open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sārdes pagasts

**Sārdes pagasts** () ir viena no Igaunijas Pērnavas apriņķa pašvaldībām tā dienvidaustrumos. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Sārdes un Surju pagastus. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Kilingi-Nemme), 1 lielciems (Tihemetsa) un 36 ciemi. Robežojas ar Pērnavas pilsētas pašvaldību ziemeļos, Viljandi apriņķa Ziemeļsakalas pagastu ziemeļrietumos, Viljandi apriņķa Mulgi pagastu austrumos, Latvijas Limbažu un Valmieras novadiem dienvidos un Hēdemēstes pagastu rietumos. 

## Apskates vietas
* Allikukivi alas (*Allikukivi koopad*)
* Lodjas pasta stacija (*Lodja postijaam*)
* Raes ezera taka (*Rae järve matkarada*)
* Sārdes baznīca (*Saarde kirik*)
* Voltveti muiža (*Voltveti mõis*)

## Attēlu galerija

Lodja_postijaama_peahoone.jpg|Lodjas pasta stacija
Saarde_kirik.jpg|Sārdes baznīca
Allikukivi_koopad.JPG|Allikukivi alas
Voltveti_mõisa_peahoone.jpg|Voltveti muiža


## Ārējās saites
Tori pagasts

**Tori pagasts** () ir viena no Igaunijas Pērnavas apriņķa pašvaldībām tā centrālajā daļā. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Ares, Saugas un Tori pagastus, kā arī Sindi pilsētu. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Sindi), 3 lielciemi (Are, Sauga un  Tori) un 41 ciems. Robežojas ar Ziemeļpernumā pagastu ziemeļos, Viljandi apriņķa Ziemeļsakalas pagastu rietumos un Pērnavas pilsētas pašvaldību dienvidos. 

## Apskates vietas
* Pulli akmens laikmeta apmetne (*Pulli kiviaja asulakoht*)
* Sindi muzejs (*Sindi muuseum*)

## Attēlu galerija

Pulli_kiviaja_asulakoht.jpg|Pulli akmens laikmeta apmetne
Sindi_Eesti_Tarvitajate_Ühisuse_hoone.JPG|Sindi muzejs


## Ārējās saites
Kehtnas pagasts

**Kehtnas pagasts** () ir viena no Igaunijas Raplas apriņķa pašvaldībām tā dienvidrietumos. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Jervakndi un Kehtnas pagastus. Pašvaldībā ietilpst 1 mazpilsēta (Jervakandi), 5 lielciemi (Eidapere, Lelle, Keava, Kehtna un Kaerepere) un 43 ciemi. Robežojas ar Raplas pagastu ziemeļos, Jervas apriņķa Tiri pagastu rietumos, Pērnavas apriņķa Pehja-Pernumā pagastu dienvidos un Merjamā pagastu rietumos. 

## Apskates vietas
* Inglistes muiža (*Ingliste mõis*)
* Jervakandi Pāvila baznīca (*Järvakandi Pauluse kirik*)
* Jervakandi stikla muzejs (*Järvakandi Klaasimuuseum*)
* Kehtnas muiža (*Kehtna mõis*)
* Kehtnas Pētera baznīca (*Kehtna Peetri kirik*)
* Lelles pareizticīgo baznīca (*Lelle õigeusu kirik*)
* Palukilas kalns (*Paluküla Hiiemägi*)

## Attēlu galerija

Ingliste_mõis_2010.jpg|Inglistes muiža
Kehtna_mõisa_peahoone_08-05-2013.jpg|Kehtnas muiža
Jarvakandi_Peetri_kirik_31.05.2008.jpg|Kehtnas Pētera baznīca
Paluküla_Hiiemägi11.JPG|Palukilas kalns
Lelle_õigeusu_kirik.jpg|Lelles pareizticīgo baznīca
EELK_Järvakandi_Pauluse_kirik.jpg|Jervakandi Pāvila baznīca


