstures avotos pilsmuiža Grobiņas fogtejā pirmo reizi minēta 1483. gadā, kad Livonijas ordeņa mestrs Borhs to piešķīra Nikolajam (Klausam) Korfam. No 1560. līdz 1609. gadam tā atradās Prūsijas hercogistes, pēc tam Kurzemes un Zemgales hercogistes Grobiņas pilskunga iecirkņa sastāvā, vēlāk Durbes draudzes novadā. Pilsmuiža atradās izdevīgā vietā, kur krustojās septiņi lielceļi un tai piederēja Kņiupju, Katrīnes, Jūles un Jaujenieku pusmuižas (*Knupen*, *Katharinenhof*, *Julianenhof* un *Jaugeneeken*). 

1887. gadā Liepājas arhitekts Pauls Makss Berči pēc muižas īpašnieka Korfa pasūtījuma projektēja jaunu Priekules pili neogotikas stilā.

1920. gada zemes reformas laikā 2697 ha lielo Priekules muižu sadalīja 173 vienībās un kungu mājā iekārtoja Priekules slimnīcu.  

Muižas kungu māja cieta Kurzemes cietokšņa lielkaujā Otrā pasaules kara laikā, bojā gāja ēkas trešais stāvs, neskarts palika tikai pagrabstāvs. 1950. gados to atjaunoja un pārbūvētajā ēkā iekārtoja Priekules vidusskolu.

## Muižas pils
thumb|270px|Priekules muižas kungu māja vācu okupācijas laikā (1915).
Paula Maksa Berči projektētā Priekules muižas pils trīsstāvu ēka celta no sarkaniem ķieģeļiem. Tajā bija zāle, ēdamistaba, ieroču istaba, naudas glabātuve, baznīcas telpa, viesu istabas, muižnieka, viņa piederīgo un kalpotāju istabas. Pie ieejas vestibilā atradās liels kamīns, zem pils plašs velvēts pagrabs. Ēku papildināja balkons, kuram bija izeja no zāles un plašas parādes kāpnes, kas turpinājās upes krasta nogāzē un pāri gājēju tiltiņam aizveda parkā. 


Priekules muižas kungu māja pēc 1900.jpg|Priekules muižas kungu māja (pēc 1900)
Priekules muižas kungu māja pirms 1914.jpg|Priekules muižas kungu māja (pirms 1914)
Priekules muižas kungu māja pēc 1920.jpg|Priekules muižas kungu māja (pēc 1920)

### Zviedru vārti
thumb|270px|Priekules vecās pilsmuižas saimniecības vārti (pēc 1920).
Otrā ziemeļu kara laikā pils aizsardzībai pret zviedru karaspēka uzbrukumu uzcēla nocietinātus caurbraucamos vārtus, kurus nodēvēja par Zviedru vārtiem. Lai gan to fasādē ierakstīts 1688. gads, vārtu celtniecība notikusi 17. gadsimta vidū, bet daži dekoratīvās apdares darbi — 1688. gadā. Vārtu caurbrauktuvei abās pusēs izbūvētās nišās ievietoja vairāk nekā divus metrus augstas akmens sargu skulptūras, kuru zābaki bijuši melni, bikses zilas, jakas brūnas.  

Vārtu fasādes daļā atrodas Gotlandes smilšakmenī kalts Korfu dzimtas ģerbonis, sudraba lode un maskarons. 

Priekules Zviedru vārti atzīti kā valsts nozīmes arhitektūras piemineklis, to plastiskā apdare un akmens cilnis ir valsts nozīmes mākslas piemineklis.

## Atsauces
Bez pēdām

**"Bez pēdām"** () ir 2018. gada ASV drāmas filma, kuras režisore ir Debra Granika. Filmā galvenās lomas atveido Bens Fosters un Tomasina Makenzija. Filma ir balstīta uz Pītera Roka 2009. gada romāna *My Abandonment*, kas ir balstīts uz patiesu stāstu.

Filma stāsta par kara veterānu ar posttraumatiskā stresa sindromu (Fosters), kurš dzīvo mežā kopā ar savu jauno meitu (Makenzija).

"Bez pēdām" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Tā saņēma plašu kritiķu atzinību un pašlaik tā ir visvairāk novērtētākā filma ar 100% vērtējumu tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Valdītāja

**"Valdītāja"** () ir 2020. gada Kanādas un Apvienotās Karalistes zinātniskās fantastikas šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Brendons Kronenbergs. Filmā galvenās lomas atveido Andrea Raisboro, Kristofers Ebots, Rosifs Saterlends, Tapense Midltona, Šons Bīns un Dženifere Džeisone Lī.

