open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latvijas Republikas ekonomikas ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s ekonomikas ministri**, kas ir Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Politiskā līmenī vada Ekonomikas ministriju.

Laikā no 1918. līdz 1940. gadam ekonomikas ministra pienākumus praktiski pildīja **[[Latvijas Republikas tirdzniecības un rūpniecības ministru uzskaitījums|Tirdzniecības un rūpniecības ministrs]]**. No 1991. līdz 1993. gadam amata nosaukums bija — **ekonomisko reformu ministrs**.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918—1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

})
|-
| style="background: #FFB90F| ||  —  || 80px || Kaspars Gerhards (1969) ||  —  || rowspan="5"| Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK" || *pienākumu izpildītājs*
|-
| style="background: #FFB90F| || (**24.**) || 80px || **[[Jānis Vitenbergs]]** (1985) ||  —  || 2. reize
|-
| style="background: #FFB90F| ||  —  || 80px || Kaspars Gerhards (1969) ||  —  ||  *pienākumu izpildītājs*
|-
| rowspan=2 style="background: #FFB90F| || rowspan=2| **25.** || rowspan=2| 80px || rowspan=2| **[[Ilze Indriksone]]** (1974) || rowspan=2|  — 2023. gada 15. septembris || rowspan="2" |
|-
| Kariņa 2. Ministru kabinets
|-
| style="background: #647A28| || **26.** || 80px ||**[[Viktors Valainis]]**(1986) || 2023. gada 15. septembris — *pašlaik* || Zaļo un Zemnieku savienība || Siliņas Ministru kabinets ||
|}

## Atsauces

## Ārējās saites
* Ekonomikas ministrija
2004.—2005. gada NHL lokauts

**2004.—05. gada sezonas NHL lokauta** dēļ tika pilnībā atcelta 88. NHL sezona. Tā bija pirmā reize kopš 1919. gada, kad Stenlija kauss netika piešķirts nevienai komandai un pirmā reize Ziemeļamerikas profesionālā sporta vēsturē, kad tiek atcelta pilna sezona. Par sezonas atcelšanu 2005. gada 16. februārī paziņoja līgas komisārs Gērijs Betmens.

Šis lokauts ilga 310 dienas, sākot ar 2004. gada 16. septembri un oficiāli beidzoties 2005. gada 22. jūlijā (NHL un NHL spēlētāju asociācija gan vienošanos panāca deviņas dienas agrāk - 13. jūlijā).

Lielākā daļa līgas spēlētāju sezonu vai nu izlaida vai arī aizvadīja dažādās Eiropas līgās - kopā Eiropā spēlēja vairāk nekā 300 NHL spēlētāju. Lielākā daļa no viņiem izvēlējās spēlēt Krievijas, Čehijas vai Zviedrijas hokeja līgās. Trīs spēlētāji spēlēja arī Latvijas hokeja līgā - latvieši Kārlis Skrastiņš, Sergejs Žoltoks un Žoltoka draugs amerikānis Dārbijs Hendriksons. Visi trīs spēlēja HK Rīga 2000, bet sezonu Latvijā pabeidza tikai Kārlis Skrastiņš.

2005. gada Pasaules čempionāts hokejā izvērtās par vienu no spēcīgākajiem pēdējos gados, jo čempionāta laikā ierasti norisinājās NHL izslēgšanas kārtas spēles, kā rezultātā uz Pasaules čempionātu nevarēja doties daudzu valstu vadošie spēlētāji.

## Valstis

Valstis, kuru hokeja klubus papildināja spēlētāji, kas 2003-04 sezonā spēlēja NHL. Tabulā nav iekļautas Ziemeļamerikas līgas.
Ķīšupe (upe)

**Ķīšupe** (arī **Kižupe**, **Tišupe**, **Tīšu strauts**, augštecē **Viršupe**, **Višupīte**) ir upe Vidzemē, Siguldas, Limbažu un Saulkrastu novados. Sākas Laugas purvā Lēdurgas pagastā no Višezera. Tek pa Metsepoles līdzenumu un Piejūras zemieni. Saulkrastos ietek Baltijas jūrā. Pietekas — Ķidurga, Ķivurga, Pupaļurga.

Upes vārdā nosauktas dzelzceļa pietura starp Saulkrastiem un Zvejniekciemu un Ķīšupes ciems. Saulkrastu ģerbonī Ķīšupi simbolizē viena no sudraba strīpām. Pieder pie upēm, kurās aizliegts būvēt un atjaunot hidroelektrostaciju aizsprostus un veidot jebkādus mehāniskus šķēršļus.

Ķīšupes tecējumu divās vietās - Sējas un Vidrižu pagastos - aizšķērso dambji, upes ielejā uzpludināti dīķi. Savulaik tur darbojušās ūdensdzirnavas.

## Atsauces
Andris Ārgalis

**Andris Ārgalis** (dzimis ) ir Latvijas politiķis. 2000. un 2001. gadā bija Rīgas domes priekšsēdētājs. Bijis arī 8. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
1969. gadā pabeidzis Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Pārtikas rūpniecības tehnoloģijas fakultāti kā inženieris-tehnologs. Bijis Dārzkopības un biškopības biedrības priekšsēdētājs. Jaunībā augstā līmenī spēlējis basketbolu.

A. Ārgaļa meita Krista ir precējusies ar bijušo basketbolistu, tagad treneri Raimondu Miglinieku.

## Politiskā darbība
1996. gadā A. Ārgalis kļuva par Rīgas Vidzemes priekšpilsētas izpilddirektoru. 1997. gadā ievēlēts Rīgas domē no "Tēvzemei un Brīvībai" saraksta, kandidēja uz Rīgas domes priekšsēdētāja amatu, bet netika ievēlēts.

 A. Ārgalis tika ievēlēts par Rīgas domes priekšsēdētāju, jo iepriekšējais domes priekšsēdētājs Andris Bērziņš kļuva par Ministru prezidentu. 2001. gadā atkārtoti ievēlēts domē no TB/LNNK, tomēr zaudējis Rīgas pašvaldības priekšsēdētāja amatu Gundaram Bojāram. Šajā pašā gadā no partijas izstājies.

2002. gadā A. Ārgalis tika ievēlēts 8. Saeimā jau no Tautas partijas, šajā sasaukumā bija Saeimas priekšsēdētājas Ingrīdas Ūdres biedrs (no 2004. gada, ieņemot Ērika Jēkabsona vietu). 2005. gadā A. Ārgalis nolika Saeimas deputāta mandātu un atkal tika ievēlēts Rīgas domē, kļuva par domes priekšsēdētāja vietnieku un Rīgas Brīvostas valdes priekšsēdētāju. 2009. gadā kandidēja nākamajās Rīgas domes vēlēšanās, tomēr netika ievēlēts.

Nesekmīgi kandidējis 10.Saeimas vēlēšanās 2010. gadā no apvienības "Par labu Latviju" saraksta.

2021. gada janvārī A. Ārgalis bija partijas "Likums un kārtība" dibinātāju skaitā. 2022. gada rudenī kandidēja 14. Saeimas vēlēšanās, taču partija, jau ar citu nosaukumu "Katram un katrai", nepārvarēja 5% barjeru.

## Atsauces
Latvijas Republikas izglītības un zinātnes ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s izglītības un zinātnes ministri**, kas ir Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Politiskā līmenī vada Izglītības un zinātnes ministriju.

