open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eduards Filips Kerbers

thumb|250px|Eduards Filips Kerbers
**Eduards Filips Kerbers** (, 1770-1850) bija vācbaltu luterāņu mācītājs un vēsturnieks. Pētījis Baltijas provinču dabu, mākslu un senatni, krājis senlietas, kuru zīmējumi iekļauti Broces aprakstu krājumā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1770. gada 28. jūnijā Torģeles mācītājmuižā ( Pērnavas apriņķī) luterāņu mācītāja Paula Johana Kerbera ģimenē. Studēja teoloģiju, filozofiju un dabas zinātnes Kēnigsbergas (1789-1792) un Jēnas (1792-1793) universitātēs.

No 1796. gada bija luterāņu mācītājs Vendavas ( Tartu apriņķī) draudzē. Miris 1850. gada 24. februārī Tērbatā.

## Darbi
thumb|200px|left|E. F. Kerbera ''Vaterländische Merkwürdigkeiten'' pirmā lapa ar Igaunijas bīskapa attēlu (1802).
* * Materialien zur alten und neuen Geschichte der Stadt Riga* (1801)
* *Vaterländische Merkwürdigkeiten* (manuskripts, 1802):
I. Topographie und Geschichte, der vornehmsten alten Schlösser, Klöster und anderer merkwürdigen Örter in Lief-Ehst und Curland...mit gehörigen Grundrissen und Abbildungen
II. Beyträge zur Kenntnisz der Liefländischen Diplomatie mit 260 Original Siegel Abbildungen...
III. Miscellaneen der Liefländischen Alterthümer mit Handzeichnungen...
IV. Numismatic von Lief und Ehstland, nebst einem Anhange von Russischen Courant Münzen, die seit der Regierung Kayser Peter I, bis auf unsre Zeiten gepräget worden sint (1806)
* *Supplemente zur Livländischen Prediger Matrikel des Lettischen Districts vom Jahre 1776 an*
* *Verzeichniss der Rigaischen Stadt Prediger von der Reformation bis auf das Jahr 1813* (1813)
* *Notizen uber das Schloss Oldenthorn im Kirchspiel Wendau*. Das Inland: Eine Wochenschrift fur Liv-, Esth- und Curland's Geschichte, Geographie, Statistik und Literatur 17, 1k 277-279 (1837)
* *Bischofs Chronick des Herzogthums Ehstland* (1837)
* *Bischofs Chronik von Oesel und der Wiek* (1838)
* *Bischofs Chronick von Semgallen und Curland* (1838)
* *Nachrichten vom Schlosse Treiden, denen Kirchen auf Loddiger und Treiden und ihren Predigern* (1840)

## Atsauces
Divas māsas (Uz terases)

***Divas māsas*** vai ***Uz terases*** ir franču gleznotāja Pjēra Ogista Renuāra 1881. gadā radīta eļļas krāsas glezna. Tās izmēri ir 100,5&nbsp;cm × 81&nbsp;cm. Nosaukumu "Divas māsas" () darbam deva Renuārs, bet "Uz terases" () — tās pirmais īpašnieks Pols Dirāns-Riels.

Renuārs darbu radīja uz *Maison Fournaise* restorāna terases; tas atrodas uz salas Sēnā, Šatū apkaimē Parīzes rietumos. Gleznā attēlota jauna sieviete un viņas jaunākā māsa, sēžot ārpus telpām ar nelielu grozu, kurā ir dzijas kamoli. Virs terases margām var redzēt krūmājus un veģetāciju ar Sēnas upi aiz tiem.

No 1880. līdz 1881. gadam, īsi pirms ķeršanās pie "Divām māsām", Renuārs šajā vietā strādāja pie citas pazīstamas gleznas — "Laivinieku brokastis".

Vecākās māsas tēlam pozēja Žanna Darlo (1863—1914), topošā aktrise, kas tolaik bija 18 gadus veca. Nav zināms, kas pozēja jaunākās māsas tēlam, bet uzsvērts, ka modeļiem nav bijusi saistība.

Renuārs darbu uzsāka 1881. gada aprīlī; 7. jūlijā to par 1500 frankiem nopirka mākslas tirgotājs Pols Dirāns-Riels. Gleznu pirmoreiz publikai izstādīja 1882. gada pavasarī 7. impresionistu izstādē. 1883. gadā tas bija mākslas kolekcionāra un izdevēja Šarla Efrisī kolekcijā, bet 1892. gadā atkal atgriezās Dirāna-Riela ģimenes īpašumā.

1925. gadā gleznu pārdeva Annijai Kobērnai no Čikāgas par 100 000 ASV dolāriem. Pēc viņas nāves 1932. gadā gleznu saskaņā ar viņas testamentu uzdāvināja Čikāgas mākslas institūtam, kur tā joprojām atrodas kopš 1933. gada.

Donalda Trampa īpašumā atrodas gleznas reprodukcija. Biogrāfs Tims O'Braiens dokumentējis viņa apgalvojumu, ka tas esot darba oriģināls. To oficiāli apstrīdējis Čikāgas mākslas institūts, kur glabājas gleznas oriģināls.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Google Art Project: ''Two Sisters (On the Terrace)'' — Auguste Renoir (1881)
* Encyclopædia Britannica.com: ''Two Sisters (On the Terrace)''
* The Art Institute of Chicago.edu: Video: ''Renoir's Two Sisters (On the Terrace)'' + CD ''With Open Eyes''
* Čikāgas mākslas institūta digitālie katalogi: ''Two Sisters (On the Terrace)''
Hanss Klīvers

**Hanss Klīvers** (; dzimis , miris ) bija vāciešu šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Hanss Klīvers iemācījās spēlēt šahu trīspadsmit gadu vecumā. Jau gadu vēlāk laikrakstā *Hamburger Fremdenblatt* viņš publicēja savu pirmo divvilci. Bieži viņš piedalījās starptautiskos šaha kompozīciju sastādīšanas konkursos un tajos uzvarēja septiņas reizes. Arī pats viņš organizēja dažus konkursus. Viņš publicēja apmēram 160 šaha kopozīcijas. 1987. gadā viņam piešķīra titulu "Goda meistars šaha kompozīcijā".

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1.♖d8! a4 2.♗d7 ♔d1/♔d2 3.♗e6+ ♔c1 4.♗b3 a×b3 5.♗d6 ♔d1/♔d2 6.♗f4# 

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Literatūra
* 

## Ārējās saites
* H. Klīvera šaha kompozīcijas vietnē PDB
Texas Instruments

***Texas Instruments Inc.*** ir ASV tehnoloģiju uzņēmums, kas projektē, ražo un izplata pusvadītāju izstrādājumus. Uzņēmums dibināts 1930. gadā. Tā galvenais birojs atrodas Dalasā.

## Vēsture
Texas Instruments radās 1951. gadā, reorganizējot 1930. gadā dibināto uzņēmumu Geophysical Service Incorporated, kas ražoja iekārtas izmantošanai seismikas nozarē, kā arī aizsardzības elektronikas jomā. 1954. gadā TI izgatavoja pasaulē pirmo komerciālo silīcija tranzistoru, un tajā pašā gadā konstruēja un izgatavoja pirmo tranzistoru radio. Džeks Kilbijs 1958. gadā, strādājot TI Centrālajās pētniecības laboratorijās, izgudroja integrālās shēmas. TI 1967. gadā izgudroja arī rokas kalkulatoru un 1970. gadā ieviesa pirmo vienķipu mikrokontrolleri, kurā visi skaitļošanas elementi bija apvienoti vienā silīcija gabalā. 1967. gadā TI izgudroja arī rokas kalkulatoru un 1970. gadā ieviesa pirmo vienķipu mikrokontrolleri.

## Finanses
Teksasas Instruments 2017. finanšu gadā uzrādīja 3,682 miljardu ASV dolāru peļņu no 14,961 miljarda ASV dolāru gada ieņēmumiem, kas ir par 11,9 % vairāk nekā iepriekšējā finanšu gadā. TI akcijas tika tirgotas par vairāk nekā 82 ASV dolāriem par akciju, un tās tirgus kapitalizācija 2018. gada oktobrī tika novērtēta vairāk nekā 88,0 miljardu ASV dolāru apmērā. 2018. gada oktobrī TI darbojas vairāk nekā 30 valstīs sešos kontinentos. Saskaņā ar 2018. gada datiem TI bija 192. lielākā korporācija Amerikas Savienotajās Valstīs pēc ieņēmumiem no Fortune 500 saraksta.