Filma stāsta par Tasju (Raisboro), kura, izmantojot smadzeņu implantus, iemiesojas citu cilvēku ķermenī, lai veiktu pasūtījuma slepkavības.

"Valdītāja" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, slavējot filmas oriģinalitāti, kā arī Raisboro un Ebota aktierspēli. Vairāki kritiķi filmu "Valdītāja" salīdzina ar Brendona Kronenberga tēva Deivida Kronenberga filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atmiņas par slepkavību

**"Atmiņas par slepkavību"** (; *Sarinui chueok*) ir 2003. gada Dienvidkorejas ''neo-noir'' krimināltrillera filma, kuras režisors ir Pons Čunho. Filmā galvenās lomas atveido Sons Kanho, Kims Sangens, Kims Roiha un Paks Nosiks.

Filma ir balstīta uz patiesu stāstu par pirmajām apstiprinātajām sērijveida slepkavībām Dienvidkorejā, kas notika laika posmā no 1986. līdz 1991. gadam. Filma stāsta par diviem detektīviem, kas mēģina atrast vainīgo.

"Atmiņas par slepkavību" pirmizrāde notika . Tā bija otrā Pona Čunho režisētā filma pēc *[[Barking Dogs Never Bite]]* (2000). Filma saņēma plašu kritiķu atzinību, īpaši izceļot filmas atmosfēru, kinematogrāfiju, montāžu, mūziku, Sona aktierspēli, kā arī Pona Čunho režiju un scenāriju. Filma kopumā saņēma 30 dažādas balvas un nominācijas un tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām Dienvidkorejas filmām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pedro Roča

**Pedro Virhiljo Roča Frančeti** (, dzimis , miris ) bija Urugvajas futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga un uzbrucēja pozīcijā.

Savas karjeras lielāko daļu pavadījis Urugvajas komandā *[[Peñarol]]* un Brazīlijas komandā ''São Paulo''. Ar *Peñarol* komandu astoņas reizes kļuvis par Urugvajas čempionu, kā arī ieguvis trīs *[[Copa Libertadores]]* un divus Starpkontinentālos kausus. 1977. gadā kļuvis arī par Brazīlijas čempionu.

Urugvajas futbola izlasi pārstāvējis no 1961. līdz 1974. gadam, 52 mačos gūstot 17 vārtus. Piedalījies 1962., 1966., 1970. un 1974. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc karjeras beigām kļuvis par treneri. Strādājis pārsvarā Brazīlijā, bet vadījis klubus arī Portugālē un Japānā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Peñarol**

* Urugvajas pirmā divīzija: 1959, 1960, 1961, 1962, 1964, 1965, 1967, 1968
* Copa Libertadores: 1960, 1961, 1966
* Starpkontinentālais kauss: 1961, 1966

**São Paulo**

* Brazīlijas A sērija: 1977
* Campeonato Paulista: 1971, 1975

## Ārējās saites
Vodno

**Vodno** () ir kalnu virsotne Ziemeļmaķedonijā, tās galvaspilsētas Skopjes dienvidu malā. Kalns ir populārs tūrisma objekts, uz virsotni ierīkots pacēlājs, virsotnē atrodas restorāns un atpūtas vietas.

Vodno kalna virsotnē 2002. gadā tika uzbūvēts Tūkstošgades krusts () — 66 metrus augsta krusta formas būve, viens no lielākajiem šādiem objektiem pasaulē.

thumb|left|''Millenium'' krusts Vodno virsotnē

## Ārējās saites
Augstienes iela

**Augstienes iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Madaru ielu, pagriežas pa 90 grādiem un beidzas krustojumā ar Mākoņu ielu. Kopējais ielas garums ir 636 metri un tai nav seguma. Izveidota 1974. gadā un kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Augstienes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Madaru iela (T veida krustojums)
* Lejasciema iela
* Cīnītāju iela (T veida krustojums)
* Mākoņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi

## Atsauces
Ūve Kindvals

**Bengts Ūve Kindvals** (; dzimis , miris ) bija zviedru futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Zviedrijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis dzimtās pilsētas Noršēpingas komandā *[[IFK Norrköping]]*. 1966. gadā pievienojies Nīderlandes komandai *[[Feyenoord]]*. 1969—70. gada Eiropas kausa sezonas finālā pret ''Celtic'' Kindvals 117. minūtē guva *Feyenoord* komandai uzvaras vārtus, atnesot komandai pirmo un pagaidām vienīgo Eiropas spēcīgākā klubu turnīra trofeju. Divas reizes kļuvis arī par *[[Eredivisie]]* čempionu. Trīs reizes kļuvis par līgas labāko vārtu guvēju. 1971. gadā atgriezies *IFK Norrköping*, bet savu karjeru noslēdzis *[[IFK Göteborg]]*.