No 1918. līdz 1940. gadam amata nosaukums bija — **izglītības ministrs**, no 1990. līdz 1993. gadam — **tautas izglītības ministrs**, no 1993. līdz 1994. gadam — **izglītības, kultūras un zinātnes ministrs**. Periodā no 1995. līdz 1996. gadam pastāvēja arī **Izglītības valsts ministra** amats un no 1995. līdz 1999. gadam — **[[Latvijas Republikas augstākās izglītības un zinātnes valsts ministru uzskaitījums|augstākās izglītības un zinātnes valsts ministra]]** amats.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918—1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1991—mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izglītības un Zinātnes ministrija
Latvijas Republikas kultūras ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s kultūras ministri**, kas ir Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Politiskā līmenī vada Kultūras ministriju.

Birkava valdībā (1993—1994) amata nosaukums bija **kultūras valsts ministrs**, paralēli strādāja arī izglītības, kultūras un zinātnes ministrs Jānis Vaivads.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kultūras ministrija
Māris Purgailis

**Māris Purgailis** (dzimis , Rīgā, miris ) bija latviešu ekonomists un politiķis. Rīgas domes priekšsēdētājs (1994—1997). Latvijas Universitātes profesors, *dr. oec.*, bijis LU Ekonomikas un vadības fakultātes dekāns (2006—2013).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1947. gadā Rīgā. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā, 1971. gadā absolvēja studijas Latvijas Valsts universitātē ekonomiskās kibernētikas specialitātē, strādāja par LVU pasniedzēju.

1993. gadā M. Purgaili ievēlēja par LU Vadības un Ekonomiskās informātikas dekānu, vēlāk viņš LU Ekonomikas un vadības fakultātes dekāna amatā bija arī no 2006. līdz 2013. gadam.

Ieguva apbalvojumus bridža čempionātos gan Latvijā, gan Igaunijā, Lietuvā, Somijā, Bulgārijā, Portugālē.

## Politiskā darbība

1991. gadā ievēlēts par Rīgas pilsētas tautas deputātu padomes deputātu, 1992. gadā kļuva par domes budžeta komisijas priekšsēdētāju.

1994. gada Latvijas pašvalību vēlēšanās M. Purgailis tika ievēlēts Rīgas domē no LNNK un Latvijas Zaļās partijas saraksta un deputāti viņu ievēlēja par Rīgas domes priekšsēdētāju. Šajā amatā bija līdz pašvaldību vēlēšanām 1997. gadā. Vēlēšanās viņu ievēlēja domē no LNNK saraksta. Vēlāk iesaistījies deputātu apvienībā "Centrs" un izslēgts no LNNK, piedalījās Nacionālās reformu partijas dibināšanā.

Līdztekus darbam Rīgas domē M. Purgailis ir bijis valdes loceklis Rīgas Brīvostā, padomes loceklis Latvijas Nacionālajā operā, padomes priekšsēdētājs AS "Rīgas Slimokase".

1998. gadā M. Purgailis iestājās Tautas partijā, bet 2000. gada oktobrī izstājās no tās un pārgāja uz partiju "Latvijas ceļš". 2001. gadā nesekmīgi kandidēja Rīgas domes vēlēšanās no "Latvijas Ceļa" saraksta. Tāpat netika ievēlēts arī 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās.

2006. gadā M. Purgailis kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no Latvijas Pirmās partijas un "Latvijas Ceļa" apvienības, taču arī toreiz ievēlēts netika.

Miris 2022. gada 26. septembrī.

## Atsauces
1. gads

**1. gads** bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā. Šis ir pirmais mūsu ēras gads, kā arī pirmais gads 1. gadsimtā un 1. tūkstošgadē.

Nosaukumu "AD 1" šim gadam izmanto kopš viduslaiku vidus, kad *[[Anno Domini]]* (AD) kalendāra laikmets kļuva par Eiropā izplatītāko gadu skaitīšanas metodi. Tas bija kristīgās ēras/kopējā laikmeta sākums. Iepriekšējais gads ir 1. gads pirms mūsu ēras jeb "1 BC"; šajā numerācijas shēmā nav 0. gada. *[[Anno Domini]]* sistēmu mūsu ēras 525. gadā izstrādāja Dionīsijs Mazais. Saskaņā ar viņa aprēķiniem, pagājis viens gads kopš Jēzus Kristus dzimšanas. Žoržs Deklerks savā darbā *Anno Domini* (2000) centās pierādīt, ka pēc Dionīsija Kristus dzimis šajā gadā, taču vairums speciālistu viņam nepiekrīt.

Romas impērijā mūsu ēras 1. gads zināms kā **Romas konsulu Cēzara un Paula gads**, kas nosaukts romiešu konsulu Gaja Cēzara un Lūcija Emīlija Paula vārdā, un retāk zināms kā **AUC 754** gads (sk. *[[ab urbe condita]]*).

## Notikumi

### Romas impērija
* Tiberijs Augusta norīkojumā apslāpē nemierus Ģermānijā (1—5). Tiek pakļautas šādas ciltis: brukteri, kannenifāti, hatuari, hasuari
* Gajs Cēzars un Lūcijs Emīlijs Pauls kļūst par konsuliem
* Rietumeiropā izmirst lauvas

### Āzija
* Ķīnā sākas Haņu dinastijas Juanši ēra
* Herajs kļūst par pirmo Kušānu valsts valdnieku (aptuvens laiks)

### Āfrika
* Uzplaukst Aksumas valsts mūsdienu Etiopijas un Eritrejas teritorijā (aptuvens laiks)

### Amerika
* Moksosa (mūsdienu Bolīvijā) vairs nav nozīmīgs Dienvidamerikas iedzīvotāju reliģiskais centrs (aptuvens laiks)

## 1. gads mākslā, kultūrā, zinātnē un ekonomikā
* Romā parādās zīds.
* Ovidijs saraksta poēmu *[[Metamorfozes]]*.
* Haifā tiek uzcelta pirmā mākslīgā kuģu piestātne atklātas jūras krastā.
* Ķīnā tiek ieviests budisms.

## Dzimuši
* Jūnijs Annejs Gallions (*Junius Annaeus Gallio*), Romas prokonsuls (miris 65. gadā)

## Miruši
* Žao Feijana (趙飛燕, *Zhao Feiyan*), Ķīnas imperatore sava vīra, kas Ķīnas imperatora Čena spiesta, izdara pašnāvību

## Skatīt arī
* Valstu vadītāji 1. gadā
2. gads

**2. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

Romas impērijā mūsu ēras 2. gads zināms kā **Romas konsulu Vinicija un Vara gads**, kas nosaukts romiešu konsulu Publija Vinicija un Alfena Vara vārdā, un retāk zināms kā **AUC 755** gads (sk. *[[ab urbe condita]]*).

## Notikumi

### Romas impērija
* Pēc Lūcija Cēzara nāves Līvija Druzilla pārliecina Oktaviānu ļaut viņas dēlam Tiberijam atgriezties Romā kā privātpersonai pēc sešus gadus ilga piespiedu izsūtījuma Rodā.
* Gajs Cēzars pie Eifratas tiekas ar Partas valdnieku Fraātu V. Tā vietā, lai iebruktu Partā, Gajs Cēzars noslēdz ar viņiem mieru; Parta atzīst romiešu pretenzijas uz Armēniju.

