Jevgeņijs Čanga

**Jevgeņijs Čanga** (dzimis , miris ) bija latviešu baletdejotājs, baletmeistars un pedagogs. Latvijas PSR Valsts Operas un baleta teātra baletmeistars (1950–1961).

## Dzīvesgājums
Dzimis Krievijas pilsoņu kara laikā 1920. gada 23. aprīlī Pleskavas guberņas Rubilovas sādžā latviešu izceļotāja Jāņa Čangas un viņa sievas Marijas, dzimušas Birujevas, ģimenē. Viņa tēvs bija cēlies no Liezēres pagasta Latvijā, bet māte no Tulas guberņas Krievijā. Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām ģimene apmetās uz dzīvi Latvijā.
Mācījās Latvijas Nacionālās operas (LNO) baletskolā (1935–1940). 1940. gadā Jevgeņijs Čanga kļuva par LNO baleta trupas solistu. Pēc Otrā pasaules kara viņš studēja A. Lunačarska Maskavas Valsts teātra mākslas institūta Baletmeistaru nodaļā (1946–1950). Apprecējās ar baletdejotāju Milicu Baronovu (1918–1982).

No 1961. līdz 1967. gadam Jevgeņijs Čanga bija galvenais baletmeistars Aleksandra Spendiarjana Armēnijas PSR Valsts akadēmiskajā Operas un baleta teātrī Erevānā, tad Maskavas Ledus baleta galvenais baletmeistars (1968–1977). No 1977. līdz 1990. gadam viņš strādāja par pedagogu A. Lunačarska Maskavas Valsts teātra mākslas institūta Baletmākslas fakultātē.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas viņš pārmaiņus dzīvoja Rīgā un Maskavā. 1993. gadā Latvijas Nacionālajā operā iestudēja Aleksandra Glazunova baletu “Raimonda”. Miris 1999. gada 7. augustā Rīgā, apbedīts Raiņa kapos.

## Nozīmīgākās lomas
* Bazils Ludviga Minkusa baletā “Dons Kihots”, 1936, 1945
* Zigfrīds Pētera Čaikovska baletā “Gulbju ezers”, 1941
* Pjērs Grenguārs Čezāres Punji, Rikardo Drigo baletā “Esmeralda”, 1945
* Arlekīns baletā “Karnevāls” ar Roberta Šūmaņa mūziku, 1946

## Iestudējumi
* Ādolfa Skultes balets "Brīvības sakta", 1950, 1955 
* Klimentija Korčmarjova balets “Sārtais ziediņš”, 1951 
* Čezāres Punji, Rikardo Drigo un Riharda Glāzupa balets “Esmeralda”, 1951 
* Farida Jarullina balets “Šuralē” (L. Jakobsona horeogrāfija), 1952
* Sergeja Prokofjeva balets “Romeo un Džuljeta” (L. Lavrovska horeogrāfija), 1953 
* S. Prokofjeva balets “Pelnrušķīte” (R. Zaharova horeogrāfija) 1954
* Ādolfa Šarla Adāna balets “Korsārs” (M. Petipā horeogrāfija), 1956 
* Ā. Š. Adāna balets “Žizele” (M. Petipā horeogrāfija), 1957 
* Alfrēda Kalniņa balets “Staburadze”, 1957 
* Arama Hačaturjana balets “Spartaks”, 1960 
* Ludviga Minkusa balets “Dons Kihots” (M. Petipā un A. Gorska horeogrāfija), 1960 
* Arama Hačaturjana balets “Spartaks” (Armēnijas Operas un baleta teātrī), 1961
* “Spāņu meitene” ar Morisa Ravēla “Bolero” mūziku, 1962 
* “Nēģeru kvartāls” ar Džordža Gēršvina mūziku, 1962 
* Edgara Oganesjana balets “Zilā noktirne”, 1964 
* “Trīs horeogrāfiskās poēmas” ar Aleksandra Spendiarjana, Arno Babadžanjana un E. Oganesjana mūziku, 1965
* "Prometejs" ar Ludviga van Bēthovena mūziku, 1967
* A. Hačaturjana balets “Spartaks” (A. Lunačarska Sverdlovskas Valsts akadēmiskajā Operas un baleta teātrī), 1966 
* A. Hačaturjana balets “Spartaks” (Novosibirskas Valsts akadēmiskajā Operas un baleta teātrī), 1967
* Aleksandra Glazunova balets “Raimonda” (Mariusa Petipā horeogrāfija), 1993

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* 1956. gadā – ordenis “Goda Zīme”;
* 1956. gadā –  Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks;
* 1958. gadā – Latvijas PSR Valsts prēmija;
* 1963. gadā – Armēnijas PSR Nopelniem bagātais kultūras darbinieks.

## Atsauces

## Ārējās saites