## Ārējās saites

*Jervakandi stikla muzejs
Pērnavas pilsētas pašvaldība

**Pērnavas pilsētas pašvaldība** () ir viena no Igaunijas Pērnavas apriņķa pašvaldībām tā centrālajā daļā. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Audru, Paikuzes un Testamā pagastus, kā arī Pērnavas pilsētu. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Pērnava), 2 mazpilsētas  (Lavasāre un Paikuze), 2 lielciemi (Audru un Testamā) un 49 ciemi. Robežojas ar Ziemeļpernumā pagastu ziemeļos, Tori pagastu ziemeļaustrumos, Viljandi apriņķa Ziemeļsakalas pagastu austrumos, Sārdes pagastu dienvidos, Hēdemēstes pagastu dienvidos, Rīgas līci (Pērnavas līci) dienvidrietumos un Lēnerannas pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas
* Ammendes villa (*Ammende villa*)
* Audru baznīca (*Audru kirik*)
* Audru Lielais krogs (*Audru Kuldlõvi kõrts*)
* Audru muzejs (*Audru muuseum*)
* Igaunijas muzejs-dzelzceļš (*Eesti Muuseumraudtee*)
* Lidijas Koidulas memoriālais muzejs (*Lydia Koidula Memoriaalmuuseum*)
* Pērnavas dūņu sanatorija (*Pärnu mudaravila*)
* Pērnavas Elizabetes baznīca (*Pärnu Eliisabeti kirik*)
* Pērnavas Jaunās mākslas muzejs (*Pärnu Uue Kunsti Muuseum*)
* Pērnavas Katrīnas baznīca (*Katariina kirik*)
* Pērnavas muzejs (*Pärnu Muuseum*)
* Pērnavas pludmales viesnīca (*Pärnu rannahotell*)
* Pērnavas rātsnams (*Pärnu raekoda*)
* Sarkanais tornis (*Punane torn*)
* Seljametsas muzejs (*Seljametsa muuseum*)
* Tallinas vārti (*Tallinna värav*)
* Teātris "Endla" (*Endla*)
* Testamā baznīca (*Tõstamaa kirik*)
* Testamā muiža (*Tõstamaa mõis*)
* Testamā muzejs (*Tõstamaa muuseum*)

## Attēlu galerija

Tõstamaa_kirik_01.jpg|Testamā baznīca
Tõstamaa_mõis.jpg|Testamā muiža
Audru_kirik.JPG|Audru baznīca
Raudteemuuseum_Lavassaares_depoo.JPG|Igaunijas muzejs-dzelzceļš
Ammende_villa_2012.jpg|Ammendes villa
Pärnu_mudaravila_1.JPG|Pērnavas dūņu sanatorija
Rannahotell.jpg|Pērnavas pludmales viesnīca
Pärnu_Muuseum.jpg|Pērnavas muzejs
Endla_teatrihoone_Pärnus.jpg|Teātris "Endla"
Orthodox_Church_Pärnu.jpg|Pērnavas Katrīnas baznīca
Pärnu_Eliisabeti_kirik_2006.jpg|Pērnavas Elizabetes baznīca
Pärnu_city_hall.jpg|Pērnavas rātsnams
Pärnu_ordulinnus.jpg|Sarkanais tornis


## Ārējās saites

*Audru Lielais krogs 
*Igaunijas muzejs-dzelzceļš
*Pērnavas Jaunās mākslas muzejs
*Pērnavas muzejs
*Teātris "Endla"
Mana zeme deg

**"Mana zeme deg"** ir Latvijas īsmetrāžas spēlfilma, kas izdota 2016. gadā. Filmas režisors ir Rūdolfs Anže. Galvenās lomas filmā atveido Rūdolfs Anže, Uldis Anže, Annemarija Paula, Reinis Lūsis un Ričards Lakučs.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nomināciju kategorijā "Labākā debijas filma".

## Sižets
Filmā tiek parādīts kāda latviešu zēna liktenis Otrā pasaules kara laikā starp divām lielvarām.

## Atsauces
Bez nosaukuma

**"Bez nosaukuma"** ir Latvijas īsmetrāžas spēlfilma, kas izdota 2016. gadā. Filmas režisors ir Pjotrs Bombins.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nomināciju kategorijā "Labākā īsmetrāžas spēlfilma" .