## Ārējās saites

 

## Atsauces
Klīvers

**Klīvers** (; sieviešu dzimtē Klīvere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hanss Klīvers (*Hans Klüver*; 1901—1989) — vāciešu šaha problēmists;
* Valdis Klīvers (1915—1984) — latviešu izcelsmes padomju rakstnieks, prozaiķis un literatūrkritiķis.
KF Skënderbeu Korçë

***KF Skënderbeu Korçë*** ir Albānijas futbola klubs no Korčas pilsētas. Pašlaik spēlē Albānijas Superlīgā. Komanda ir astoņas reizes izcīnījusi Albānijas čempiontitulu un vienreiz uzvarējusi Albānijas kausa izcīņā.

## Sasniegumi
* **[[Albānijas futbola Superlīga|Albānijas Superlīga]]**
** Čempioni (8): 1933, 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2017–18
** Vicečempioni (3): 1930, 1934, 1976–77
* **[[Albānijas kauss futbolā|Albānijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2017–18
** Finālisti (5): 1958, 1964–65, 1975–76, 2011–12, 2016–17
* **Albānijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (1): 2013, 2014, 2018
** Finālisti (4): 2011, 2012, 2015, 2016
* **Albānijas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (2): 1975–76, 2006–07

## Atsauces
Liepājas ASK

**Liepājas ASK** bija Latvijas futbola klubs, Rīgas ASK Liepājas nodaļa. Savu darbību ASK Liepājas nodaļa sāka 1928. gadā vai pat agrāk, taču futbola komanda, kas tika uzņemta Kurzemes apgabala futbola savienībā, nopietnā līmenī savu darbību sāka tikai 1930. gadā, kad tā arī pirmo reizi kļuva par Lejaskurzemes meistarvienību. Vairākas reizes piedalījās pārspēlēs par vietu Virslīgā, taču tikai vienu reizi — 1933. gadā — izdevās tajās uzvarēt. 1934. gadā, spēlējot Virslīgā, palika tajā pēdējā vietā. Gadu gaitā ASK sastāvā spēlēja daudzi futbolisti, kuri pirms tam vai pēc tam guva panākumus Olimpijas sastāvā, tai skaitā Latvijas izlases dalībnieki Fricis Laumanis, Nikolajs Voskoboiņikovs, Jānis Dobelis un Jānis Matušonoks. Savu darbību izbeidza 1940. gadā, kad pēc Latvijas okupācijas tika likvidēti visi bijušie sporta klubi.

## Biedrības vēsture
Par Liepājas ASK pirmsākumiem var uzskatīt Kurzemes divīzijas karaspēku daļu savstarpējās sacensības Latgales frontē. Ārpus karadarbības Kurzemes armijniekiem pirmās nozīmīgās sacensības bija armijas sporta sacīkstes Rīgā 1920. gada jūlijā. Sākotnēji pulku organizācijas apvienojas Kurzemes divīzijas sporta klubā, bet no 1922. gada darbojās 1. Liepājas kājnieku pulka sporta klubs. 1924. gadā to pārveidoja par ASK Liepājas nodaļu. Futbola sekcija sāka darboties no 1925. gada. No 1925. gada līdz 1928. gadam Liepājas ASK vadīja pulkvedis Tone, bet viņam pārceļoties uz Rīgu, par valdes priekšsēdētāju kļuva kapteinis Skrastiņš. Vēlākos gados valdes priekšsēdētāja funkcijas pildīja pulkvedis Zommers un kapteinis Ritsiks.

## Atsauces
Lietuvas dziesmu svētki

thumb|280px|2014. gada Lietuvas dziesmu svētku noslēguma koncerts.
**Lietuvas dziesmu svētki** () ir tradicionāls Lietuvas kultūras pasākums, kas norisinās reizi četros gados Viļņā. Lielais noslēguma deju koncerts notiek "Žalgiris" stadionā un tajā piedalās aptuveni 9000 dejotāju, kuru dejas lielajā laukumā veido dažādus rakstus. Dziesmu svētku noslēguma koncerts notiek Viļņas Viņģa parka brīvdabas estrādē, un tajā piedalās aptuveni 15 000 dziedātāju no vidēji 400 koriem.
2018. gada Lietuvas dziesmu svētki par godu Lietuvas neatkarības atjaunošanas simtgadei notika gan Kauņā, gan Viļņā.

## Vēsture
thumb|right|Pirmā Lietuvas dziesmu diena Kauņā (1924).
Lietuvas dziesmu svētku pirmsākums meklējams 1924. gadā, kad 23.-25. augustā Kauņā norisinājās pirmā "Dziesmu diena", kurā piedalījās 86 kori ar vairāk kā 3000 dziedātājiem.   
Arī Otrie Lietuvas dziesmu svētki notika Kauņā 1928. gada 1.-2. jūlijā ar 51 baznīcu kori, 22 skolēnu koriem, 19 biedrību koriem un Rīgas Lietuviešu biedrības kori, kopā ar aptuveni 6000 dziedātājiem.
Trešie dziesmu svētki notika Vītauta Dižā 500 nāves dienā 1930. gada 20. jūnijā Kauņā ar aptuveni 200 koriem un 9000 dziedātājiem, bet pirmie Lietuvas deju svētki jauniešiem notika 1937. gada 29. oktobrī Kauņā ar 448 dejotājiem.

Pēc Otrā pasaules kara okupētajā Lietuvā 1946. gadā notika Ceturtie dziesmu svētki ar 188 koriem un 11 778 dziedātājiem, bet kopš 1950. gada Lietuvas dziesmu un deju svētki notika ik pēc pieciem gadiem. Kopš 1960. gada noslēguma koncerti notika jaunuzbūvētajā Viņģa parka estrādē. Kopš 1956. gada notika arī trimdas dziesmu svētki dažādās lietuviešu diasporas mītnes zemēs.

Kopš Lietuvas neatkarības atjaunošanas 1990. gadā dziesmu svētki notiek reizi četros gados. 1994. gadā svētkiem piešķīra nosaukumu "Vispasaules lietuviešu Dziesmu un Deju svētki", jo uz tiem sabrauca lietuvieši no visas pasaules. Kopš 2003. gada katriem svētkiem tiek piešķirts īpašs vadmotīvs.

## Skatīt arī
* Vispārējie latviešu Dziesmu un Deju svētki
* Igauņu dziesmu svētki

## Atsauces

## Ārējās saites
*Oficiālā mājas lapa
Igors Smirnovs

**Igors Smirnovs** (dzimis ) ir bijušais Latvijas hokejists, tagad treneris. Pašlaik (2019) Smirnovs ir Latvijas čempionāta kluba HK MOGO galvenais treneris.

Viņa dēls Deniss Smirnovs ir profesionāls hokeja spēlētājs.

## Spēlētāja karjera
Smirnovs spēlētāja karjeras laikā deviņdesmito gadu pirmajā pusē aizvadījis četras sezonas dažādās Latvijas čempionāta komandās. Kopumā 63 spēlēs atzīmējies ar 78 rezultativitātes punktiem.

## Trenera karjera
Kopš 2000. gada Smirnovs strādā kā treneris. 2000.—01. un 2002.—03. gada sezonās bija Daugavpils "Stalker Juniors" galvenais treneris, taču tad vairākus gadus bija HK Liepājas Metalurgs un HK Rīga 2000 trenera palīgs. No 2006. līdz 2008. gadam bija DHK Latgale galvenais treneris.

Kopš 2010. gada strādā HS Rīga sistēmā, vairākus gados vadot arī hokeja skolas Latvijas čempionātā spēlējošās komandas. 2016.—17. gada sezonā bija Latvijas U-18 izlases galvenais treneris. 2018. gada maijā tika paziņots, ka Smirnovs apstiprināts kā HK MOGO galvenais treneris.