Zviedrijas futbola izlasi pārstāvējis no 1965. līdz 1974. gadam, 43 mačos gūstot 16 vārtus. Piedalījies 1970. un 1974. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**IFK Norrköping**

* Allsvenskan: 1962, 1963

**Feyenoord**

* Eredivisie: 1968—69, 1970—71
* Nīderlandes kauss: 1968—69
* Eiropas kauss: 1969—70
* Starpkontinentālais kauss: 1970
* UEFA Intertoto kauss: 1967, 1968

**Individuālie sasniegumi**

* Zviedrijas gada futbolists: 1966
* *Allsvenskan* labākais vārtu guvējs: 1966
* *Eredivisie* labākais vārtu guvējs: 1967—68, 1968—69, 1970—71

## Ārējās saites
Dacia Sandero

***Dacia Sandero*** ir subkompakta automobilis, ko ražo Rumānijas autoražotājs *[[Automobile Dacia|Dacia]]*. *Sandero* tika laists klajā 2007. gadā un pašlaik ir auto trešā paaudze. Tas tika tirgots arī kā **[[Renault]] Sandero** atsevišķos tirgos, piemēram, Krievijā, Latīņamerikā, Irānā, Ēģiptē un Subsahāras Āfrikā.
Kapmirtes

**Kapmirtes** () ir oleandru dzimtas augu ģints, kura savvaļā ir sastopama Eiropā, Āfrikas ziemeļrietumos un Āzijas dienvidrietumos.

## Sugas
Ģintī ir akceptētas šādas sugas:

* *Vinca difformis* Pourr. – Azoru salas, Vidusjūras rietumu un centrālā daļa
* *Vinca erecta* Regel & Schmalh. – Afganistāna, Kirgizstāna, Tadžikistāna, Uzbekistāna
* *Vinca herbacea* Waldst. & Kit. – Centrāleiropa, Austrumeiropa un Dienvidaustrumeiropa; Tuvie Austrumi
* *Vinca major* L. – Dienvideiropa, Turcija, Sīrija, Kaukāzs; ievests un reģistrēts Jaunzēlandē, Kalifornijā, Britu salās, Centrāleiropā, Ukrainā, Ziemeļāfrikā, Dienvidķīnijā, Kanāriju salās, Madeirā, Ziemeļamerikā, Meksikā, Kolumbijā, Venecuēlā, Peru, Kostarikā, Gvatemalā.
* Mazā kapmirte (*Vinca minor*) L. – centrālā un dienvidaustrumeiropa, Ukraina, Kaukāzs; ievests un reģistrēts Britu salās, Skandināvijā, Portugālē, Turcijā, Ķīnas dienvidos, Ziemeļamerikā, Jaunzēlandē, Latvijā
* *Vinca soneri* Koyuncu – Turcija
* *Vinca ispartensis* Koyuncu & Ekşi – Turcija

## Galerija

Attēls:Vinca difformis (wallygrom) 002.jpg|*Vinca difformis*
Attēls:Vinca herbacea Barwinek 2019-05-03 02.jpg|*Vinca herbacea*
Attēls:Vinca major 122984404.jpg|*Vinca major* 
Attēls:Vinca minor, 2020-03-29, Beechview, 04.jpg|*Vinca minor*


## Atsauces


## Ārējās saites
Ainārs Vilciņš

**Ainārs Vilciņš** (dzimis , Ogrē) ir latviešu uzņēmējs, atslēdznieks, skijoringists un politiķis. Bijis 13. Saeimas deputāts. Pārstāv partiju “Suverēnā vara”.

## Dzīvesgājums
A. Vilciņš ieguvis vidējo profesionālo izglītību Ogres 32. pilsētas profesionāli tehniskā vidusskolā autoatslēdznieka un autoceltņa vadītāja profesijā.

Dzīvo Ikšķilē, nodarbojas ar uzņēmējdarbību un ir valdes loceklis SIA "Yourtime", biedrībā "L.A.M.A." Viņš ir viens no svarīgākajiem cilvēkiem skijoringa attīstībā Latvijā, vada Latvijas Skijoringa federāciju.