## Sižets
Filmā tiek parādīti it kā nesaistīti ikdienišķi momenti, kurus vieno vēstījums par to, ka, ikdienā pasauli vērojot caur kameru, var nepamanīt svarīgo.

## Atsauces
Vienreizējā

**"Vienreizējā"** ir Latvijas īsmetrāžas spēlfilma, kas izdota 2016. gadā. Filmas režisore ir Daniils Silovs.

Filma saņēma Lielā Kristapa balvas nomināciju kategorijā "Labākā īsmetrāžas spēlfilma".

## Sižets
Oskars nespēj aizmirst kādu sievieti, kura pirms vairākiem gadiem viņam salauza sirdi. Tāpēc Oskars vēršas firmā, kas piedāvā robotus-replikantus. Viņš cenšas radīt perfektu iemīļotās sievietes kopiju, tomēr laika gaitā Oskars saprot, ka viņš, iespējams, nemaz nejūt mīlestību pret šo sievieti, bet viņa ideālās sievietes priekšstats ir diezgan aplams.

## Atsauces
Antons Landers

**Antons Landers** (, dzimis ) ir zviedru hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2024) Landers pārstāv Zviedrijas hokeja līgas komandu Timrå IK.

## Spēlētāja karjera
Iepriekš Landers ir spēlējs Zviedrijas hokeja līgas klubā Timrå IK, AHL komandās Oklahomasitijas "Barons" un Beikersfīldas "Condors", kā arī NHL komandā Edmontonas "Oilers". KHL aizvadījis četras sezonas Kazaņas "Ak Bars" un Jaroslavļas "Lokomativ" sastāvā, 2018. gadā kopā ar komandu izcīnot Gagarina kausu.

Zviedrijas hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā un 2019.gada Pasaules čempionātā un 2018. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, 2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Heart of the Beholder

***Heart of the Beholder*** ir 2005. gada ASV drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Kens Tiptons. Citas lomas atveido Mets Leščers, Džons Dajs, Anne Ramzija, Maikls Dorns, Džeisons Vailss un Gregs Džermans.

Videokasešu nomas veikala īpašnieki cīnās pret reliģisku fanātiķu grupu par tiesībām saglabāt pretrunīgu filmu veikala plauktos.

## Ārējās saites
Mongoļu iebrukums Eiropā

**Mongoļu iebrukums Eiropā** notika 13. gadsimtā, kad Mongoļu impērija iebruka Eiropā, ceļā iznīcinot austrumslāvu valstis, kā Kijiva un Vladimira. Mongoļu iebrukumi sasniedza arī Centrāleiropu, kas noveda pie kariem, kuri izraisija sadrumstalotu Poliju, kā piemēram Legņicas kauja (1241. gada 9. aprīlī) un Mohi kauja (1241. gada 11. aprīlī) Ungārijas Karalistē.

Uzbrukumus plānoja mongoļu karavadonis Subutajs (1175—1248) un komandēja Batuhans (ap 1207—1255) un Kadans (ap 1261), kas abi bija Čingishana mazdēli. Eiropas valdnieki sāka saprast, ka viņiem ir jāsadarbojās lai spētu pretoties mongoļu invāzijai.

## Kartes

## Atsauces
Drive eO

***Drive eO*** ir Latvijas uzņēmums, kas nodarbojas ar elektromobiļu un hibrīdauto izstrādi. Tas izveidots 2011. gadā. Uzņēmuma inženieri izveidoja pirmo hibrīdauto 2012. gada Dakaras rallijam, kurš veiksmīgi finišēja (ekipāža — Māris Saukāns un Andris Dambis). Uzņēmums arī izstrādāja elektrisko automobiļu sēriju Paikspīkas sacīkstēm (*Pikes Peak International Hill Climb)*, un 2015. gadā jaunzēlandiešu pilots Rīss Millens ar uzņēmuma izstrādāto auto *eO PP03* uzstādīja rekordu elektrisko transportlīdzekļu klasē un guva kopvērtējuma uzvaru.