## Ārējās saites
* ''Eliteprospects'' profils
Latvijas Fantāzijas un Fantastikas biedrība

**Latvijas Fantāzijas un Fantastikas biedrība** (LFFB) ir organizācija, kuras galvenais mērķis ir apvienot zinātniskās fantastikas un fantāzijas žanra interesentus.Tā dibināta 2000. gada 15. aprīlī. Biedrība periodiski rīko dažādus pasākumus — lekcijas un sarunas par fantastikai un fantāzijai tuvām tēmām, konkursus, izbraucienus, kā arī dažādas spēles. Pasākumu rīkošanā LFFB sadarbojas ar dažādām iestādēm un organizācijām, piemēram, Rakstniecības un mūzikas muzeju, Latvijas Universitātes bibliotēku u.c. 
[thumb|left|LFFB pasākums [Rīgas Centrālā bibliotēka|Rīgas Centrālajā bibliotēkā]] 

2001. gada janvārī LFFB kopīgi ar Latvijas Universitātes Akadēmisko bibliotēku veidoja fantastikas un fantāzijas grāmatu izstādi "Viņpus realitātes".

Viens no biedrības katru gadu rīkotajiem pasākumiem ir *LatCon*, kas parasti ilgst divas dienas. Pēdējais *LatCon* pasākums notika Rīgas Centrālajā bibliotēkā 2018. gada 19. maijā. 

Rīgas Centrālajā bibliotēkā LFFB regulāri rīko pasākumus, kuros LFFB biedrus un citus interesantus iepazīstina ar jaunumiem žanra literatūrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* LFFB mājaslapa
* LFFB Facebook lapa
* LFFB Tvitter
74. gads

**74. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Romas Impērija
* Par Romas konsuliem ievēlēja imperatoru Vespasiānu un viņa dēlus Titu Flāviju Cēzaru Vespasiānu Augustu.

## Dzimuši

## Miruši

## Atsauces
2012.—2013. gada Latvijas hokeja Virslīgas čempionāts

**2012.—2013. gada Latvijas čempionāta sezona** bija 22. Latvijas Virslīgas hokeja čempionāta sezona. Sezona sākās 2012. gada 8. septembrī un noslēdzās 2013. gada 25. martā. Šī bija pirmā sezonā, kurā līgas dalībnieču pulkā vairs nebija DHK Latgale un Elektrēnu "Energija".

## Komandas
* HK Dinamo Juniors
* HK Liepājas Metalurgs-2
* HK Ozolnieki/Monarhs
* HS Rīga
* Rīgas "Prizma"
* Rīgas "Prizma"-2
* HK SMScredit.lv
* HK Zemgale

## Norises vietas

## Regulārā sezona
### Turnīra tabula

### Rezultatīvākie spēlētāji
[thumb|right|220px|Otro sezonu pēc kārtas rezultatīvākais čempionāta spēlētājs bija [Guntis Pujāts]]

### Labākie vārtsargi

## Izslēgšanas kārta

### Finālsērija

### Rezultatīvākie spēlētāji

### Labākie vārtsargi

## Apbalvojumi
* Čempionāta vērtīgākais spēlētājs:  Valērijs Fiļimonovs
* Labākie hokejisti:
** Labākais vārtsargs:  Renārs Kazanovs
** Labākais aizsargs:  Sergejs Durdins
** Labākais uzbrucējs:  Ronalds Cinks

## Komandu treneri un kapteiņi

## Ārējās saites
* Līgas oficiālā mājaslapa
FC Lugano

***FC Lugano***  ir Šveices futbola klubs no Lugāno. Klubs ir dibināts 1908. gadā, pašlaik spēlē Šveices Superlīgā. Mājas spēles aizvada *Cornaredo* stadionā. Kluba futbolisti ir trīs reizes kļuvuši par Šveices čempioniem un trīs reizes izcīnījuši Šveices kausu.

Kopš 2020. gada septembra klubu pārstāv Latvijas izlases futbolists Mārcis Ošs, klubs spēlētāju īrē no FK Spartaks Jūrmala.

## Sasniegumi
* **[[Šveices Superlīga]]**
** Čempioni (3): 1937–38, 1940–41, 1948–49
** Vicečempioni (5): 1942–43, 1944–45, 1945–46, 1994–95, 2000–01
* **Šveices kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1930–31, 1967–68, 1992–93
** Finālisti (5): 1942–43, 1951–52, 1970–71, 1991–92, 2015–16

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils UEFA vietnē
Jumava

**"Apgāds Jumava"** ir Latvijas grāmatu izdevniecība. Tās centrālais birojs atrodas Rīgā, Dzirnavu ielā 73. Uzņēmumam pieder arī grāmatnīcu tīkls un sava vairumtirdzniecība. Izdevniecības valdes priekšsēdētājs ir Juris Visockis.

SIA *Jumava* 100 % īpašnieks bija Juris Visockis līdz 2019. gada 18. februārim, kad 9,99 % kapitāldaļu ieguva Džaila Grēna.

## Atsauces
Atēnu AEK

**Atēnu AEK** ir Grieķijas futbola klubs, kas spēlē Grieķijas Superlīgā.

## Sasniegumi
* **[[Grieķijas futbola Superlīga|Grieķijas Superlīga]]**
** Čempioni (12): 1938–39, 1939–40, 1962–63, 1967–68, 1970–71, 1977–78, 1978–79, 1988–89, 1991–92, 1992–93, 1993–94, 2017–18
* **Grieķijas futbola 2. līmenis**
** Uzvarētāji (1): 2014–15
* **[[Grieķijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (16): 1931–32, 1938–39, 1948–49, 1949–50, 1955–56, 1963–64, 1965–66, 1977–78, 1982–83, 1995–96, 1996–97, 1999–2000, 2001–02, 2010–11, 2015–16, 2022/23
** Finālisti (11): 1947–48, 1952–53, 1978–79, 1993–94, 1994–95, 2005–06, 2008–09, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* **Grieķijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 1989, 1996

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā kluba vietne  
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''transfermarkt.com''
Didzis Sedlenieks

**Didzis Sedlenieks** (dzimis , miris ) bija Latvijas žurnālists un rakstnieks. Viņš publicējis zinātniskās fantastikas stāstus un romānus.

Didzis Sedlenieks vidusskolā sāka rakstīt prozas darbus. Viņš ir beidzis Latvijas Valsts Universitātes Filoloģijas fakultātes žurnālistikas nodaļu. Pēc tam strādāja par žurnālistu, tai skaitā izdevumos "Latvijas avīze" un "Auto".

2011. gadā izdots Didža Sedlenieka stāstu krājums "Bohēmijas zaglis".
2013. gadā latviešu fantastikas autoru stāstu krājumā "Purpura karaļa galmā" publicēti vairāki Sedlenieka stāsti.
2015. gadā publicēts Didža Sedlenieka pirmais romāns "X Ralphi Indrae. Neparastā ekspedīcija". Tas ieguva prēmiju apgāda *[[Zvaigzne ABC]]* bērnu un jauniešu oriģinālliteratūras konkursā "Zvaigznes grāmata 2013".

## Darbi
* "Bohēmijas zaglis" (*[[Zvaigzne ABC]]*, 2011), zinātniskās fantastikas stāstu krājums
* *X RALPHI INDRAE. Neparastā ekspedīcija* (*Zvaigzne ABC*, 2015), zinātniskās fantastikas romāns

## Atsauces

## Ārējās saites
* Bohēmijas zaglis Zvaigzne ABC
Olafs Barda

**Olafs Barda** (; dzimis kā *Olaf M. Olsen* , miris ) bija norvēģu šahists, šaha literāts un problēmists.

Barda uzvarēja Norvēģijas šaha čempionātā sešas reizes: 1930. gadā (ar uzvārdu Olsen), 1947., 1948., 1952., 1953., un 1957. gadā. Viņš bija pirmais norvēģis, kurš 1952. gadā ieguva FIDE starptautiskā meistara titulu.

Barda bija arī spēcīgs korespondencšahists, viņš uzvarēja 1946. un 1949./1950. gada Norvēģijas korespondencšaha čempionātos. Par iegūto 4. vietu pirmajā ICCF pasaules korespondenšaha čempionātā (1950—1953) viņam 1953. gadā piešķirts ICCF lielmeistara tituls. Tas bija labākais Norvēģijas korespondencšahistu rezultāts līdz 2006. gadam, kad Ivars Berns uzvarēja 17. pasaules čempionātā.