### Āfrika
* Mauretānijas valdnieks Juba II kā militārais padomnieks pievienojas Gajam Cēzaram Armēnijā. Šajā periodā viņš satika Jūdejas Aleksandra bijušo sievu Kapadokijas princesi Glafīru un iemīlējās viņā.

### Ķīna
* Vans Mans uzsāka personības paaugstināšanas programmu, atjaunojot marķīzu titulus bijušajiem imperatora prinčiem un ieviešot pensiju sistēmu pensionētiem ierēdņiem. Noteica ierobežojumus imperatora mātei, sievai Vei un Vei klana locekļiem.
* Pirmā tautas skaitīšana Ķīnā: valstī saskaitītas  saimniecības un  cilvēki.

### Pārējā pasaule
* Par Armēnijas valdnieku kļūst Ariobarzans II — Mīdijas valdnieks.

## Dzimuši
* Dens Ju (鄧禹, *Deng Yu*), Haņu dinastijas ģenerālis un valstsvīrs (miris 58. gadā)

## Miruši
* 20. augusts — Lūcijs Cēzars (*Lucius Caesar*), Markusa Vipsānija Agripas un Jūlijas Vecākās dēls, imperatora Augusta audžudēls (dzimis 17. gadā p.m.ē.)
3. gads

**3. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Augusta valdīšanas laiks tiek pagarināts par desmit gadiem.
* Augusts pieņem Gaju Cēzaru par savu audžudēlu cerībā, ka viņš kļūs par Augusta pēcteci. Gajs kļūst par prokonsulu un ar īpašu uzdevumu tiek nosūtīts uz Austrumiem.
* Lūcijs Ēliuss Lamija kļūst par Romas konsulu.
* Marks Valērijs Mesalla Mesalinuss kļūst par Romas konsulu.

### Pārējā pasaule
* Markomāņu valdnieks Marbods apvieno piecas ģermāņu ciltis (hermundurus, kvadus, langobardus, semnonus) savā valstī (Tīringene), tādējādi radot tiešus draudus Romas impērijai.

## Dzimuši
* Ban Biao — ķīniešu vēsturnieks (m. 54).
4. gads

**4. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* 26. jūnijs - Imperators Cēzars Augusts uzaicina Tiberiju uz Romu un pasludina Tiberiju par savu audžudēlu un pēcteci.
* Tiberijs kļūst par romiešu armijas komandieri Ģermānijā, šķērso Vēzeru.
* Tiberijs spiests pasludināt Germāniku par savu pēcteci.
* Tiberijs un valdnieks Segimers noslēdz neuzbrukšanas un draudzības paktu starp Romas impēriju un čeruski - ģermāņu cilti. Segimera dēli Armīnijs un Flavuss ieņem augsts amatus romiešu armijā.

### Pārējā pasaule
* Partas valdnieku pāris Frātaks un Musa tiek nogalināti, Partas kronis tiek Orodesam III.
* Korejas valstī Sillā pie varas nāk Namhae Čačaungs.

## 4. gads kultūrā un ekonomikā
* Damaskas Nikolass pabeidz darbu pie 14. sējumus lielās *[[Pasaules vēsture]]s*.

## Dzimuši
* Kolumella — romiešu rakstnieks (m. 70).
* Gogurijeo Daemuzins — Gogurijeo valdnieks (m. 44).

## Miruši
* 21. februāris - Gajs Cēzars — Markusa Vipsānija Agripas un Jūlijas Vecākās dēls, nozīmētais imperatora Augusta pēctecis.
* Baks Hieokgeose — pirmais Sillas (Koreja) valdnieks.
* Frātaks un Musa — Partas valdnieki.
5. gads

**5. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Romas impērija
* Romas impērija atzīst Katuvellauni karali Kunobelinusu par Britānijas karali.
* Ģermāņu ciltis — kimbri un haridi nosūta uz Romu savus vēstniekus.
* Tiberijs pie Elbas ietekas sakauj langobardus, iekaro Iekšējo Ģermāniju.
* Germāniks apprec Agripīnu Vecāko.
* Poliains Maratoniuss kļūst par Atēnu arhonu.

## Dzimuši
* (?) Svētais Pāvils — apustulis, Jēzus māceklis (m. 64 vai 67).
* Jūlija — Jūlija Cēzara Drūzusa un Livillas meita (m. 43).
* Mauritānijas Druzilla.
* Ruzi Jings — Ķīnas imperators (m. 25).
* Jin Lihua — Ķīnas imperatore (m. 64).

## Miruši
* Gajs Asīnijs Pollio — romiešu orators, dzejnieks un vēsturnieks (dz. 76/75 pmē).
* Pings — Ķīnas imperators (dz. 14 pmē).
Gundars Bojārs

**Gundars Bojārs** (dzimis ) ir Latvijas politiķis un uzņēmējs. 1992. gadā beidzis LU Starptautisko attiecību institūtu starptautisko ekonomisko attiecību un tiesību specialitātē. Ilggadējā LSDSP priekšsēdētāja un LU SAI direktora Jura Bojāra dēls.

Savulaik bijis Liepājas domes deputāts no LSDSP saraksta, 7. Saeimas deputāts, tās priekšsēdētāja Jāņa Straumes biedrs. 2001. gadā ievēlēts Rīgas domē, kļuva par tās priekšsēdētāju un Rīgas Brīvostas pārvaldes priekšsēdētāju. 2005. gadā no jauna ievēlēts Rīgas domē, taču amatus zaudējis. Tajā pašā gadā bijis LSDSP ģenerālsekretārs. 2006. gada decembrī apturēja darbību LSDSP. 2007. gada janvārī pievienojās LPP frakcijai. 2009. gada Rīgas domes vēlēšanās izvirzīts deputāta krēslam no LPP/LC saraksta, tomēr nav ievēlēts.

2017. gada pašvaldību vēlēšanās Bojārs tika ievēlēts Ādažu novada domē, kandidējot no Latvijas Zaļās partijas saraksta ar pirmo numuru. Šobrīd viņš ir arī uzņēmumu SIA “Vestafume TLG” izpilddirektors, SIA “Moonberry Frost” valdes loceklis un biedrības “Ataru iedzīvotāju biedrība” valdes loceklis.

## Atsauces
Aivars Aksenoks

**Aivars Aksenoks** (dzimis ) ir Latvijas politiķis un valsts kapitālsabiedrības vadītājs. Bijušais Latvijas tieslietu ministrs un Rīgas domes priekšsēdētājs (pārstāvot partiju "Jaunais laiks"). Pašlaik Nacionālās apvienības biedrs

## Dzīvesgājums
Dzimis 1961. gadā Rīgā Raimonda Gunāra Aksenenoka-Aksenoka un izmeklētājas Ritas Aksenokas ģimenē. Mācījās Rīgas 1. vidusskolā. Studēja Rīgas Politehniskā institūta Mehānikas un mašīnbūves fakultātē, ieguva automobiļu un automobiļu saimniecības specialitāti (1984). Latvijas PSR laikā bija Komunistiskās partijas biedrs. Lai gan Aksenoks uzskata, ka izbeidza darbību partijā jau 1989. gadā, jo beidza maksāt biedra naudu, oficiālu iesniegumu par izstāšanos iesniedza 1991. gadā.