## OSCar eO
thumb|OSCar eO Dakaras rallijā 2012. gadā
Automobilis *[[OSCar eO]]* izstrādāts uz pilnpiedziņas rallija auto *[[OSCar O3]]* bāzes (kuru ražo uzņēmums OSC). Aprīkots ar hibrīdtransmisiju. Tā tehniskie rādītāji ir šādi:

OSCar eO piedalījās 3 rallijos:

## eO PP01
Automobilim ir pilnpiedziņas elektriskā transmisija ar iekšpusē uzstādītu motoru un ritošā daļa no sacīkšu automobiļa *Aquila CR1*. Tā tehniskie rādītāji:

Automobilis piedalījās Paikspīkas sacīkstēs 2013. gadā, to vadīja Jānis Horeliks. Sliktu laika apstākļu dēļ ceļš bija slidens, un Horeliks, nespējot mašīnu kontrolēt pagriezienā pa kreisi, noslīdēja no ceļa. 2013. gada septembrī Latvijas televīzijas kanālā LTV7 programmā "Tavs auto" tika demonstrēta dokumentāla filma par projektu "Uzvaras cena".

## eO PP02
[thumb|eO PP02 uz [Tesla Roadster bāzes]]
*Drive eO* atgriezās Paikspīkas sacīkstēs 2014. gadā ar jaunu automobili, kura ritošā daļa bija no *[[Tesla Roadster (2008)|Tesla Roadster]]*. Tā bija pirmā reize, kad starptautiskās autosporta sacensībās piedalījās ''Tesla'' markas automobiļi. Saglabājot ritošo daļu, tika nolemts aizstāt transmisiju ar *Drive eO*, lai pārbaudītu jaunās detaļas, pirms tās iekļautu nākamajos projektos. Automobiļa vadītājs Jānis Horeliks ieguva 5. vietu automašīnu klasē ar elektromotoru modifikācijām ar 12: 57.536 punktiem. Auto tehniskie raksturlielumi:

## eO PP03
Nākamais solis bija *eO PP03* automašīnas izstrāde Paikspīkas 93. sacensībām, kas notika 2015. gada 28. jūnijā. Par pamatu automašīnai bija elektriskā transmisija ar jaudu 1 MW un transmisija ar pilnpiedziņu. Rīss Millens, kas brauca ar šo automašīnu, ieguva kopvērtējuma uzvaru.

Rīss Millens uzvarēja ar rezultātu 9:7.222, uzstādot rekordu.

## eO PP100
2016. gadā ar automobili *eO PP100*, kura jauda bija 1620 zirgspēku, maksimālais griezes moments 520 N-m un masa 1200 kg, Rīss Millens uzstādīja jaunu rekordu — 8:57.118.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mēness nogurdinātais

**"Mēness nogurdinātais"** ir Latvijas dokumentālā īsfilma, kas izdota 2015. gadā. Filmas režisore ir Dace Pūce.

Filma saņēma divas Lielā Kristapa balvas nominācijas: "Labākā īsmetrāžas dokumentālā filma" un "Labākā debijas filma".

## Sižets
Filmas galvenais varonis ir gleznotājs Rauls Zitmanis, kurš savā dzīvē piedzīvojis gan narkomāniju, gan nokļūšanu cietumā, gan smagu slimību, kā rezultātā Zitmanis savus pēdējos dzīves gadus pavadīja ratiņkrēslā.

## Atsauces
Luiss Leterjērs

**Luiss Leterjērs** (, dzimis ) ir franču kinorežisors un kinoproducents. Režisors tādām filmām kā "Nepārspējamais Halks", "Titānu cīņa" (*Clash of the Titans*), "Krāpšanas ilūzija", pirmajām divām filmu sērijas "Kurjers" (*Transporter*) filmām un "Ātrs un bez žēlastības 10".

## Ārējās saites
Kohilas pagasts

**Kohilas pagasts** () ir viena no Igaunijas Raplas apriņķa pašvaldībām tā ziemeļos. Pašvaldībā ietilpst 1 mazpilsēta (Kohila), 3 lielciemi (Aespa, Hageri un Prillimē) un 21 ciems. Robežojas ar Harju apriņķa Saku pagastu ziemeļos, Harju apriņka Kozes pagastu austrumos, Raplas pagastu dienvidos un Harju apriņķa Saues pagastu rietumos.