### Politiskā darbība
2018. gadā A. Vilciņš nesekmīgi kandidēja 13. Saeimas vēlēšanās no KPV LV saraksta Vidzemes vēlēšanu apgabalā. 2019. gadā kandidēja arī Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tāpat netika ievēlēts. 2022. gadā A. Vilciņam tika apstiprināts 13. Saeimas deputāta mandāts, jo mūžībā devās deputāts Aldis Blumbergs. Darbojās Izglītības, kultūras un zinātnes komisijā.

Šajā pašā gadā A. Vilciņš nesekmīgi kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās no partijas “Suverēnā vara”.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tarčīzjo Burničs

**Tarčīzjo Burničs** (, dzimis , miris ) bija Itālijas futbolists un futbola treneris, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis ''Udinese'', ''Juventus'', ''Palermo'', *[[Internazionale]]* un *[[SSC Napoli]]*. Vislabāk pazīstams no laika *Internazionale* komandā, kur pavadījis 12 gadus. Tur viņš izcīnīja četrus Itālijas A sērijas čempionu titulus, divus Eiropas kausus un divus Starpkontinentālos kausus.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 1963. līdz 1974. gadam, 66 mačos gūstot 2 vārtus. Piedalījies 1960. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kur Itālija ieguva ceturto vietu. Piedalījies arī 1966., 1970. un 1974. gada FIFA Pasaules kausā. Bijis daļa no komandas, kas pirmo reizi kļuva par Eiropas čempioniem, uzvarot 1968. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Juventus**

* Itālijas A sērija: 1960–61

**Internazionale**

* Itālijas A sērija: 1962–63, 1964–65, 1965–66, 1970–71
* Eiropas kauss: 1963–64, 1964–65
* Starpkontinentālais kauss: 1964, 1965

**Napoli**

* Itālijas kauss: 1975–76

**Itālija**

* Eiropas čempionāts: 1968

## Ārējās saites
Enriko Albertozi

**Enriko Albertozi** (, dzimis ) ir bijušais Itālijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem itāļu vārtsargiem, viņš aizvadīja veiksmīgu karjeru, izcīnot trofejas ar ''Fiorentina'', ''Cagliari'' un *[[AC Milan]]* komandām.

Itālijas futbola izlasi pārstāvējis no 1961. līdz 1974. gadam, kopumā aizvadot 34 mačus. Bijis daļa no komandas, kas uzvarēja 1968. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1962., 1966., 1970. un 1974. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Fiorentina**

* Itālijas kauss: 1960–61, 1965–66
* UEFA Kausu ieguvēju kauss: 1960–61

**Cagliari**

* Itālijas A sērija: 1969–70

**AC Milan**

* Itālijas A sērija: 1978–79
* Itālijas kauss: 1976–77

**Itālija**

* Eiropas čempionāts: 1968

## Ārējās saites
Santalkoku dzimta

**Santalkoku dzimta** () ir plaši izplatīta augu dzimta santalu rindā, kura sevī ietver vairākas mazu koku, krūmu, daudzgadīgu augu un epifītisku augu sugas, kas, tāpat kā citi dzimtas pārstāvji, daļēji parazitē uz citiem augiem.

Daļa no ģintīm iepriekš tika klasificētas citās dzimtās, piemēram lorantu dzimtā (*Loranthaceae*) tika klasificētas ģintis *Viscum*, *Arceuthobium*, un *Phoradendron,* bet 2003. gadā publicētajā APG III sistēmas klasifikācijā santalkoku dzimta tika pārstrukturizēta — tagad tā satur aptuveni 1000 sugas un 43 ģintis.

## Klasifikācija
Saskaņā ar 2009. gada APG III sistēmu (segsēkļu klasifikācijas taksonomiskā sistēma) santalkoku dzimtā ir šādas ģintis:

* *Acanthosyris*
* *Amphorogyne*
* *Anthobolus*
* *Antidaphne*
* *Arceuthobium*
* *Buckleya*
* *Cervantesia* Ruiz & Pavón
* *Choretrum* R.Br.
* *Cladomyza*
* *Comandra* Nutt.
* *Daenikera*
* *Dendromyza*
* *Dendrophthora*
* *Dendrotrophe*
* *Dufrenoya*
* *Elaphanthera*
* *Eubrachion*
* *Exocarpos* Pers.
* *Geocaulon*
* *Ginalloa*
* *Henslowia*
* *Jodina*
* *Korthalsella* Tiegh.
* *Kunkeliella*
* *Lepidoceras*
* *Leptomeria*
* *Mida*
* *Myoschilos*
* *Nanodea*
* *Nestronia*
* *Notothixos*
* *Okoubaka* Pellegr. & Normand
* *Omphacomeria*
* *Osyridicarpos*
* *Osyris*
* *Phacellaria*
* *Phoradendron* Nutt.
* *Pilgerina* Z.S.Rogers, Nickrent & Malécot
* *Pyrularia*
* *Rhoiacarpos*
* *Santalum* L. — santalkoki 
* *Scleropyrum*
* *Spirogardnera*
* *Staufferia*
* *Thesidium*
* *Thesium* L. —linlapes 
* *Viscum* L. — āmuļi