Bija CSDD Rīgas nodaļas priekšnieks. Līdztekus studēja Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, ko absolvēja 2003. gadā.

No 2002. līdz 2004. gadam bija tieslietu ministrs E. Repšes valdībā. Kopš 2005. gada — Rīgas domes priekšsēdētājs un Rīgas brīvostas pārvaldes valdes loceklis. Pirmoreiz Rīgas domes vēsturē 2007. gadā atlaists no domes priekšsēdētāja amata. 2008. gada sākumā izstājās no JL, bet tā paša gada  pievienojās TB/LNNK.

2009. gada oktobrī Aksenoks kļuva par Rīgas Motormuzeja direktoru, 2018. gadā par CSDD valdes locekli.

## Atsauces
6. gads

**6. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Romas impērija
* Jūdeja un Moesija kļūst par Romas impērijas provincēm.
* Augusts izveido īpašu kasi — *aerarium militare*. No tās tiek izmaksātas prēmijas leģionu veterāniem.
* Pannonieši, dalmācieši un citas Ilīrijas ciltis sāk sacelšanos (Pannonijas sacelšanās). Tiberijam izdodas to apspiest tikai pēc smagas, trīs gadus ilgas kampaņas.
* Tagadējā Vīsbādenē sāk būvēt romiešu cietoksni.
* Kvirīnijs Jūdejā veic tautas skaitīšanu, kas noved pie tautas sacelšanās šajā provincē, kuru vada Jūda Galilejietis un atbalsta farizejs Sadoks. Sacelšanās tiek apspiesta un dumpiniekus sit krustā. Tas savukārt rada zealotu kustību, kuri uzskata Dievu par savu vienīgo kungu.
* Pārtikas trūkums Romā. Augusts divkāršo pilsētniekiem piešķiramo graudu devu.

### Pārējā pasaule
* Marobods kļūst par markomāņu valdnieku.
* Par Ķīnas imperatoru kļūst Ru Zi Jings (Haņu dinastija).
* Politisku amatu kandidātiem Ķīnā jāliek ierēdņu eksāmeni.

## 6. gads kultūrā un ekonomikā
* Romā tiek uzsākta Konkordijas tempļa celtniecība, pabeigta 10. gadā.

## Dzimuši
* (?) Jēzus Kristus — no vairākiem variantiem pēdējais iespējamais — saskaņā ar Kvirīnija veikto tautas skaitīšanu šajā gadā.
* Nērons Cēzars — Germānika un Agripīnas Vecākās dēls (m. 30).
* Milonija Cezonija — Romas imperatore (m. 41).

## Miruši
* Kleopatra Selēne (II) — ēģiptiešu Kirenaikas un Lībijas valdniece (dz. 40 pmē.).
* Orodess III — īslaicīgs Partas imperators.
7. gads

**7. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Turpinās Pannonijas sacelšanās.
* Augusts atceļ no amata Jūdejas etnarhu Hērodu Arhelausu.
* Publijs Kvinktīlijs Varuss kļūst par Ģermānijas pārvaldnieku. Starp Reinu un Elbu tiek veidota Ģermānijas province, notiek tautas skaitīšana, nodokļu iekasēšana, kareivju vervēšana, kas izsauc ģermāņos neapmierinātību.

### Pārējā pasaule
* Par Partas valdnieku kļūst Vonons I (Arsacīdu dinastija).

## 7. gads kultūrā un ekonomikā
* Strabons uzraksta *Ģeogrāfiju* (daži uzskata, ka ap 18. gadu).

## Dzimuši
* Drūzs Cēzars — Germānika un Agripīnas Vecākās dēls (m. 33).
* Gnejs Domīcijs Korbulo — Romas ģenerālis (m. 67).

## Miruši
* Atēnodors Kānanīts — filozofs - stoiķis (dz. 74 pmē.).
Elviss Želubovskis

**Elviss Želubovskis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu hokejists, uzbrucējs. 2026. gadā viņš spēlē Latvijas hokeja līgas komandā HK Mogo, vienlaikus ir arī kluba menedžeris.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Želubovskis uzsāka 2003. gadā, kad spēlēja Latvijas hokeja līgas kluba Rīgas "Prizma" rindās. Tās sastāvā viņš piedalījās arī Latvijas U-18 čempionātā. 2004.-2005 sezonā Želubovskis spēlēja SK Rīga 20 sastāvā, bet 2005.-2006. sezonā — HK Rīga 2000 sastāvā spēlēja gan Latvijas, gan Baltkrievijas čempionātos, kļūstot par Latvijas čempionu. 2006-07 sezonā Želubovskis atgriezās SK Rīga 20 kluba rindās.

2015. gadā kopā ar HK Mogo izcīnīja Latvijas čempiona titulu. 2016.—2017. gada sezonu noslēdza kā Latvijas čempionāta rezultatīvākais spēlētājs. 2019. gadā vēlreiz kļuva par Latvijas čempionu. 2023. gada 9. februārī guva savus 236. vārtus Latvijas čempionātā, tādējādi apsteidzot Māri Drelingu un kļūstot par visu laiku labāko vārtu guvēju turnīra vēsturē. 2026. gada martā E. Želubovskis sasniedza 595 punktu robežu un kļuva par visu laiku rezultatīvāko Latvijas hokeja meistarsacīkšu spēlētāju, arī skaitot kopā vārtus un piespēles.

Latvijas izlases sastāvā viņš aizvadījis desmit spēles, junioru vecumā piedalījies arī divos Pasaules čempionātos U-18 jauniešiem, kā arī 2006. gada Pasaules čempionātā junioriem, kopā 16 spēlēs gūstot 8 vārtus un izdarot 2 rezultatīvas piespēles.

## Karjeras statistika

### Klubu statistika

### Izlases statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Rolands Aļukonis

**Rolands Aļukonis** (; dzimis ) ir lietuviešu hokejists, aizsargs. Visu savu profesionālā spēlētāja karjeru (sākot ar 1997. gadu) viņš aizvadījis Lietuvas spēcīgākajā klubā SC Energija, kurā spēlē arī pašlaik. Vienīgi 2005.—06. gada sezonu viņš aizvadīja Latvijas klubā HK Liepājas Metalurgs. 2006.—07. gada sezonā bija Latvijas hokeja līgas rezultatīvākais aizsargs. Lietuvas izlases sastāvā piedalījies 16 Pasaules čempionātos.

## Karjeras statistika

## Spēles izlasē

## Ārējās saites
Latvijas Republikas labklājības ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s labklājības ministri**, kas ir Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi kopš 1925. gada, kad **[[Latvijas Republikas darba ministru uzskaitījums|darba ministra]]** amatu pārveidoja par **tautas labklājības ministra** amatu, kurš pastāvēja līdz 1940. gadam. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas, līdz 1991. gadam, Labklājības ministra amata nosaukums bija **[[Latvijas Republikas sociālās nodrošināšanas ministru uzskaitījums|sociālās nodrošināšanas ministrs]]**. Politiskā līmenī vada Labklājības ministriju.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918 — 1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Ārējās saites
* Labklājības ministrija
Latvijas Republikas satiksmes ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s satiksmes ministri** ir Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi kopš 1918. gada. Politiskā līmenī vada Satiksmes ministriju.