## Apskates vietas
* Angerjas pareizticīgo baznīca (*Angerja õigeusu kirik*)
* Hageri baznīca (*Hageri kirik*)
* Hageri muzejs (*Hageri muuseum*)
* Lohu muiža (*Lohu mõis*)
* Pahklas bijusī raķešu bāze (*Pahkla endine raketibaas*)
* Pahklas dižakmens arī Igaunijas akmeņu karalis (*Pahkla Suurkivi*)
* Tohiso muiža (*Tohisoo mõis*)

## Attēlu galerija

Eestimaa_kivide_kuningas_ehk_Pahkla_Suurkivi.JPG|Pahklas dižakmens
Tohisoo_mõis.jpg|Tohiso muiža
Kohila_kirik3.jpg|Angerjas pareizticīgo baznīca
Lohu_mõisa_peahoone_(1).jpg|Lohu muiža
Hageri_apteegi_hoone.jpg|Hageri muzejs
Hageri_kirik_2012.jpg|Hageri baznīca


## Ārējās saites
Bellacord Electro

thumb|250px|right|''Bellaccord-Electro'' reklāmas plakāts (1936).
***Bellaccord Electro***, zināma arī kā vienkārši ***Bellacord***, bija skaņuplašu rūpnīca, kuru 1931. gadā pēc Nacionālās operas dziedātāja Roberta Vizbuļa ieteikuma nodibināja tolaik Latvijas lielākā grāmatu apgāda "Grāmatu draugs" īpašnieks Helmārs Rudzītis.
 
Rūpnīca savu darbību uzsāka 1931. gada novembrī ar 14 strādniekiem un 11 mašīnām Kalnciema ielā 40, bijušās lampu rūpnīcas *Lux* teritorijā. Fabrikā izmantoja Lielās depresijas laikā bankrotējušas Berlīnes firmas *Vox-Schallplatten- und Sprechmaschinen-AG* iekārtas. Īsā laikā firma guva panākumus, pateicoties kvalitatīvajiem ierakstiem, un kļuva par tālaika lielāko skaņuplašu ražotāju Baltijas valstīs, savas pastāvēšanas laikā veicot vairāk nekā 1500 skaņdarbu ierakstu. Viens no panākumu iemesliem bija tiem laikiem ļoti modernie firmas *Neumann* mikrofoni, kas ļāva veikt kvalitatīvus skaņu ierakstus.

Padomju okupācijas laikā fabriku nacionalizēja, 1949. gadā tā ieguva nosaukumu "Valsts Rīgas skaņuplašu fabrika", 1950. gadā — "Rīgas skaņuplašu rūpnīca", 1958. gadā — Rīgas skaņu ierakstu un skaņuplašu rūpnīca "Līgo", 1961. gadā — Rīgas skaņu ierakstu un skaņuplašu rūpnīca “Melodija”. 1964. gadā visas PSRS skaņuplašu fabrikas apvienoja Vissavienības firmā “Melodija”. Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas fabrikas ēkā darbojās SIA “RiTonis” (1992–1999).

Mūsdienās *Bellacord* plates glabājas Latvijas Nacionālās bibliotēkas audiovizuālajā krājumā, kā arī vairākos Latvijas muzejos.

## Atsauces
Odis

**Odis** (saīsinājums no Ogres dārzkopības izmēģinājumu stacijas nosaukuma) bija latviešu grupa, kas pirmie Latvijā ienesa un izpildīja tādus amerikāņu mūzikas žanrus kā fanks un souls. Grupas līderis bija dziedātājs un komponists Arnis Mednis. Grupa darbojās 20. gadsimta 80. gadu otrajā pusē un 90. gadu sākumā.