No 1925. gada Barda publicēja vairāk nekā 200 šaha kompozīcijas. Agrīnie darbi publicēti ar vārdu *O. M. Olsen*.

Barda sarakstīja norvēģu valodā rokasgrāmatu *"Sjakk!"* () un bija laikraksta *Dagbladet* šaha slejas redaktors.

## Atsauces

## Ārējās saites

* O. Bardas šaha kompozīcijas vietnē PDB
*
Fabians Delfs

**Fabians Delfs** (; dzimis , Bredfordā, Apvienotajā Karalistē) ir Anglijas bijušais futbolists. Savas karjeras laikā pārstāvējis *[[Leeds United A.F.C.|Leeds United]],* *[[Aston Villa F.C.|Aston Villa]]* un *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]* un ''Everton''. No 2014. līdz 2019. gadam pārstāvējis Anglijas futbola izlasi.

## Sasniegumi
**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2017—18, 2018—19

**Anglijas izlase**

* UEFA Nāciju līga trešā vieta: 2018-19

## Atsauces

## Ārējās saites
Lielhercogiste

**Lielhercogiste** ir Eiropā lietots termins, lai apzīmētu monarhiju, kurā valdnieks ir lielhercogs. Parasti šo titulu izmantoja valdnieki, kas dažādu iemeslu dēļ nevarēja kļūt par karaļiem. Izņemot Lietuvas lielhercogisti, termins ļoti reti izmantots līdz 1806. gadam, kad beidza pastāvēt Svētā Romas impērija. Tā kā sākotnēji nozīmīgais hercoga tituls tika piešķirts aizvien mazāku teritoriju un pilsētu valdniekiem, radās nepieciešamība pēc ietekmīgāka titula. Rietumeiropā lielhercoga titulu pirmo reizi 1569. gadā izmantoja Toskānas lielhercogs.  

Daudzas 19. gadsimta lielhercogistes radīja Napoleons I, lai franču iekarotajās teritorijās radītu sev paklausīgus vasaļu režīmus, kā balvu valdniekiem piešķirot lielhercoga titulu. Pēc viņa sakāves dažas no lielhercogistēm vācu zemēs turpināja pastāvēt. Mūsdienās Luksemburgas lielhercogiste ir pēdējā šāda valsts pasaulē.
Milzu atmatene

**Milzu atmatene** (*Agaricus vaporarius* jeb *Agaricus subperonatus* vai *Agaricus cappellianus*, agrāk *Psalliota vaporaria*) ir Latvijā reta liela atmateņu dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami. 

## Taksonomija

Sēņu sugu nosaukumu bāzē *[[Mycobank]]* norādīts, ka tagadējais šīs sugas nosaukums ir *Agaricus subperonatus*, taču daļa avotu, ieskaitot Vikikrātuvi, tās atzīst par divām dažādām sugām, par galveno atšķirību norādot *A. subperonatus* sārtošanos griezumā. Sēņu klasifikators ''Index Fungorum'' arī uzskata tās par divām atsevišķām sugām, nosaucot *A. vaporarius* jaunā latīņu vārdā par *Agaricus cappellianus*.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Dažāda vecuma milzu atmatenes
* Cepurīte: brūna, iespiedumu vietās tumši brūna. Virsmiziņa sausa, parasti klāta ar pieguļošām platām tumšām zvīņām. Forma izliekta ar nelielu iedobi vidū. Mala gaišāka, ar daļējā plīvura bārkstveida atliekām. Platums līdz 20 cm. Mīkstums balts, griezumā reizēm viegli sārtojas un brūnē, sākumā ar koksnes vai cigoriņu smaržu un riekstu garšu, uz vecumu smarža un garša kļūst nepatīkamas.
* Lapiņas: sākumā pelēksārtas, segtas ar daļēju plīvuru, vēlāk šokolādes brūnas, šauras, brīvas, ciešas, plānas, atšķirīga garuma.
* Kātiņš: balts, pie pamata tievāks un parasti brūns, augšdaļā gluds, zemāk šķiedrains, ciets, bez dobuma. Ar kātiņam pielipušu, 1—2 mm biezu bālgani svītrotu gredzenu. Garums līdz 12 cm, resnums 2,5—5 cm. 
* Sporas: ieapaļas, gludas, gaiši brūnganas, masā tumši brūnas, ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā, 6—8/5—6 µm.
* Bazīdijas: četrsporu, 25—30/7—8 µm.
* Cistīdas: 8—10 µm.

## Augšanas apstākļi

Humusa saprofīte. Aug no jūnija līdz oktobrim trūdvielām bagātās augsnēs komposta kaudzēs, ceļmalās, mēslotos tīrumos, bieži lielās grupās.

## Barības vērtība

Jauni augļķermeņi ēdami bez iepriekšējas novārīšanas. Vecus ieteicams nelietot, par vecuma robežu uzskatot smaržas un garšas maiņu uz nepatīkamu.

## Līdzīgās sugas

Iespējamajai sajaukšanai ar līdzīgajām atmatenēm, kā meža atmatene vai sarkstošā atmatene, ir tikai zinātniska nozīme, tās visas ir ēdamas. Indīgā atmatene atšķiras ar spēcīgo dzeltēšanu griezumā, karbola smaku un gaišu cepurīti. Mušmires atšķiras no atmatenēm ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Atmateņu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sugu enciklopēdija
* Atmatenes — sēnes.lv
* Images of Agaricus subperonatus
Lilija Oldrina

**Lilija Oldrina** () ir viens no pieciem galvenajiem tēliem amerikāņu seriālā "Kā es satiku jūsu māti".
Ādams un Ieva (Dīrers)

***Ādams un Ieva*** ir vācu renesanses gleznotāja Albrehta Dīrera paneļu gleznu pāris (diptihs).

Glezna pabeigta 1507. gadā un sekoja 1504. gadā radītajai vara gravīrai, kurā Dīreram bija iespēja attēlot ideālu cilvēka figūru. Glezna tapa Nirnbergā neilgi pēc viņa atgriešanās no Venēcijas; Itālijas mākslas ietekme parādās arī šajā darbā. Dīrera novērojumi viņa otrajā ceļojumā uz Itāliju deva viņam jaunus piegājienus cilvēka formas attēlošanai. Šajā gleznā viņš Ādamu un Ievu attēlojis pilnā augumā un tā kļuva par pirmo darbu vācu glezniecībā, kur reālā mērogā attēloti kaili tēli.

Glezna "Ādams un Ieva" sākotnēji atradās Prāgas pilī, kolekcionāra Rūdolfa II īpašumā. Trīsdesmitgadu kara laikā armijas izlaupīja pili un paneļi nonāca Gustava II Ādolfa īpašumā. Viņa meita, Kristīne to 1654. gadā nodeva Felipem IV. Vēlāk, 1777. gadā, karalis Karloss III lika darbu paslēpt Sanfernando Karaliskajā mākslas akadēmijā. 1827. gadā tā nonāca pašreizējā atrašanās vietā, Madrides Prado muzejā, bet līdz 1833. gadam netika publiski izstādīta.

## Atsauces

## Avoti
* Nürnberg, Verlag Hans Carl. *Dürer in Dublin: Engravings and woodcuts of Albrecht Dürer*. Chester Beatty Library, 1983

## Ārējās saites
M. Naits Šjāmalāns

**Manojs Nelijātu Šjāmalāns** (, dzimis ) ir Indijas un Amerikas Savienoto Valstu kinorežisors, kinoproducents, scenāriju rakstnieks un aktieris. Viņš plašāk ir zināms kā **M. Naits Šjāmalāns** ().