No  līdz  amata nosaukums bija **Latvijas Republikas satiksmes un darbu ministrs**.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918 — 1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1990 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Ārējās saites
* Satiksmes ministrija
Simfoniskais metāls

**Simfoniskais metāls** ir smagā metāla un simfoniskās mūzikas apvienojums. Kā vienu no labākajiem metāla un simfoniskā orķestra kopdarbiem var minēt *[[Metallica]]* un *[[San Francisco Symphony Orchestra]]*.

Vēl nozīmīgas un spēcīgas simfoniskā metāla grupas ir Nightwish, Apocalyptica, Therion, Epica, Xandria, After Forever, Sirenia, Leaves' Eyes, Tristania, Lacuna Coil, Season's End u.c.
Latvijas Republikas zemkopības ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s zemkopības ministri**, kas ir Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Šis amats tika izveidots 1918. gadā, kad Latvija pasludināja neatkarību no Krievijas Impērijas. No 1990. līdz 1993. gadam amata nosaukums bija **lauksaimniecības ministrs**. Politiskā līmenī vada Zemkopības ministriju.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918 — 1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Ārējās saites
* Zemkopības ministrija
Impresionisma literatūra

Jēdziens **impresionisma literatūra** ir visai neskaidrs. Jēdzienu "impresionisms" mēdz attiecināt uz dažādu 19.gs. nogales un 20.gs. sākuma rakstnieku literāro darbību. Par impresionistiem dažkārt mēdz uzskatīt vairākus franču un angļu simbolisma dzejniekus (Stefanu Malarmē, Arturu Rembo, Polu Verlēnu, Oskaru Vaildu, Arturu Saimonsu). Lielākoties impresionisti bija dzejnieki, taču par impresionistisku dažkārt dēvē arī modernisma prozu, kas gandrīz pilnībā pievēršas tikai varoņu iekšējās dzīves atklāsmei (Marsels Prusts, Virdžīnija Vulfa u.c.).

Tiek uzskatīts, ka viens no impresionisma literatūrā avotiem ir naturālisms: tam - tāpat kā impresionismam - raksturīga pievēršanās detaļām, un, attēlojot fizisko pasauli, gan naturālisms, gan impresionisms bieži vien tiecas to savā ziņā kopēt. Taču impresionisma literatūra ir daudz lielākā mērā subjektīva: pasaule impresionisma literatūrā tiek attēlota nevis tāda, kāda tā it kā ir, bet gan tāda, kāda tā tiek uztverta. Impresionisma literatūra ir iespaidu literatūra - šie iespaidi var būt gan iekšēji (psiholoģiski), gan ārēji. Impresionisma dzeja tiek uzskatīta gan par pamatā romantismam (vai jaunromantismam) piederīgu modernisma priekšteci, gan arī par modernisma sastāvdaļu.

## Saites

* Impresionisms
* Modernisms
8. gads

**8. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* 3. augusts — Romiešu ģenerālis Tiberijs sakauj dalmāciešus pie Batinusas upes.
* Trimdā tiek izsūtīta Vipsānija Jūlija.
* Dzejnieks Ovidijs tiek izraidīts no Romas un izsūtīts uz Melnās jūras piekrasti netālu no Tomisas (mūsdienu Konstanca).

### Pārējā pasaule
* 29. augusts — ar šo dienu sākas gadu skaitīšana pēc etiopu kalendāra.
* Sākas Ķīnas Haņu dinastijas Čuši ēra.
* Vans Mans sagrābj varu Ķīnā un nodibina īslaicīgo Sjiņu dinastiju.

## Miruši
* Markuss Valērijs Mesalla Korvinuss — Romas ģenerālis (dz. 64. gads p.m.ē.).
9. gads

**9. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Pēc sacelšanās apspiešanas Ilīrija kļūst par Romas provinci.
* Pēc romiešu armijas (trīs leģionu) sakāves Teitoburgas meža kaujā Reina kļūst par robežu starp latīniski un ģermāņu valodās runājošām pasaulēm.
* Katuvellauni uzbrūk trinovantiem un ieņem Kamulodunu (Britānija).
* Lai veicinātu dzimstību tiek pieņemts īpašs likums (*lex Papia Poppaea*), kas aizliedz celibātu un bezbērnu attiecības.
* Pēc Pannonijas un Ilīrijas pakļaušanas un sakāves Ģermānijā, Romas valsts finanšu situācija kļūst kritiska. Tiek ieviesti divi jauni nodokļi — 5% nodoklis mantojumam un 1% nodoklis par pirkšanas — pārdošanas operācijām.

## Dzimuši
* 17. novembris — Vespasiāns (*Vespasianus*), Romas imperators (miris 79. gadā)

## Miruši
* Publijs Kvintīlijs Vārs (*Publius Quinctilius Varus*) — romiešu politiķis un karavadonis (dzimis 46. gadā p.m.ē.)
12. gads

**12. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Anniuss Rufuss (*Annius Rufus*) tiek nozīmēts par Jūdejas prefektu.
* Romas konsuli šajā gadā ir Germāniks (*Germanicus Julius Caesar*) un Gajs Fontejs Kapito (*Gaius Fonteius Capito*).
* Kvirīnijs (*Publius Sulpicius Quirinius*) atgriežas no Jūdejas un kļūst par Tiberija padomnieku.

## 12. gads kultūrā un ekonomikā
* Ovidijs izsūtījumā pie Melnās jūras saraksta Fastijus.

## Dzimuši
* 31. augusts - Kaligula (*Gaius Julius Caesar Augustus Germanicus*) — Romas imperators.
13. gads

**13. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā, bet pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Pēc Ģermānijas ieņemšanas Tiberijs veic triumfa gājienu cauri Romai.
* Aureuss — romiešu zelta monētas kļūst par starptautisku norēķinu līdzekli.

## 13. gads kultūrā un ekonomikā
* Strabons publicē savus uzskatus par Zemes formu.
14. gads

**14. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Romas imperators Augusts mirst un tiek pasludināts par dievu.
* Tiberijs Klaudijs Nērons pēc sava patēva Augusta nāves kļūst par Romas imperatoru.
* Pēc Augusta nāves Reinas leģioni saceļ dumpi. Germāniks un Drūzs to apspiež.
* Germāniks kļūst par Romas karaspēku komandieri Ģermānijā un uzsāk kampaņu, kas beidzas 16.
* Tautas skaitīšanas rezultāti — Romas impērijā ir 4 973 000 pilsoņi.	

### Pārējā pasaule
* Ķīnas Ksinu dinastijas tjanfengu ēras pirmais gads.
* Ķīnā bads. Daļa pilsoņu pievēršas kanibālismam.

## Miruši
* 19. augusts — Romas imperators Augusts (dz. 63 pmē.)
* Vitrūvijs - Romas arhitekts un rakstnieks (dz. ap 55 pmē.)
* Jūlija Vecākā - Romas imperatora Augusta meita
* Postumuss Agripa - Romas imperatora Augusta mazdēls
15. gads

**15. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Valērijs Grats tiek nozīmēts par Jūdejas prefektu.
* Tiek dibināta Emona (tagadējā Ļubļana).
* Teitoburgas mežā notiek Germānika un Armīnija karaspēku kauja, kurā neviens neuzvar.
* Valsts ierēdņu izvēles Romā tiesības no tautas pārņem imperators un Senāts.