## Biogrāfija
Grupa izveidota 1985. gadā kā Ogres dārzkopības izmēģinājumu stacijas (Ogresgalā) ansamblis. Neraugoties uz to, ka visi tās dalībnieki nāca no Rīgas, grupa lielākoties uzstājās Ogresgala kultūras namā. "Odis" atšķirībā no valdošajām tendencēm tā laika mūzikā iedvesmu smēlās Rietumu popmūzikā (piemēram, S.O.S. Band, Level 42), kā arī džeza (Džons Koltreins, Els Žaro) un fanka (*[[Earth, Wind & Fire]]*) mūzikā. Sākotnēji grupa izpildīja tikai ārzemju izpildītāju skaņdarbus jeb *kaverus*. Sākotnēji grupas sastāvā bija dziedātājs A. Mednis, taustiņinstrumentālists Ēriks Garkulis un basģitārists Andris Lūkins, kuri paši rakstīja dziesmas.

Lai arī neguva milzīgu popularitāti sava netipiskā skanējuma dēļ, grupa kļuva zināma ar tādām dziesmām kā „Radio, radio”, „Hei, mazā” un „Šodien ārā saulains laiks”. Savas pastāvēšanas laikā ieguva galvenās balvas visos tā laika mūzikas festivālos — "Liepājas dzintarā", festivālā "Jūrmala’93", Sopotas festivālā un daudzos citos. Lielāko daļu savu dziesmu "Odis" tā arī neierakstīja. Grupas vienīgais izdotais albums ir angļu valodā ierakstītais „Shadows and Rain”, bet pārējās grupas dziesmas pieejamas koncertierakstu versijās. 1989. gadā grupa radīja instrumentālās mūzikas albumu teātra izrādei “Sātana radītā”, 1990. gadā ierakstīja, aranžēja un producēja Raimonda Paula mūziku kinofilmai „Depresija” 1990. gadā.

Grupas dalībnieki Arnis Mednis un Raimonds Macats ir saņēmuši Lielo mūzikas balvu par ieguldījumu latviešu mūzikā. Grupa sniegusi koncertus Polijā, Vācijā, Austrijā, Dānijā, Krievijā un ASV un uzstājusies kopā ar B. B. Kingu un Čaku Hānu.
## Grupas sastāvs
* Arnis Mednis — balss, taustiņinstrumenti
* Ēriks Garkulis — taustiņinstrumenti
* Andris Lūkins — basģitāra
* Raimonds Macats — taustiņinstrumenti
* Egons Krinkelis — ģitāra
* Indris Orubs — sitaminstrumenti
* Juris Trasūns — saksofons
* Normunds Krastiņš — trompete

## Diskogrāfija

* Arnis Mednis un grupa "**Odis**" — "Sātana radītā" (mūzika teātra izrādei; 1989, LP, *[[Melodija (ierakstu kompānija)|Melodija]]*)
* Raimonds Pauls un **Odis**  — Mūzika kinofilmai "Depresija" ‎(1991, LP, RiTonis)
* "Shadows And Rain" (1993, CD)
* "Šodien ārā saulains laiks" (grupas un A. Medņa labāko dziesmu izlase, izpilda dažādi izpildītāji, 2011, CD, Mikrofona ieraksti)
* "Odis '87 '88" (2025, LP, Moderno mīlnieku ieraksti)

## Atsauces
Ave Sol

***Ave Sol*** (no latīņu valodas — 'sveika, Saule') var būt:

* *[[Rīgas Svētā Pētera un Pāvila baznīca|Ave Sol]]* — koncertzāle;
* *[[Ave Sol (koris)|Ave Sol]]* — koris;
* *[[Ave sol! (poēma)|Ave sol!]]* — Raiņa poēma.
Tik un tā (dziesma)

**"Tik un tā"** ir Ulda Stabulnieka dziesma ar Māras Zālītes vārdiem. 

Dziesma sacerēta 1981. gadā un iesniegta "Mikrofona aptaujai". Kaut arī radio klausītāju aptaujā tā sāka piedalīties tikai pašās gada beigās, tā ātri guva milzīgu popularitāti un ieguva otro vietu aiz Aijas Kukules dziedātās Raimonda Paula dziesmas "Dāvāja Māriņa".