## Ārējās saites
 

## Galerija

Attēls:Unidentified Plant 1960 1.jpg|*Leptomeria drupacea*
Attēls:Arceuthobium globosum.jpg|*Arceuthobium globosum*
Attēls:Comandra umbellata (4048554847).jpg|*Comandra umbellata*
Attēls:Geocaulon lividum.jpg|*Geocaulon lividum*
Attēls:Starr 050423-6759 Korthalsella complanata.jpg|*Korthalsella complanata*
Attēls:Thesium alpinum01.jpg|*Thesium alpinum*
Attēls:Phoradendron californicum berries 2.jpg|*Phoradendron californicum*
Attēls:Viscum rotundifolium, a, Uniegeboutuine.jpg|*Viscum rotundifolium*


## Atsauces
Grundānu pilskalns

**Grundānu pilskalns** (arī **Kara kalns**) atrodas Latgalē, Krāslavas novada Skaistas pagasta Grundānu ciemā, uz dienvidiem no Dreidza ezera. Pilskalnu 1928. gadā aprakstīja Ernests Brastiņš.

Grundānu pilskalns ir savrups kalns, kas paceļas pār apkārtni 20 metru augstumā. Pilskalns daudzus gadus arts, Brastiņš novērojis kultūrslāņa atliekas. Šeit atrastas senlietas. Ar pilskalnu saistās teika par pili, kas nogrimusi kalnā.
 
## Atsauces

## Ārējās saites

*Grundānu pilskalns portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
Ļaksu pilskalns

**Ļaksu pilskalns** (arī **Piļisovka**) atrodas Latgalē, Krāslavas novada Skaistas pagasta Kazimirovas ciemā, Indricas upes labajā krastā. 
 
## Ārējās saites

*Ļaksu pilskalns (Piļisovka) portālā https://www.latvijas-pilskalni.lv/
XXXTentacion diskogrāfija

*[[XXXTentacion]]* bija amerikāņu reperis un dziedātājs, kurš izdeva četrus studijas albumus (no kuriem divi bija pēcnāves izdevumi), divus miksteipus, četrus kopīgus miksteipus (viens no tiem bija pēcnāves izdevums), septiņas izvērstas lugas un 28 singlus (tostarp astoņus kā mākslinieks). 2018. gada jūnijā viņš Amerikas Savienotajās Valstīs pārdeva vairāk nekā 25 miljonus albumam līdzvērtīgu vienību. Amerikas Ierakstu industrijas asociācija (RIAA) *XXXTentacion* saņēma balvu par vairāk nekā 20 miljonu ierakstu pārdošanu. 2020. gada oktobrī viņš Amerikas Savienotajās Valstīs ir pārdevis vairāk nekā 60 miljonus ierakstu.

*XXXTentacion* savu pirmo dziesmu "News/Flock" izdeva 2013. gada jūnijā vietnē *[[SoundCloud]]*. Viņa pirmais oficiālais miksteips *XXX (Unmastered)* tika izdots 2014. gada 5. martā, taču daudzi ieraksti vēlāk tika izdzēsti, un daži vēl nav atklāti. "*Ice Hotel*" ir pirmais projekts, kas tika darīts pieejams sabiedrībai. 2015. un 2016. gadā viņš izdeva dažādus miksteipus un EP. Šajā laikā viņš izlaida vairākus EP, tostarp "*ItWillBeAllOverSoon*" un "*Red Light District*", taču vēlāk tie tika dzēsti, un atlasītās dziesmas no izņemtajiem EP parādījās vēlākos projektos. 2015. gada decembrī *XXXTentacion* izdeva savu izrāvienu singlu “Look At Me!”, kas saņēma miljoniem atskaņojumu vietnē *SoundCloud*, pirms tas tika atkārtoti izdots *Empire Distribution* 2017. gada februārī. Singls sasniedza 34. vietu ''Billboard Hot 100''. Tas notika vēlāk. RIAA sertificēts ar platīnu. Tā paša gada maijā viņš izdeva savu pirmo komerciālo miksteipu "*[[Revenge (miksteips)|Revenge]]"*, kas *Billboard 200* topā ieņēma 28. vietu.