## 15. gads kultūrā un ekonomikā
* Damaskas Nikolajs publicē Romas imperatora Augusta biogrāfiju.
* Romiešu literatūrā sākas „sudraba laikmets” (līdz 117. gadam).

## Dzimuši
* 24. augusts — Vitellijs, Romas imperators (m. 69.)
* 6. novembris — Agripīna Jaunākā, Romas imperatora Klaudija sieva, Nerona māte, Ķelnes dibinātāja (mirusi 59. g.).
11. gads

**11. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Augusts atsakās no sava plāna izveidot nocietinājumu līniju gar Elbu un tā vietā turpina nocietināt līnijas gar Reinu un Donavu.

### Pārējā pasaule
* Artabanuss III (Arsacīdu dinastija) pēc Vonona gāšanas kļūst par Partas valdnieku.
* Satakarni kļūst par Andhras impērijas (Indija) valdnieku (11 — 29).
* Huanhes ieteka (Ķīna) pārvietojas uz dienvidiem un šajā novadā atsākas regulāri plūdi. Tiek izolēta Šantuna, šie notikumi ievada Ķīnas pagrimumu, tās politisko un demogrāfisko sabrukumu.

## Miruši
* Markuss Antistiuss Labeo — romiešu jurists.
10. gads

**10. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

### Romas impērija
* Baktrijā beidzas Grieķu dinastija.
* Illirija tiek sadalīta Augšējā Illirijā (Dalmācija) un Lejas Illirijā (Pannonija — mūsdienu Ungārija).
* Ceturtais Tiberija karagājiens pret ģermāņiem. Būtībā tiek pastiprināti romiešu nocietinājumi gar Reinas fronti.

## 10. gads kultūrā un ekonomikā
* 16. janvāris — Romā tiek pabeigta Konkordijas tempļa celtniecība.

## Dzimušie
* Hērons — grieķu inženieris (m. ap 70).
* Svētais Pēteris — viens no Jēzus Kristus mācekļiem un pirmais pāvests (m. ap 64).

## Mirušie
* Didimuss Halcenteruss — grieķu zinātnieks un gramatiķis (dz. ap 63 pmē.)
* Hillēls — ebreju likumu zinātājs (dzimis ap 75 pmē.)
16. gads

**16. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Germānika komandēta 90 000 vīru armija sakauj Armīniusa karaspēku kaujā pie Idistavīzo, sagūsta viņa sievu Tusneldu un atgūst agrākās kaujās zaudētos karogus. Ar šo kampaņu beidzas romiešu mēģinājumi tālāk pakļaut Ģermāniju.
* Norikāņi apvienojas ar pannoniešiem un mēģina iekarot Istriju, tos sakauj Publijs Sīlijs, Illirijas prokonsuls.
* Lugdunuma (mūsdienu Liona) kļūst par trīs jaunradīto Gallijas pārvaldes rajonu centrālo pārvaldes punktu.

## 16. gads kultūrā un ekonomikā
* Tiek izdotas Ovidija *Vēstules no Ponta*.

## Dzimuši
* 16. septembris — Druzilla, Germānika un Agripīnas Vecākās meita (m. 38.)
* 16. septembris — Samuals Jare, Britānijas druīds, Romas imperatora palīgs no 100. līdz 126. gadam.

## Miruši
* Skribonija (iespējamais miršanas gads) — imperatora Augusta otrā sieva, un Jūlijas Vecākās māte.
18. gads

**18. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Germāniks nodarbojas ar romiešu varas nostiprināšanu Kapadokijā.
* Āfrikā tiek iznīcināta romiešu leģiona apakšvienība (*vexillation*).
* Ģermāņu vadonis Armīnijs sakauj markomāņus.
* Kajafa kļūst par Jeruzalemes augsto priesteri.

### Pārējā pasaule
* Indijā kontroli pār Taksilu pārņem indopartieši

## Miruši
* Ovidijs (Publijs Ovidijs Naso) — romiešu dzejnieks (iespējams, miris 17. gadā).
17. gads

**17. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Germāniks vada militārās kampaņas Austrumos.
* Kapadokija (mūsdienu Turcijā) kļūst par Romas impērijas provinci.

### Pārējā pasaule
* Ģermānijā sākas pilsoņu karš. Markomāņi Marboda vadībā uzsāk karu pret Armīnija vadītajiem čeruskiem cerībā, ka viņus atbalstīs Romas impērija.
* Zemestrīce pilnībā izposta Efesu Mazāzijā.

## 17. gads kultūrā un ekonomikā
* Tits Līvijs publicē *[[Ab Urbe condita]]* (*Romas vēsture kopš tās dibināšanas*) 142 sējumos.

## Dzimuši
* 25. janvāris — Mesalīna (*Messalina*), romiešu imperatore (mirusi 48. gadā)

## Miruši
* Ovidijs (Publijs Ovidijs Naso) — romiešu dzejnieks (dzimis 43. p.m.ē.).
* Tits Līvijs — romiešu vēsturnieks (dzimis 59. p.m.ē.)
* Gajs Jūlijs Higīnuss — romiešu vēsturnieks.
Adrasteja (pavadonis)

**Adrasteja**, arī **Adrāsteja** (grieķu *Αδράστεια*) — viens no Jupitera pavadoņiem, otrs Jupiteram tuvākais pavadonis (pēc Metīdas); Adrastejas orbīta ir ļoti tuva Metīdas orbītai. Adrasteja tiek pieskaitīta Amaltejas grupas jeb iekšējiem pavadoņiem un ir mazākais šīs grupas pavadonis.

## Atklāšana un nosaukums
Adrasteju atklāja amerikāņu astronomi Deivids Dževids un Edvards Danielsons 1979. gada 8. jūlijā seansa laikā ar starpplanētu zondi „Voyager-2”, nosaucot to S/1979 J1 (pirmais dabiskais pavadonis, kas atklāts no starpplanētu zondes). 1983. gadā pavadonis tika nosaukts par Adrasteju, mitoloģiskas dievietes vārdā, kura lēma cilvēku likteņus (atmaksu un atriebību). Adrasteja bija Jupitera un Anankes meita.

## Apraksts un fiziskais raksturojums
Adrastejas orbīta atrodas Jupitera gredzenu sistēmā, galvenā gredzena ārējā malā, un meteorītu triecienu rezultātā zaudējot savu masu, piegādā materiālu šim gredzenam. Pie tam Adrasteja atrodas Roša robežas ietvaros, kad Jupitera paisuma spēki ir tik lieli, ka atrauj vielu no pavadoņa, kura gravitācijas spēks vairs nespēj to noturēt. Rezultātā Adrasteja ar laiku pārstās eksistēt, pavadoņa vielai pārejot Jupitera gredzenos.

Adrastejas izmēri ir 26x20x16 km. Pavadoņa blīvums 4,5 g/cm3 liek domāt, ka tas sastāv pārsvarā no silikātiežiem ar ūdens ledus piejaukumu. Adrastejas virsma ir samērā tumša (albedo 0,05, t.i. no pavadoņa atstarojas tikai 5% no saules gaismas), tāpēc redzamais zvaigžņu lielums uz Zemes ir tikai 18,7 m.