2018. gadā "Tik un tā" ieguva 8. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kalniem pāri

**"Kalniem pāri"** ir latviešu poproka grupas "The Sound Poets" dziesma ar Jāņa Aišpura vārdiem.

Dziesma bija iekļauta grupas debijas albumā "Tavs stāsts", par kuru tā saņēma Zelta mikrofona balvu 2013. gada Latvijas mūzikas ierakstu Gada balvas nominācijā "Labākais pop-rock albums". 2015. gadā dziesma skanēja XI Skolu jaunatnes dziesmu un deju svētku noslēguma koncertā „The Sound Poets” un Apvienotā kora priekšnesumā.
2018. gadā "Kalniem pāri" ieguva 9. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Merjamā pagasts

**Merjamā pagasts** () ir viena no Igaunijas Raplas apriņķa pašvaldībām tā rietumos. Pašvaldībā ietilpst 1 mazpilsēta (Merjamā) un 112 ciemi. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas laikā, apvienojot Merjamā un Vigalas pagastus, kā arī Raikilas pagasta 3 ciemus. Robežojas ar Harju apriņķa Saues pagastu ziemeļos, Raplas pagastu austrumos, Kehtnas pagastu austrumos, Pērnavas apriņķa Ziemeļpernumā pagastu dienvidaustrumos, Pērnavas apriņķa Lēnerannas pagastu dienvidrietumos un Sāres apriņķa Lēnes-Nigulas pagastu rietumos. 

## Apskates vietas

* Merjamā baznīca (*Märjamaa kirik*)
* Sillaotsas muzejs (*Sillaotsa talumuuseum*)
* Sipas liepa (*Sipa pärn*)
* Varbolas pilskalns (*Varbola Jaanilinn*)
* Vecā Vigalas muiža (*Vana-Vigala mõis*)
* Velizes muižas kapella (*Velise mõisa kabel*)
* Vigalas baznīca (*Vigala kirik*)

## Attēlu galerija

Varbola_maalinna_värav_2008.jpg|Varbolas pilskalns
Märjamaa_kirik,_2009,_regnr_15265.jpg|Merjamā baznīca
Sipa_ohvripärn_2008_(1).jpg|Sipas liepa
Vana-Vigala_mõisa_peahoone_04.JPG|Vecā Vigalas muiža
Kivi-Vigala_kirik.JPG|Vigalas baznīca


## Ārējās saites

*Sillaotsas muzejs
Raplas pagasts

**Raplas pagasts** () ir viena no Igaunijas Raplas apriņķa pašvaldībām tā austrumu un centrālajā daļā. Pašvaldībā ietilpst 1 pilsēta (Rapla), 5 lielciemi (Alu, Hagudi, Jūru, Kaiju, Kūziku) un 83 ciemi. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas laikā, apvienojot Jūru, Kaju, Raikilas un Raplas pagastus. Robežojas ar Kohilas pagastu ziemeļos, Harju apriņķa Kozes pagastu ziemeļaustrumos, Jervas apriņķa Tiri pagastu dienvidaustrumos, Kehtnas pagastu dienvidos, Merjamā pagastu rietumos, kā arī Harju apriņķa Saues pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Jūru baznīca (*Juuru kirik*)
* Mahtras muzejs (*Mahtra Talurahvamuuseum*)
* Mahtras kara piemineklis (*Mahtra sõja mälestussammas*)
* Vahastu baznīca (*Vahastu kirik*)
* Losalu purva taka (*Loosalu raba matkarada*)
* Heredas muiža (*Hõreda mõis*)
* Raplas baznīca (*Rapla kirik*)
* Kūziku muiža (*Kuusiku mõis*)
* Raikilas muiža (*Raikküla mõis*)
* Kabalas vilnas dzirnavas-muzejs (*Kabala villaveski-muuseum*)

## Attēlu galerija

Juuru_kirik_2.jpg|Jūru baznīca
Mälestussammas_Mahtra_sõjas_langenutele.JPG|Mahtras kara piemineklis
Vahastu_kirik.jpg|Vahastu baznīca
Hõreda_mõisa_peahoone_08-05-2013.jpg|Heredas muiža
Rapla_kirik2.jpg|Raplas baznīca
Kuusiku_mõisa_peahoone.jpg|Kūziku muiža
Raikkula_mois_11.08.2007.jpg|Raikilas muiža


## Ārējās saites

*Kabalas vilnas dzirnavas-muzejs
Parlamentārā monarhija

500px|thumb|right| Parlamentārās monarhijas
**Parlamentārā monarhija** ir valsts iekārta — konstitucionālā monarhija, kur valsts galva ir monarhs, bet augstākā vara pieder parlamentam.