Ievērību guvis ar filmām par pārdabiskām parādībām. Ievērojamākās viņa režisētās filmas ir "Sestais prāts" (1999), "Neievainojamais" (*Unbreakable*, 2000) un "Zīmes" (2002). Viņš ir režisors arī tādām filmām kā "Ciems" (2004), "Ūdensmeitene" (*Lady in the Water*, 2006), "Notikums" (2008), "Leģenda par pēdējo gaisa pavēlnieku" (2010), "Atgriešanās uz Zemes" (*After Earth*, 2013), "Sašķeltais" (2016), "Misters Stikls" (*Glass*, 2019), "Laiks" (*Old*, 2021), "Kāds klauvē pie būdas" (2023) un "Slazds" (2024).

## Ārējās saites
Indīgā atmatene

**Indīgā atmatene** (*Agaricus xanthodermus*, agrāk arī *Agaricus xanthoderma*) ir Latvijā ļoti reta atmateņu ģints sēne, kuras augļķermeņi ir indīgi.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Kātiņa apakšgalā mīkstums ir dzeltens.
thumb|250px|Dažāda vecuma indīgās atmatenes
thumb|250px|Sugas sausā varietāte ar saplaisājušu cepurīti
* Cepurīte: krāsa sniegbalta vai vidū pelēcīgi brūngana atkarībā no vietas saulainuma, iespiedumos dzeltējoša. Forma sākumā lodveida, vēlāk zvanveida vai trapecveida, tad izpletusies. Virsmiziņa sausa, gluda, ar ieliektu malu. Platums līdz 15 cm. Mīkstums balts vai balti brūngans, griezumu vietās ātri un koši dzeltē, ar fenola vai tintes smaržu un nepatīkamu garšu, kuras pastiprinās, mēģinot novārīt. Ja smarža nav labi nosakāma, tad īpaši stipra tā ir, pārgriežot  kātiņa apakšgalu. Sausākos planētas reģionos sastopama šīs sugas varietāte ar zvīņaini saplaisājušu cepurīti.
* Lapiņas: sākumā bālas vai sārtas, vēlāk šokolādes brūnas, ļoti šauras, brīvas, ciešas.
* Kātiņš: balts, apakšdaļas strupajā bumbuļveida paresninājumā dzelteni oranžs, griezumā oksidējoties krāsojas koši dzeltens, īpaši lejasdaļā, ar dobumu, ar nokarenu biezu, augšup uzbīdāmu gredzenu, kura apakšpuse parasti zvīņota. Garums līdz 15 cm, resnums 1—3 cm. 
* Sporas: gludas, plati elipsoīdas, gaiši purpurbrūnas, masā tumši brūnas, ar dīgšanas atveri un eļļas pilienu katrā sporā, 5—7/3—4 µm.
* Cistīdas: 25—35/13—20 µm.

## Augšanas apstākļi

Humusa saprotrofe. Aug no jūlija līdz oktobrim zālē vai atsegtā augsnē krūmos, parkos, kapsētās, ceļmalās, pļavās, lapu koku mežos.

## Barības vērtība

Indīga, izraisa gremošanas traucējumus, vemšanu un galvassāpes. Vienlaikus tiek atzīmēti fakti, ka daļai cilvēku šādas reakcijas uz viņu nav, sākot no pirmā sugas aprakstītāja 1876. gadā L. G. Ženevjē (*Leon Gaston Genevier*), kurš norādīja to kā Nantes apkaimē ievācamu un ēdamu. Tomēr pašlaik domā, ka Ženevjē gadījumā visdrīzāk notikusi līdzīgu sugu sajaukšana, kas ar atmateņu sugām viegli gadās to līdzības dēļ. Dažu cilvēku paaugstinātā izturība pret toksīniem arī netiek uzskatīta par pietiekamu iemeslu sugu vispār neatzīt par indīgu, jo indīgā atmatene ir starp tām sēņu sugām, ar kurām pasaulē saindējas visbiežāk, un dažos rajonos, kā Austrālijas Viktorijas štatā, šai ziņā tā ir pirmajā vietā.

## Līdzīgās sugas

Visas citas atmatenes Latvijā ir labas ēdamās sēnes, tāpēc šī ir vienīgā atmateņu suga, kuru noteikti jāprot atšķirt no pārējām. Pamatatšķirības ir nepatīkamā slimnīcas smaka un spēcīgā dzeltēšana griezumā (kura vājinās ar vecumu). Vēl dzeltē arī tīruma atmatene, cildenā atmatene un dzeltējošā atmatene, bet tām šis process nav tik ātrs un spēcīgs un visām tām ir patīkama anīsa vai mandeļu smarža. Atmatenēm radnieciskās mušmires atšķiras no tām ar savām vienmēr baltajām lapiņām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum 
* Sugu enciklopēdija
* Yellow Staining Agaricus 
* California Fungi—Agaricus xanthodermus
* Wild Food UK - Yellow Stainer
* WCH Clinical Toxinology Resources - Clinical Effects & Treatment
* Agaricus xanthodermus  - pečárka zápašná - myko.cz
* Шампиньон желтокожий
Kveids

**Kveids** var būt:

* Deniss Kveids (*Dennis Quaid*; 1954) — amerikāņu aktieris;
* Džeks Kveids (*Jack Quaid*; 1992) — amerikāņu aktieris.
Keivorīts

thumb|150px|1901. gada ilustrācija, kurā attēlots, kā romāna varoņi lido pa gaisu, izmēģinot keivorītu
**Keivorīts** ir fantastisks materiāls, kas aprakstīts Herberta Velsa zinātniski fantastiskajā romānā "Pirmie cilvēki uz Mēness" (publicēts 1901. gadā). Materiāls nosaukts tā izgudrotāja doktora Keivora vārdā. Svarīgākā keivorīta īpašība ir spēja ekranēt gravitāciju. Šo gravitācijas necaurlaidīgo vielu Keivors iegūst, pievienojot hēliju kādam komplicētam metālu sakausējumam. Romānā aprakstīts, kā no keivorīta tiek izgatavots lodveidīgs kosmosa kuģis, ar ko romāna varoņi aizlido uz Mēnesi.

Pjotra Makovecka grāmatā "Izlobi kodolu!" kritizēts Velsa romānā aprakstīto parādību un notikumu zinātniskais pamatojums. 
Romānā aprakstīts, kā, izgatavojot pirmo keivorīta paraugu, gandrīz notiek planetāra mēroga katastrofa — gaiss, kas virs keivorīta plāksnes zaudējis svaru, sāk aizplūst kosmosā. Makoveckis pierāda, ka īstenībā virs šāda materiāla radusies vilkme būtu salīdzināma ar ugunskura radīto vilkmi. Tāpat arī kosmosa kuģis no keivorīta nebūtu īpaši efektīvs — dobas keivorīta sfēras cēlējspēks būtu tikai nedaudz lielāks, nekā ūdeņraža aerostatam. Toties būtu iespējami citi neparasti fiziski efekti, piemēram, grūti pārvarama potenciāla barjera starp keivorīta ekranēto un neekranēto zonu. 

Lai arī elektromagnētiskas dabas starojumus ekranēt ir pavisam vienkārši (piemēram, radioviļņus aiztur Faradeja būris, gaismu nelaiž cauri jebkura necaurspīdīga viela, rentgenstarus — svins), materiāls, kas ir "necaurspīdīgs" gravitācijai, visticamāk, nav iespējams. Tāda materiāla pastāvēšana būtu līdzvērtīga mūžīgā dzinēja pastāvēšanai. Ja zem riteņa vienas puses novietotu gravitācijas ekrānu, ritenis sāktu griezties pats no sevis, jo viena tā puse zaudētu svaru. 

## Skatīt arī
* Antigravitācija
* Gravitācijas ekranēšana

## Atsauces
DNA (albums)

**DNA** ir britu meiteņu grupas Little Mix debijas albums. Tas tika izlaists 2012. gada 19. novembrī Lielbritānijā caur ierakstu kompāniju *Syco Music*. Grupa pie albuma sāka strādāt 2011. gada decembrī un to pabeidza 2012. gada septembrī. Visu rakstīšanas laiku *Little Mix* sadarbojās ar dažādiem mūzikas producentiem, piemēram, *TMS, Future Cut, Steve Mac, Jarrad Rogers, Xenomania* un citiem. Albumā tiek pieminēts spēks, attiecības un šķiršanās.
Pilota Pirksa tests

**"Pilota Pirksa tests"** (, ,  ) ir PSRS un Polijas 1979. gadā kopīgi uzņemtā zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Mareks Piestraks. Filma balstīta uz Staņislava Lema stāstu no viņa īso stāstu kolekcijas par pilotu Pirksu.