Viņa debijas studijas albums "*[[17 (albums)|17]]*" tika izdots 2017. gada 25. augustā un debitēja Billboard 200 otrajā vietā. Albums radīja trīs singlus: zelta sertifikātu "Revenge" un 5x platīna "Jocelyn Flores" un 6x. platīna "Fuck Love". 2017. gada decembrī viņš izdeva savu septīto EP *[[A Ghetto Christmas Carol]]*. Viņa otrais studijas albums "*[[? (albums)|?]]*" tika izlaists 2018. gada martā un debitēja *Billboard 200* pirmajā vietā. Albums radīja trīs singlus: "Sad!", sertificēts Diamond, "changes" un "Moonlight", ko attiecīgi 3 platīna un 6 platīna statuss ieguvis. RIAA. Tikai biedriem, sēj. 4 iznāca 2019. gada 23. janvārī, datumā, kurā būtu viņa 21 dzimšanas diena.

## Albumi

### Studijas albumi

### Komplikācijas albumi

### Miksteipi

### Kopdarba miksteipi

## EPs
2022. gada Leivera kauss

**2022. gada [[Leivera kauss]]** ir vīriešu tenisa turnīrs, kas notika no 2022. gada 23. līdz 25. septembrim Londonas O2 arēnā.

Iepriekšējās kausa uzvarētāja titulu aizstāvēja Eiropas komanda, kas bija uzvarējusi visos četros iepriekšējos turnīros. Šoreiz pirmo reizi uzvarēja Pasaules komanda ar rezultātu 13:8.

Šajā turnīrā savu karjeru noslēdza šveicietis Rodžers Federers. Viņš startēja tikai dubultspēlē pārī ar Rafaelu Nadalu spēļu pirmajā dienā.

## Naudas balva
2022. gada Leivera kausa visu dalībnieku kopējā naudas balva tika noteikta 2 250 000 dolāru apmērā. Katrs uzvarējušās komandas dalībnieks ieguva 250 000 USD, savukārt katrs zaudējušās komandas tenisists nopelnīja 125 000 USD.

## Komandu dalībnieki

*
*

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* lavercup.com: Oficiālā tīmekļa vietne 
* atptour.com: ATP-turnīŗu profils
Dmitrijs Peteļins

**Dmitrijs Peteļins** (*Дмитрий Александрович Петелин*; dzimis ) ir Krievijas kosmonauts, inženieris.

## Bērnība un izglītība
Dmitrijs Peteļins piedzima 1983. gada 10. jūlijā Kostanajas pilsētā, Kazahstānas PSR (tagad Kazahstānas Republika), kur viņa vecāki (māte bija skolotāja, tēvs — inženieris) pārcēlās no Galējiem Ziemeļiem. No 1990. līdz 1992. gadam viņš mācījās Sahas Republikas (Jakutijas) Udačnijas pilsētas 24. skolā, No 1992. līdz 1997. gadam Peteļins mācījās Družbinskas vidusskolā. 2000. gadā viņš absolvēja Kostanajas Tehniski ekonomisko liceju. Pēc tam viņš iestājās Dienvidurālu Valsts universitātes Aerokosmiskajā fakultātē. 2006. gadā viņš ieguva inženiera diplomu lidmašīnu un helikopteru specialitātē.

## Inženiera karjera
Dmitrijs Peteļins strādāja uzņēmumā *NIK* lidmašīnu projektēšanas nodaļā par 3. kategorijas konstruktoru. Viņš nodarbojās ar *[[Boeing 747]]*, *[[Boeing 777]]*, *[[Boeing 787]]*, *[[Boeing 787|Boeing 787 Dreamliner]]* un citu lidmašīnu konstrukcijas elementu inženierijas un stiprības aprēķiniem. Viņu sūtīja komandējumos uz Sietlu.

## Kosmonauta karjera
2012. gadā Peteļins pieteicās atklātajā konkursā, lai iekļūtu Krievijas kosmonautu vienībā. 8. oktobrī viņu apstiprināja par kosmonautu kandidātu, un 26. oktobrī Peteļins tika uzņemts kosmonautu vienībā. 2014. gada 6. jūnijā viņš pabeidza vispārējos kosmonautu sagatavošanas kursus, un 16. jūnijā viņam piešķīra kosmonauta izmēģinātāja kvalifikāciju.