## Atsauces

## Ārējās saites
19. gads

**19. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Markomāņu valdnieku Marbodu no troņa gāž Katvalda. Līdz Marka Aurēlija vadīšanas laikam ģermāņu ciltis vairs nerada nopietnus draudus Romai.
* Izcilais romiešu ģenerālis, Reinas leģionu pavēlnieks Jūlijs Cēzars Germāniks 33. gadu vecumā Antiohijā tiek noindēts. Mirstot viņš apsūdz savā nāvē Pizo, Sīrijas pārvaldnieku.
* Agripīna Vecākā apsūdz Pizo sava vīra - Germānika slepkavībā. Piso Romā izdara pašnāvību.
* Tiberijs izraida no Romas ēģiptiešus, kā arī deportē 4 000 ebrejus no Sicīlijas.

### Pārējā pasaule
* Gondofars kļūst par pirmās Indo-partiešu valsts valdnieku (citi autori norāda, ka tas noticis vēlāk).

## Dzimuši
* Tiberijs Gemelluss - Tiberija mazdēls.

## Miruši
* 10. oktobris - Germāniks — romiešu ģenerālis.
* Vonons I — bijušais Partas valdnieks.
Cannibal Corpse

***Cannibal Corpse*** () ir 1988. gadā izveidota nāves metāla mūzikas grupa no ASV, kas pazīstama ar vardarbīgiem dziesmu tekstiem un albumu vāciņiem.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi
* *Eaten Back to Life* (1990)
* *Butchered at Birth* (1991)
* *Tomb of the Mutilated* (1992)
* *Hammer Smashed Face* (1993)
* *The Bleeding* (1994)
* *Vile* (1996)
* *Gallery of Suicide* (1998)
* *Bloodthirst* (1999)
* *Gore Obsessed* (2001)
* *Worm Infested* (2002)
* *15 Year Killing Spree* (2003)
* *The Wretched Spawn* (2004)
* *The Wretched Spawn & Worm Infested: Limited Edition* (2004)
* *Kill* (2006)
* *Evisceration Plague* (2009)
* *Torture* (2012)
* *A Skeletal Domain* (2014)
* *Red Before Black* (2017)
**Violence Unimagined* (2021)
*Chaos Horrific (2023)

### Koncertieraksti
* *Live Cannibalism* (2000)
* *Global Evisceration* (2011)
* *Torturing and Eviscerating Live* (2013)

## Videogrāfija
* *Monolith of Death Tour 96-97* (1997, VHS)
* *Live Cannibalism* (2000, VHS/DVD)
* *Centuries of Torment: The First 20 Years* (2008)
* *Global Evisceration* (2011, DVD)

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
20. gads

**20. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi

### Romas impērija
* Hērods Antipass pie Galilejas jūras dibina Tiberijas, kas nosauktas Tiberija vārdā.
* Galba kļūst par Romas pretoru.

### Pārējā pasaule
* Ķīnas Hinu dinastijas pirmais *Dihuang* ēras gads.

## 20. gads kultūrā un ekonomikā
* Aleksandrijas Filons norāda, ka filozofija ir teoloģijas kalpone.
* Vitrūvijs definē skaņu kā gaisa kustību koncentriskos viļņos.

## Miruši
* Hillels Vecākais — Talmūda pētnieks. Viņa Talmūda izpētes skola ir atstājusi salīdzinoši vislielāko ietekmi.
* Vipsānija Agripīna — Gaja Asīnija Gallusa sieva un agrākā Tiberija sieva.
21. gads

**21. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Tiberijs ceturto reizi ir Romas konsuls.
* Āfrikā sākas Takfarīna (numīdiešu vadonis) vadīta sacelšanās.
* Romieši tagadējās Slovākijas dienvidu daļā izveido bufervalsti ģermāņu cilts - kvadi cilts teritorijā.
* Kvirinālā tiek celtas barakas pretoriešu gvardei.
* Gallijā notiek pēdējā sacelšanās pret romiešiem — pie Luāras saceļas andekaveri un turoni, viņus sakauj Gajs Sīliuss.

## 21. gads kultūrā un ekonomikā
* Romā sāk ražot metāla rakstāmrīkus.

## Miruši
* Pūblijs Sulpīcijs Kvirīnijs — romiešu Sīrijas pārvaldnieks.
* Armīnijs — ģermāņu (čerusku) valdnieks, kurš sakāva trīs romiešu leģionus Teitoburgas meža kaujā.
22. gads

**22. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir Decims Hatērijs Agripa (*Decimus Haterius Agrippa*) un Gajs Sulpīcijs Galba (*Gaius Sulpicius Galba*).
* Gallijā Romas impērijas likumi aizstāj ķeltu tradīcijas.

### Pārējā pasaule
* Ķīnā sākas vēlā Haņu dinastija (citi autori — 23. gadā).

## Miruši
* Jūnija Tertija (*Junia Tertia*, vai *Tertulla*), Gaja Kasija Longīna (*Gaius Cassius Longinus*) sieva, Marka Jūnija Bruta (*Marcus Junius Brutus*) pusmāsa.
23. gads

**23. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir Gajs Asīnijs Polio (*Gaius Asinius Pollio*) un Gajs Antistijs Vets (*Gaius Antistius Vetus*).
* Romas imperatora Tiberija dēla Jūlija Cēzara Druza nāve. Pēc tam viņš zaudē interesi par valsts pārvaldi un pievēršas izpriecām.
* Ēlijs Sejāns (*Lucius Aelius Seianus*) iegūst ietekmi pār Senātu un Tiberiju pēc Jūlija Cēzara Druza nāves.

### Pārējā pasaule
* Jūnijs — Kunjanas kauja (Ķīna). Pēc 2 mēnešus ilga aplenkuma 9000 Liū Khuana vadītie dumpinieki sakauj 450 000 vīru lielo Vangmanga karaspēku. Liū Khuans, Haņu dinastijas karaliskās ģimenes pēctecis un Haņu dinastijas opozīcijas vadonis pasludina sevi par imperatoru.

## 23. gads kultūrā un ekonomikā
* Grieķu ģeogrāfs Strabons publicē savu darbu *"Ģeogrāfija"* 17 grāmatās. Šajā darbā aprakstīta tā laika romiešiem un grieķiem pazīstamā pasaule. Šis ir vienīgais šāda veida darbs, kas gandrīz pilnībā saglabājies līdz mūsdienām no antīkiem laikiem.

## Dzimuši
* Plīnijs Vecākais — Senās Romas zinātnieks un rakstnieks (miris 79. gadā).

## Miruši
* 14. septembris - Jūlijs Cēzars Druzs (*Drusus Julius Caesar*), Romas imperatora Tiberija dēls, noindēts (dzimis 13 p.m.ē.).
* 6. oktobris - Vangmangs, Ķīnas Haņu dinastijas imperators (dzimis 45 p.m.ē.).
* Juba II, Numīdijas, vēlāk Mauretānijas karalis (dzimis 50. p.m.ē.).
24. gads

**24. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir:
** no janvāra līdz jūnijam — Servijs Kornēlijs Cetegs  (*Servius Cornelius Cethegus*) un Lūcijs Visēlijs Varons (*Lucius Visellius Varro*);
** no jūlija līdz decembrim — Gajs Kalpurnijs Aviola (*Gaius Calpurnius Aviola*) un Publijs Kornēlijs Lentuls Scipions (*Publius Cornelius Lentulus Scipio*).
* Romas impērijas karš pret Numīdiju un Mauretāniju beidzas ar to aneksiju.
* Tiek apspiests Takfarīnu dumpis Ziemeļāfrikā.
* Šarmīds kļūst par Atēnu arhonu.
* Tiberijs dāvina 2 miljonus sesterciju vestālietei Kornēlijai. Šis ir raksturīgs piemērs tam, ka vestālietes bieži saņēma liela mēroga ziedojumus no Romas imperatoriem.