## Sižets
Cilvēkveidīgo robotu ražotājs "Cybertron Electronics" uzdod pilotam Pirksam novērtēt dažu robotu-androīdu piemērotību izmantošanai par apkalpes locekļiem nākotnes kosmiskajos lidojumos. Pirkss un viņa komanda, kuras sastāvā ir gan cilvēki, gan androīdi, ar kosmosa kuģi "Goliāts" dodas uz Saturna gredzeniem, lai palaistu divus satelītus. Nav zināms, kurš no apkalpes locekļiem ir robots, kurš — cilvēks, kas izslēdz iespējamos aizspriedumus pret robotiem. Nevienam apkalpes loceklim nav informācijas par pārējiem.

Misija ir tuvu katastrofai, un apkalpe gandrīz iet bojā. Pēc atgriešanās uz Zemes notiek izmeklēšana, lai noskaidrotu, vai par incidentu bija atbildīgs Pirkss. Taču tiek atklāts, ka vienam no robotiem bijuši darbības traucējumi, tas mēģinājis nogalināt apkalpes locekļus — cilvēkus, un visas apsūdzības pret Pirksu tiek atceltas.

Šajā stāstā Lems izvirza domu, ka cilvēka vājums uzskatāms par priekšrocību salīdzinājumā ar mašīnas perfektumu. Pirkss uzvar androīdu, jo cilvēks var šaubīties, vilcināties, pieņemt nepareizus lēmumus, bet robots to nevar. Līdzīga doma atrodama arī Aizeka Azimova darbos par robotiem, kur robots tiek nostādīts tādā situācijā, ka viņa pozitronu smadzenes nespēj izvēlēties, kad jāizšķiras par rīcību, ievērojot Trīs robotikas likumus.

Filma atšķiras no stāsta ar notikumu hronoloģisko secību.

1979. gadā filma "Pilota Pirksa tests" ieguva "Zelta asteroīda" Lielo balvu XVIII Starptautiskajā kinofestivālā Triestē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Eva Näripea.'' (Estonian Academy of Arts / Estonian Literary Museum), Transnational Spaces of Science Fiction: An Estonian-Polish coproduction The Test of Pilot Pirx, «KinoKultura», special issue 10, March 2010.
* My Great Estonian Adventure: An Interview with Marek Piestrak, «KinoKultura», special issue 10, March 2010.
Ebreju līgava

***Ebreju līgava*** () ir holandiešu gleznotāja Rembranta glezna, tapusi ap 1667. gadu.

Glezna savu nosaukumu ieguva 19. gadsimta sākumā, kad mākslas kolekcionārs no Amsterdamas tajā saskatīja tēvu ebreju, kurš savai meitai kāzu dienā dāvina kaklarotu. Šī interpretācija vairs netiek uzskatīta par patiesu un pāra identitāte ir neskaidra. Neskaidrību pastiprina konteksta trūkums, atstājot tikai vispārējo centrālo tēmu, kas attiecas uz mīlestībā vienojušos pāri. Spekulatīvi minējumi par pāra identitāti variējuši no Rembranta dēla Tita un viņa līgavas līdz Amsterdamas dzejniekam Migelam de Barriosam un viņa sievai. Minēti arī vairāki pāri no vecās derības, ieskaitot Ābramu un Sāru vai Boāsu un Ruti. Tomēr ticamākā identifikācija ir Īzāks un Rebeka, kā aprakstīts Radīšanas grāmatā 26:8, šo interpretāciju atbalsta arī mākslinieka zīmējums par šo tēmu.

Lai arī tehniskie pierādījumi liecina, ka Rembrants sākotnēji bija paredzējis lielāku un sarežģītāku kompozīciju, viņa paraksts apakšā kreisajā pusē norāda, ka gleznas pašreizējie izmēri būtiski neatšķiras no tiem, kādi bija pabeigšanas brīdī. Saskaņā ar Rembranta biogrāfu Kristoferu Vaitu, pabeigtā kompozīcija ir "viena no lieliskākajām garīgās un fiziskās mīlestības izpausmēm glezniecības vēsturē".

Glezna atrodas Amsterdamas *[[Rijksmuseum]]* pastāvīgajā kolekcijā.

## Galerija

Attēls:Rembrandt - The Jewish Bride (detail) - WGA19160.jpg|Roku tuvplāns
Attēls:Rembrandt Isaac and Rebecca.jpg|Rembranta Īzāka un Rebekas skice ap 1662. gadu
Attēls:Dziewczyna w ramie obrazu 1.jpg|Cita Rembranta *Ebreju līgava*, 1641


## Atsauces

## Ārējās saites

* *[https://web.archive.org/web/20120211141654/http://www.rijksmuseum.nl/aria/aria_assets/SK-C-216?lang=en The Jewish Bride]* *Rijksmuseum* vietnē.
* Īzaka un Rebekas portrets, zināms kā ''Ebreju līgava'' *[[RKD]]images* datubāzē
Deniss Kveids

**Deniss Viljams Kveids** (; dzimis  Hjūstonā) ir amerikāņu kino un televīzijas aktieris. Plašāk zināms kļuva 1980. gados pēc veiksmīgām lomām filmās, PSRS kļuva zināms pēc lomas filmā "Mans ienaidnieks" (1985). Laikraksts *[[The Guardian]]* nosaucis Kveidu par vienu no labākajiem aktieriem, kas nekad nav saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvas nomināciju.

## Biogrāfija
Deniss Kveids dzimis  Hjūstonā elektriķa Viljama Kveida un nekustamo īpašumu tirdzniecības aģentes Huanitas Kveidas ģimenē. Arī viņa vecākais brālis Rendijs Kveids ir aktieris.

Beidzis vidusskolu Bellairā, studējis teātra mākslu Hjūstonas Universitātē, taču to nav pabeidzis.

## Кarjera
Pametis mācības universitātē, Kveids pārcēlās uz Losandželosu, kur sākumā strādāja par oficiantu un klaunu atrakciju parkā. Kinoaktiera karjeru uzsāka 1975. gadā, filmējoties epizodiskās lomās. Kinokritiķu ievērots, 1983. gadā ieguva astronauta lomu filmā *[[The Right Stuff]]*.

1984. gadā filmā *Dreamscape* tēloja gaišreģi, kas cenšas ietekmēt ASV prezidenta sapņus. Viņa nākamā fantastikas filma bija "Mans ienaidnieks".

No 1979. līdz 2017. gadam Deniss Kveids filmējies vairāk nekā 50 filmās, tai skaitā 2000. gadā Frenka Salivana lomā režisora Gregorija Hoblita uzņemtajā filmā "Frekvence".

Kveids divas reizes nominēts Zelta globusa balvai — par lomām filmā "Tālu no debesīm" (2002) un TV filmā *[[The Special Relationship]]* (2010). Vairākkārt nominēts arī citām kinobalvām vai ieguvis tās. 2005. gadā Kveidam piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Биография Денниса Куэйда на сайте Виталия Карацупы «Архив фантастики»
Gigaspermas

**Gigaspermas** (*Gigasperma*) ir gigaspermu dzimtas sēņu ģints, kura ir vienīgā ģints savā dzimtā. Par šīs 1971. gadā Austrijas mikologa E. Horaka aprakstītās ģints tipisko sugu sākotnēji tika izraudzīta *G. clelandii*, bet mūsdienās tā pārcelta uz jaunu ģinti *Horakiella* un tipiskā suga tagad ir *G. cryptica*. Līdz īpašas gigaspermu dzimtas izveidei šī ģints bija iekļauta tīmekleņu dzimtā.

## Gigaspermu ģints sugas
Saskaņā ar "Dzīvības enciklopēdiju" (*Encyclopedia of Life*), pašreiz ģintī ir droši zināmas divas sugas - *G. cryptica* un *G. americanum*, un ir četras ar numuriem apzīmētas potenciālas sugas, par kurām datu trūkuma dēļ vēl nav zināms, vai tās tiks atzītas par atsevišķām sugām vai tikai par esošo sugu formām. 
 