2020. gada 3. novembrī Dmitrijs Peteļins tika apstiprināts par kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-18]]* dublieru apkalpes lidojuma inženieri, un līdz ar to *[[Sojuz MS-19]]* pamatapkalpes 2. bortinženieri.
2021. gada februārī Peteļina vieta *Sojuz MS-19* tika atdota ASV pārstāvim.
2021. gada vasarā Peteļins sāka gatavoties lidojumam ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-22]]*, un bija *[[Sojuz MS-21]]* dublieru apkalpē.

Dmitrija Peteļina pirmais kosmiskais lidojums sākās 2022. gada 21. septembrī, esot kosmosa kuģa *[[Sojuz MS-22]]* lidojuma inženierim. Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) 67., 68. un 69. ekspedīcijā viņš bija lidojuma inženieris. Tā kā decembrī *Sojuz MS-22* tika konstatēta noplūde dzesēšanas sistēmā, apkalpes nodrošināšanai uz staciju 2023. gada februārī nosūtīja *[[Sojuz MS-23]]*, bet apkalpes uzturēšanās laiku pagarināja vēl par 6 mēnešiem. Uz zemes viņš atgriezās 27. septembrī kosmosa kuģī *Sojuz MS-23*. Šis lidojums ilga 370 dienas 21 stundas 23 minūtes.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

Iziešanas atklātā kosmosā:

## Ārējās saites

* Biogrāfija Kosmonautu sagatavošans centrs
* Biogrāfija astronaut.ru,
Cīnītāju iela

**Cīnītāju iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Berģu ielu kā Uguns ielas turpinājums un beidzas krustojumā ar Augstienes ielu. Kopējais ielas garums ir 223 metri un tai nav seguma. Izveidota 1974. gadā un kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts. Ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Cīnītāju iela ir savienota ar šādām ielām:
* Berģu iela
* Augstienes iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi

## Atsauces
Laimas iela (Rīga)

**Laimas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē. Tā sākas strupceļā pie Brīvdabas muzeja stāvvietas un strupceļā arī beidzas. Kopējais ielas garums ir 169 metri, tai nav seguma. Izveidota 1974. gadā un kopš tiem laikiem ielas nosaukums netika mainīts. Ielā ir savrupmāju apbūve. Laimas ielā 1 atrodas 18. gadsimta dzīvojamā ēka.

## Ielu savienojumi
Laimas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaktusu iela (T veida krustojums)
* Brīvdabas iela (savienojums tikai gājējiem)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi

## Atsauces
Andris Vilks (politiķis, 1956)

**Andris Vilks** (dzimis  Noriļskā, Krievijas PFSR) ir latviešu jurists un nekustamo īpašumu pārvaldītājs. Aktīvi darbojies politikā, bijis 12. Saeimas deputāts, ievēlēts no Nacionālās apvienības saraksta.

## Dzīvesgājums
A. Vilks ir dzimis 1956. gadā Sibīrijā, Noriļskā. 1973. gadā absolvējis Noriļskas 10. vidusskolu. Augstāko izglītību ieguvis Rīgas Tehniskajā universitātē (2012, namu pārvaldnieka profesionālā kvalifikācija), Latvijas Universitātē (2004, sociālo zinātņu maģistrs, jurists), Biznesa augstskolā "Turība" (2002, jurists).

### Politiskā darbība
2001. gada, 2005. gada un 2009. gada pašvaldību vēlēšanās nesekmīgi kandidējis uz vietu Rīgas domē no partijas “Tēvzemei un Brīvībai/LNNK” saraksta. Tāpat kandidējis, bet nav ticis ievēlēts 9. Saeimas vēlēšanās 2006. gadā, 10. Saeimas vēlēšanās 2010. gadā un 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās 2011. gadā (abās pēdējās jau pārstāvot Nacionālo apvienību).

2013. gada pašvaldību vēlēšanās A. Vilks tika ievēlēts Rīgas domē. Kandidēja 12. Saeimas vēlēšanās 2014. gadā un sākotnēji netika ievēlēts, taču kļuva par 12. Saeimas deputātu partijas biedres Daces Melbārdes vietā uz laiku, kamēr viņa pilda ministres pienākumus. 2015. gada 25. februārī A. Vilks paziņoja par deputāta mandāta nolikšanu, sakarā ar to, ka alkohola reibumā sarīkoja nekārtības Gaiļezera slimnīcā Rīgā. 19. februāra vakarā viņš tika atrasts uz ielas, iespējams, alkohola reibumā. A. Vilks agresīvi uzvedies gan ātrās palīdzības automašīnā, gan Gaiļezera slimnīcā, tādēļ vajadzējis pieaicināt kārtības sargus. Vienlaikus A. Vilks apgalvoja, ka plašsaziņas līdzekļos izskanējusī informācija “neatbilst patiesībai”, jo “tur bija sabiezinātas krāsas”. Pēc viņa teiktā, nebija nekādu nekārtību. “Kāda var būt agresija, ja tu tikko esi dabūjis ar dzelzs durvīm pa galvu?” retoriski vaicāja politiķis, sīkāk nepaskaidrojot. “Esmu pieņēmis lēmumu brīvprātīgi nolikt Saeimas deputāta mandātu, lai nemestu ēnu uz Nacionālo apvienību,” norādīja Vilks, piebilzdams, ka iesniegumu par mandāta nolikšanu jau ir uzrakstījis.