### Pārējā pasaule
* Vienā no Korejas valstīm — Sillā pie varas nāk karalis Juri.
* Kartāgā beidzas Masinisas dinastija.

### Kristietība
* Filons no Aleksandrijas (*Philo*) deklarē, ka Vecā Derība ir Dieva mūžīgais likums.

## Miruši
* Strabons, grieķu ģeogrāfs (nereti tiek norādīti arī citi iespējamie miršanas gadi).
* Namhae — Sillas valdnieks (Koreja).

## Piezīmes
25. gads

**25. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir Koss Kornēlijs Lentuls (*Cossus Cornelius Lentulus*) un Marks Asīnijs Agripa (*Marcus Asinius Agrippa*).
* Tiberijs atrisina strīdu starp Mesēniju un Spartu, piešķirot Taigetas kalna daļu Mesēnijai.

### Pārējā pasaule
* Luojaņa (Ķīna) kļūst par Austrumu Haņu dinastijas galvaspilsētu.
* Ķīnā sākas Haņu dinastijas *džiangvu* ēra, kas ilgst līdz 56. gadam.

## 25. gads kultūrā un ekonomikā
* Pomponijs Mela apraksta klimatisko zonu sistēmu.

## Dzimuši
* Gajs Jūlijs Civils (*Gaius Julius Civilis*) — ģermāņu cilšu vadonis.

## Miruši
* Auls Kremūcijs Korduss (*Aulus Cremutius Cordus*) - romiešu vēsturnieks (dzimšanas gads nezināms).
26. gads

**26. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir Gnejs Kornēlijs Lentuls Getūliks (*Gnaeus Cornelius Lentulus Gaetulicus*) un Gajs Kalvīzijs Sabīns (*Gaius Calvisius Sabinus*).
* Poncijs Pilāts tiek iecelts par Jūdejas prefektu.
* Romas imperators Tiberijs pārceļas uz Kapri salu, atstājot pretoriešu prefektu Sejānu par Romas un visas impērijas pārvaldnieku.

## Miruši
* Iespējamā Jēzus krustā sišana
27. gads

**27. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir Lūcijs Kalpurnijs Pizons (*Lucius Calpurnius Piso*) un Marks Licīnijs Krass Frugijs (*Marcus Licinius Crassus Frugi*).
* Ugunsgrēks Romā.
* Fidēnā (*Fidenae*) sabrūk nepareizi uzcelts amfiteātris. No 50 000 klātesošajiem iet bojā ap 20 000 skatītāju.

## 27. gads kultūrā un ekonomikā
* No Āzijas Romā tiek ievestas aprikozes.
* Rimini pilsētā par godu imperatoram Oktaviānam Augustam tiek uzcelta Triumfa arka.

## Dzimuši
* Agripa II (*Marcus Julius Agrippa*, jeb *Agrippa II*), Hēroda karaliskās dzimtas pēctecis, Jeruzalemes tempļa pārraugs.
* Petronijs (*Gaius Petronius Arbiter*), romiešu rakstnieks (miris 66. gadā).
* Vangčongs, ķīniešu filozofs (miris 97. gadā)
28. gads

**28. gads** bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir Gajs Apijs Jūnijs Silāns (*Gaius Appius Iunius Silanus*) un Publijs Silijs Nerva (*Publius Silius Nerva*)
* Frīzu sacelšanās pret romiešiem. Līdz tam romiešiem labvēlīgo frīzu sacelšanās iemesls — nežēlība, ar kādu tiek ievāktas nodevas (liellopu ādas).

### Pārējā pasaule
* Par Pekčes, vienas no Trīs Korejas karaļvalstīm, valdnieku kļūst Daru.

## Dzimuši
* Mings (jeb *Mindi*), Ķīnas imperators no Haņu dinastijas (miris 75. gadā).

## Miruši
* Ondži, Pekčes, vienas no Trīs Korejas karaļvalstīm, valdnieks.
29. gads

**29. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās pirmdienā.

## Notikumi
### Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir:
** no janvāra līdz jūnijam — Gajs Fūfijs Gemins (*Gaius Fufius Geminus*) un Lūcijs Rubēlijs Gemins (*Lucius Rubellius Geminus*);
** no jūlija līdz decembrim — Auls Plautijs (*Aulus Plautius*) un Lūcijs Nonijs Asprēns (*Lucius Nonius Asprenas*).
* Romieši apspiež frīzu sacelšanos.
* Romieši ieņem Sofiju.
* Sejāns izsūta Agripīnu Vecāko uz Pandatarijas salu. Visi viņas dēli (izņemot Kaligulu) tiek ieslodzīti.

## Kristietība
* Jānis Kristītājs kristī Jēzu Nācarieti. Tā ir pirmā reize, kad Jēzus parādās kā sabiedriski pazīstama persona un sprediķotājs.
* Hērods Antipass liek nonāvēt Jāni Kristītāju.

## Miruši
* Līvija, agrākā Romas imperatora Augusta sieva un pašreizējā Romas imperatora Tiberija māte (dzimusi 58 p.m.ē..)
* Jānis Kristītājs, kristiešu un mandeju sludinātājs.
30. gads

**30. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās otrdienā.

## Romas impērija
* Konsuli šajā gadā ir
** no janvāra līdz jūnijam — Marks Vinīcijs (*Marcus Vinicius*) un Lūcijs Kasijs Longīns (*Lucius Cassius Longinus*);
** no jūlija līdz decembrim — Lūcijs Nevijs Surdīns (*Lucius Naevius Surdinus*) un Gajs Kasijs Longīns (*Gaius Cassius Longinus*).
* Romieši Beļģijā dibina Turnas pilsētu.

## Kristietība
* Jēzus sludina Kalna sprediķi (iespējams, tas notika 27. vai 28. gadā).
* 7. aprīlis — Jēzus krustā sišana (mūsdienās atzītais viedoklis, taču bieži uzskata, ka viņš mira 33. gadā, ir arī citi datējumi).
* Varbūtējs Svētā Pētera pontifikāta sākums (līdz 64. gadam, katoļu tradīcijā).

## 30. gads kultūrā un ekonomikā
* Fedrs (*Phaedrus*) latīņu valodā pārtulko Ēzopa fabulas un pievieno tām dažas savējās.
* Velejs Paterkuls (*Marcus Velleius Paterculus*) saraksta antīko valstu vispārējo vēsturi.

## Dzimuši
* 8. novembris — Nerva (*Marcus Cocceius Nerva*), nākamais Romas imperators (miris 98. gadā).

## Miruši
* 7. aprīlis — Jūda Iskariots, Jēzus māceklis — esot izdarījis pašnāvību īsi pirms sava skolotāja nāves.
* 7. aprīlis (Lielā Piektdiena) — Jēzus Kristus (dzimis ap 4 p.m.ē..) (pēc šī brīža uzskatiem iespējamākais datējums, taču joprojām daudzi uzskata, ka viņš miris 33. gadā)
* (?) Jānis Kristītājs.