## Skatīt arī
* Atmateņu rinda

## Atsauces

## Ārējās saites
* Taxon passport
* Index Fungorum
* Mycobank
* Taksona apraksts
Ceļojums uz Mēnesi

**"Ceļojums uz Mēnesi"** () ir franču režisora Žorža Meljesa 1902. gadā uzņemta mēmā filma. Šī 14 minūšu īsfilma tiek uzskatīta par pasaulē pirmo zinātniskās fantastikas filmu. Filma guva starptautiskus panākumus, tajā izmantotie inovatīvie specefekti ietekmēja turpmāko zinātniskās fantastikas žanra attīstību kino.

Režisors Žoržs Meljess teicis, ka filmas veidošanu iedvesmojuši vairāki literāri darbi, īpaši Žila Verna romāns "No Zemes uz Mēnesi" (1865) un tās turpinājums "Ceļojums ap Mēnesi" (1870). Pēc kino vēsturnieka Žorža Sadula domām, svarīgs iedvesmas avots bijis arī Herberta Velsa darbs  "Pirmie cilvēki uz Mēness" (1901), kas franču tulkojumā iznāca dažus mēnešus pirms filmas tapšanas.

2000. gadā rīkotajā laikraksta *[[The Village Voice]]* aptaujā, kurā tika noskaidrotas 20. gadsimta 100 labākās filmas, Žorža Meljesa "Ceļojums uz Mēnesi" tika ierindots 84. vietā. Filmas kadrs, kurā kapsula ietriecas Mēness acī, kļuvis par ikonisku un plaši atpazīstamu attēlu.

## Sižets
thumb|left|Ikoniskais kadrs no filmas "Ceļojums uz Mēnesi"
Astronomu kluba sanāksmē tās prezidents (profesors) uzstājas ar runu, kurā aicina organizēt ekspedīciju uz Mēnesi. Pēc nelielas diskusijas pieci vīri piesakās kopā ar prezidentu piedalīties ekspedīcijā. Tiek uzbūvēta kapsula šāviņa formā un milzīgs lielgabals, ar ko kapsulu izšaut kosmosā. Seši ekspedīcijas dalībnieki iekāpj kapsulā, un tā tiek izšauta. Mēness attēlots kā cilvēka seja ar acīm. Mēness vēro kapsulas tuvošanos, līdz tā ietriecas tam acī.

Ceļotāji veiksmīgi nokļūst uz Mēness, izkāpj no kapsulas un vēro Zemes pacelšanos virs horizonta. Tad viņi sasedzas un pārlaiž nakti. Debesīs parādās dažādi tēli. Pēc kāda laika sāk snigt, un ceļinieki pamostas. Glābdamies no aukstuma, viņi dodas iekšā alā, kur atrod gigantiskas sēnes. Parādās kukaiņveidīgi Mēness iedzīvotāji. Ceļotāji aizsargājas, dažus nogalina, bet tad tiek saņemti gūstā un aizvesti uz pili pie valdnieka. Tomēr ceļotājiem izdotas aizbēgt. Pieci no viņiem iesēžas kapsulā, bet profesors aiz virves novelk kapsulu no kraujas un tā aizlido kosmosā. Viens Mēness iedzīvotājs (Selenīts) pēdējā brīdī pieķēries aizlido līdzi.

Kapsula kopā ar profesoru virvē un Selenītu iekrīt okeānā, visi tiek izglābti un kapsula tauvā vesta uz krastu (tālāk iztrūkst dažu kadru). Filma beidzas ar parādi par godu ekspedīcijas dalībniekiem. Redzams arī sagūstītais Selenīts. Tiek atklāta piemiņas statuja ar uzrakstu latīņu valodā *Labor omnia vincit* ("Darbs uzvar visu").

## Atsauces

## Ārējās saites

* Filma "Ceļojums uz Mēnesi" Interneta arhīvs
Rubas luterāņu baznīca

**Rubas Evaņģēliski luteriskā baznīca** ir pamests Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams Saldus novadā, mūsdienās saglabājušās baznīcas drupas. Atrodas autoceļu V1660 un V1661 krustojumā, 900 metrus no Lietuvas robežas.

Precīzs baznīcas celšanas gads nav zināms, bet ir liecības par to jau no 17. gadsimta. 1815. gadā baznīcas toreizējā koka ēka nodega pilnībā, bet 1820. gadā tika atklāta pašreizējā mūra ēka. Baznīca Otrā pasaules kara laikā cieta, bet 1949. gadā draudze to iespēju robežās atjaunoja. Baznīca tika pamesta 1960. gados, kad beidza pastāvēt vietējā draudze. Līdz mūsdienās ir saglabājušās tikai drupas.

1991. gadā atjaunota draudze, un 1993. gadā drupas un apkārtne sakopti tādā mērā, lai tur varētu notikt brīvdabas dievkalpojumi.

## Attēlu galerija

Attēls:Rubas baznīcas drupas.jpg|
Attēls:Rubas baznīcas drupas 2.jpg|
Attēls:Rubas baznīcas drupas 3.jpg|
Attēls:Rubas baznīcas drupas 4.jpg|
Attēls:Rubas baznīcas drupas 5.jpg|
Attēls:Rubas baznīcas drupas 6.jpg|
Attēls:Rubas baznīcas drupas 7.jpg|
Attēls:Rubas baznīcas drupas 8.jpg|


## Atsauces

## Skatīt arī
* Griezes baznīca
Frānsiss Janghazbends

**Sers Frānsiss Edvards Janghazbends** (; dzimis , miris ) bija britu virsnieks, spiegs un pētnieks, kā arī rakstnieks. Ievērojams Lielās spēles dalībnieks. 
Ceļojis pa Tālajiem Austrumiem un Centrālāziju. 1903. gadā F. Janghazbends vadīja britu militāro ekspedīciju uz Tibetu, kas izraisīja militāru konfliktu.

## Dzīvesgājums
Dzimis Britu Indijā, absolvējis Karalisko militāro koledžu Sandhērstā. Pēc skološanās beigām 1882. gadā norīkots dienestā Indijā.

1886. un 1887. gadā šķērsoja Centrālāziju no Pekinas līdz Jarkendai, pētot Muztagu, Kašgāriju un Karakorumu. Pēc atgriešanās vadīja divas ekspedīcijas uz Pamiru, kas iekļāvās tā dēvētajā Lielajā spēlē.

1903. gadā F. Janghazbends saņēma uzdevumu vest sarunas ar Tibetas valdību par tirdzniecības attiecībām un robežu noregulējumu ar Britu Indiju. Kad sarunas neizdevās veikt, briti devās militārā ekspedīcijā, kas izraisīja militāru konfliktu, un rezultātā 1904. gadā tika ieņemta Tibetas galvaspilsēta Lhasa. Dalailama XIII aizbēga uz Mongoliju, bet Lhasā palikusī tibetiešu elite noslēdza līgumu ar britiem. Pēc šīs ekspedīcijas F. Janghazbends saņēma bruņinieka titulu, taču ekspedīcija tika vērtēta neviennozīmīgi.

No 1906. līdz 1909. gadam viņš darbojās Kašmīrā, bet pēc tam pārcēlās uz Londonu. 1919. gadā F. Janghazbends tika ievēlēts par Karaliskās ģeogrāfijas biedrības prezidentu. No 1921. gada viņš bija britu Everesta ekspedīcijas organizācijas vadītājs.

Līdzās grāmatām par Centrālāziju un ārpolitiku, mūža beigu daļā aizrāvies un pievērsies rakstniecībai par reliģisko misticismu.

## Ārējās saites
Džons Sniegs

**Džons Sniegs** () ir viens no Džordža R. R. Mārtina fantāzija romānu sērijas „Dziesma par ledu un uguni” un tās televīzijas adaptējuma „Troņu spēle” galvenajiem varoņiem.