Politiķis atjaunoja deputāta statusu Rīgas domē, tomēr drīz nolika arī Rīgas domes deputāta mandātu uz izstājās no Nacionālās apvienības.

## Atsauces
1972. gada Eiropas čempionāta futbolā dalībvalstu sastāvi

Šajā lapā uzskaitīti **[[1972. gada Eiropas čempionāts futbolā|1972. gada Eiropas čempionāta futbolā]]** **oficiāli apstiprinātie izlašu sastāvi.**

## 
Treneris: Raimons Gutalss

## 
Treneris: Aleksandrs Ponomarevs

## 
Treneris: Rudolfs Ilovskis

## 
Treneris: Helmuts Šēns
Vasaras jānītis

**Vasaras jānītis** () ir kurvjziežu dzimtas suga. Tās dabiskais izcelsmes areāls ir Ziemeļamerikā, taču kopš 18. gadsimta šī suga ir ieviesusies Centrāleiropā un turpinājusi izplatīties citviet.

Latvijā vasaras jānītis ir rets adventīvs (ievazāts) augs. Dažviet lokāli var būt diezgan masveidīgs. Iespējams, tā sastopamība valstī palielinās un variē pa gadiem.

Dažāda lieluma grupas aug nezālienēs, ceļmalās un gar dzelzceļiem.

## Apraksts
Vasaras jānītis ir divgadīgs, 40—120 (dažreiz 180) cm garš lakstaugs ar stāvu, augšdaļā zarojošu stublāju. Stublājs un lapas ir ar matiņiem. Lapu forma ir no iegareni olveidīgas līdz lancetiskas, tās ir 5—9 cm garas un 1,5—4 cm platas; to mala ir lielzāģzobaina vai gluda (augšējām lapām). Ziedu kurvīši ir 1,5—2 cm plati un ir izvietoti vairogveidīgās ziedkopās stublāja un zaru galā. Parasti sānzari mazliet garāki nekā centrālais stublājs. Kurvīšu daudz, to ārmalā gaišvioleti vai balti mēlziedi, centrā dzelteni stobrziedi. Mēlziedi apmēram divreiz garāki nekā stobrziedi. Vīkallapas apmatotas, jumstiņveidīgi vairākās rindās. Auglis ir aptuveni 0,2 cm garš, apmatots sēklenis. Zied no jūnija līdz septembrim.

## Atsauces

## Ārējās saites
1970. gada FIFA Pasaules kausa komandu sastāvi

Rakstā uzskaitīti visu 1970. gada FIFA Pasaules kausa dalībvalstu **komandu sastāvi.**

## 1. grupa

### 
Treneris: Raimons Gutalss

### 
Treneris: Rauls Kardenass

### 
Treneris: Gavrils Kačalins

### 
Treneris:  Ernans Karrasko

## 2. grupa

### 
Treneris: Feručio Valkaredži

### 
Treneris: Emanuels Šefers

### 
Treneris: Huans Hobergs

### 
Treneris: Orvars Bergmarks

## 3. grupa

### 
Treneris: Alfs Remzijs

### 
Treneris: Mariu Zagalu

### 
Treneris: Jozefs Marko

### 
Treneris: Angelo Nikulesku

## 4. grupa

### 
Treneris: Stefans Božkovs

### 
Treneris:  Blagoje Vidiničs

### 
Treneris:  Didi

### 
Treneris: Helmuts Šēns

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Purva skvērs

**Purva skvērs** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētas Berģu apkaimē. Purva skvērs sākas strupceļā un beidzas krustojumā ar Maltuves ielu. Ielas garums nav nosakāms, tai nav seguma. Ielā ir savrupmāju apbūve

## Ielu savienojumi
Purva skvērs ir savienots ar šādām ielām:
* Maltuves iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Berģi

## Atsauces