Džons pirmoreiz parādās sērijas pirmajā grāmatā „Troņu spēle” (1996) kā Ziemmalas pavēlnieka Neda Stārka ārlaulības dēls. Apzinoties, ka izcelsme stipri ierobežo viņa sabiedrisko stāvokli, Džons iestājas Naktssardzē, kas sargā Ziemeļu galējās robežas no aiz Mūra dzīvojošajiem tā dēvētajiem mežoņiem. Kamēr Stārku dzimtu piemeklē dažādas smagas likstas, Džona gods viņu notur Naktssardzē. Sērijas otrajā romānā „Karaļu cīņa” (1998) viņš pievienojas izlūkošanas grupai, kas dodas noskaidrot arvien pieaugošos draudus, ko rada Svešie, un pamanās iefiltrēties mežoņu vidū. Romānā „Zobenu vētra” (2000) Džons uzzina par mežoņu ieceri iebrukt Vesterosā un iemīlas negantā mežoņu meitenē Igritē. Pirms viņi pagūst iebrukt Vesterosā, Džons Igriti un pārējos mežoņus nodod. Kļuvis par Naktssardzes pavēlnieku-komandieri, viņš īsi parādās romānā „Vārnu dzīres”. Par nozīmīgu tēlu viņš kļūst romānā „Deja ar pūķiem” (2011), kurā ved sarunas par savienību starp Naktssardzi un mežoņiem, tomēr arvien pieaugošais ienaids starp Naktssardzi un mežoņiem izraisa Naktssardzē dumpi, kurā Džonu nodur.

Grāmatu sērijas *[[HBO]]* televīzijas adaptējumā — seriālā „Troņu spēle” — Džonu atveido Kits Haringtons.

## Atsauces
Frīdrihs Hlubna

**Frīdrihs Hlubna** (; dzimis , miris ) bija austriešu šaha problēmists.

Hlubna pēc profesijas bija finansists.

## Šaha kompozīcija
Jau 13 gadu vecumā Hlubna sāka sastādīt šaha uzdevumus. Sākotnēji viņu mācīja tēvs, vēlāk austriešu komponists Jozefs Halumbireks. Kopumā viņš publicēja apmēram 530 kompozīcijas: tiešā mata daudzvilčus, palīgmata, pašmata un pasaku šaha uzdevumus. FIDE albumos viņš ieguva 58,5 punktus un kopš 1979. gada bija starptautiskais meistars šaha kompozīcijā. Pirms tam, 1971. gadā viņš bija jau ieguvis starptautiskā tiesneša titulu.

1980.gadā viņš kļuva par Austrijas žurnāla *Schach-Aktiv* šaha uzdevumu nodaļas redaktoru. No 1983. līdz 1986.gadam viņš vadīja šaha uzdevumu nodaļu žurnālā *Deutschen Schachblätter*.

Sarakstījis vairākas grāmatas par šaha kompozīciju. 

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: a) 1. Ld8 Txg5 2. Ze4 Zh3#
: b) 1. Zf8 Lxd5 2. Le5 Tf3#
: c) 1. Lc8 Ze7 2. Zf5 Zg6#

## Bibliogrāfija
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Frīdriha Hlubnas šaha kompozīcijas vietnē PDB
*
Johanna Konta

**Johanna Konta** (; dzimusi  Sidnejā, Austrālijā) ir bijusī profesionāla ungāru izcelsmes Apvienotās Karalistes tenisiste. Līdz 2012. gadam pārstāvēja Austrāliju. Bijusi Lielbritānijas sieviešu *pirmā rakete* tenisā. Augstāko 4. vietu vienspēlēs sasniegusi 2017. gada 17. jūlijā.

2021. gada 1. decembrī paziņoja par profesionālās karjeras beigām.

Karjeras laikā Konta izcīnīja 4 Sieviešu tenisa asociācijas (WTA) un 11 Starptautiskā tenisa federācijas (ITF) titulus vienspēlēs, kā arī 4 ITF titulus dubultspēlēs.

## Statistika
### Vietas ''Grand Slam'' turnīros

### Vienspēles

|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Zvaigžņu ceļš (seriāls)

**"Zvaigžņu ceļš"** () ir amerikāņu zinātniskās fantastikas televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā NBC no 1966. gada līdz 1969. gadam. Seriālam ir trīs sezonas, kopumā ir iznākušas 79 sērijas. Seriāla autors ir Džīns Rodenberijs. Galvenās lomas atveido Viljams Šetners un Leonards Nīmojs. Šis seriāls aizsāka franšīzi "Zvaigžņu ceļš". Pēc turpinājumu izdošanas sākotnējais televīzijas seriāls tika pārsaukts par **"Zvaigžņu ceļš: Oriģinālais seriāls"** (, saīsinājumā **"TOS"**).
thumb|3. sezonas tituluzraksts (bez zvaigznēm)
Pirmizrādes laikā seriāls neieguva vērā ņemamu popularitāti, taču vēlāk, atkārtojot to ASV televīzijas kanālos, tas ieguva ļoti plašu fanu pulku, kā arī ietekmēja kosmosa apguves attēlojumu kinomākslā. Pēc seriāla pārtraukšanas 1969. gadā, tika uzņemti vairāki turpinājumi, atvasinājumi, kā arī pilnmetrāžas filmas.

## Sezonas

## Sižets
Seriāla notikumi risinās 23. gadsimtā. Kapteinis Džeimss Kērks (atveido Viljams Šetners) vada kosmosa kuģi *USS Enterprise (NCC-1701)* izpētes ekspedīcijā. Komanda pēta dažādas ārpuszemes dzīvības, bet nereti iesaistās arī politiskos konfliktos. Seriāla vēlākās sērijās tēli ceļo arī laikā un nonāk citos visumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pehlevī dinastija

thumb|right|Šaha standarts
**Pehlevī dinastija** valdīja Irānas Imperiālajā Valstī no 1925. gada līdz 1979. gadam. Dinastijas valdnieki — Rezā šahs Pehlevī un Mohammads Rezā Pehlevī. Gāzta Islāma revolūcijas gaitā.
Volfgangs Vēbers

**Volfgangs Vēbers** (; dzimis , miris ) bija vāciešu šaha problēmists.

## Dzīves gājums
Līdz 1937. gadam Vēbers dzīvoja Kemnicā. Pēc Kemnicas realģimnāzijas beigšanas, no 1927. gada, viņš strādāja par finanšu pārvaldes darbinieku. Drīz pēc viņa pārcelšanās uz Plaueni viņš tika iesaukts kara dienestā un krita gūstā.

Pēc kara viņš vispirms strādāja par transporta, celtniecības un ceļu strādnieku, vēlāk padomju-vācu kopuzņēmumā *Wismut*. 1953. gadā viņš sāka pedagoģijas studijas Hallē, no 1954. līdz 1956. gadam viņš bija skolotājs pamatskolā. Veselības apsvērumu dēļ viņam bija jāatsakās no šī darba. 1970. gada martā viņš atgriezās Karlmarksštatē. Tikai 1979. gadā viņš aizgāja pensijā.

## Šaha kompozīcija
Ar šaha kompozīciju Vēbers iepazinās no Kemnicas laikrakstu šaha stūrīšiem: Laikrakstā *Chemnitzer Allgemeine Zeitung* to vadīja Valters Šlīters, *Chemnitzer Tageblatt* — Eduards Birgfelds.

Pirmais Vēbera pašmata publicēts 1926. gada 4. jūlijā laikrakstā *Chemnitz Allgemeine Zeitung*. Šim žanram Vēbers veltīja savu uzmanību visu mūžu un reti veidoja cita veida uzdevumus. Viņa pašmatus ar viena gājiena iluzorisko spēli problēmistu aprindās sauca par "Vēbera tipa" pašmatiem. No viņa vairāk nekā 750 uzdevumiem 11 ir iekļauti FIDE Albumos.

Viņš bija 1957. gada 20. oktobrī dibinātās Vācijas Šaha federācijas šaha kompozīcijas komisijas dibinātājs un vairāk nekā 10 gadus tās priekšsēdētājs. Viņš bija arī FIDE pastāvīgās šaha kompozīcijas komisijas loceklis. 1958. gadā viņš kļuva par starptautisko tiesnesi šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: Iluzoriskā spēle: 1...♘e1# 
: 1.♖h6! ♔g5 2.♕g1 ♔f5 3.♕b1+ ♔g5 4.♕e4 ♘e1# 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Volfganga Vēbera šaha kompozīcijas vietnē PDB