Monarha funkcijas šādā sistēmā ir pārsvarā ceremoniālas un reprezentatīvas, saglabājot valsts simbolisko vienotību, tradīciju nepārtrauktību un stabilitāti. Konstitūcija vai tam līdzvērtīgs normatīvais akts precīzi nosaka monarha pilnvaras, bieži vien tās ierobežojot līdz formālai valdības iecelšanai, likumu apstiprināšanai un ārvalstu vēstnieku akreditācijai, kas reāli notiek pēc parlamenta vai valdības ieteikuma.

Parlamentārā monarhija raksturīga ar varas dalīšanas principu, tiesiskumu un demokrātisku kontroli pār izpildvaru. Premjerministrs (vai valdības vadītājs) parasti tiek izvēlēts no parlamentā pārstāvētās vairākuma partijas un ir galvenais politiskās vadības subjekts. Šī pārvaldes forma ir izplatīta vairākās mūsdienu demokrātijās, piemēram, Apvienotajā Karalistē, Zviedrijā, Norvēģijā, Dānijā, Nīderlandē, Japānā un Spānijā. Tās attīstība cieši saistīta ar konstitucionālisma un parlamentārisma vēsturi, jo īpaši ar Anglijas t.s. "Slaveno revolūciju" 17. gadsimtā, kad tika nostiprināts princips, ka monarhs nevar valdīt bez parlamenta piekrišanas.

## Ārējās saites
Printful

***Printful Inc.*** ir ASV reģistrēts apdrukāšanas, šūšanas un piegādes ārpakalpojumu uzņēmums, kas saistīts ar Latvijas uzņēmumu grupu *[[Draugiem Group]]*. Dibināts 2010. gadā. Uzņēmuma centrālais birojs atrodas Rīgā, Raiņa Bulvārī 25.

*Printful* pēc pasūtījumiem apdrukā un šuj produktus, kā arī nodrošina to piegādi. Uzņēmums piedāvā integrāciju ar elektroniskās tirdzniecības platformām, automatizējot produktu izveidi, pasūtījumu saņemšanu un izpildi, turklāt klientiem ir iespēja piegādes izmaksas noteikt tiešsaistē. *Printful* nodrošina integrāciju ar dažādām elektroniskās tirdzniecības platformām un pakalpojumiem, piemēram, *[[eBay]]*, *[[Amazon]]*, *[[WooCommerce]]*, *[[Shopify]]*, *[[Etsy]]*, *[[Weebly]]*. Integrācija tiek veikta ar API pieprasījumu ķēdi

*Printful* apkalpo Ziemeļameriku ar struktūrvienībām ASV (Losandželosā Kalifornijā un Šarlotā Ziemeļkarolīnā) un Meksikā (Tihuanā). Eiropas pasūtījumus nodrošina meitas uzņēmums Latvijā AS *Printful Latvia* un Spānijas birojs un ražotne Barselonā. Austrālijā apdrukāšanu veic divi sadarbības partneri. Latvijas birojs arī nodrošina programmatūras izstrādi, mārketinga, klientu atbalsta, tirgus izpētes, finanšu pakalpojumus.

## Vēsture
2010. gadā ASV Kalifornijas štatā tika dibināts uzņēmums *Idea Bits LLC*.

2016. gada novembrī ASV pilsētā Šarlotā darbu uzsāka *Printful* otrā ražotne.
2017. gada janvārī uzņēmums tika pārreģistrēts Delavēras štatā un nosaukums mainīts uz *Printful Inc.* par  ASV dolāru tika iegādāts domēns *printful.com* (līdz tam uzņēmums strādāja ar domēnu *theprintful.com*).
2017. gada 13. februārī dibināts uzņēmums Latvijā AS *Printful Latvia*. Rīgā tika izveidota *Printful* trešā ražotne, kas paredzēta Eiropas klientu apkalpošanai.

2018. gada 5. novembrī Meksikā Tihuanā tika atklāta *Printful* ceturtā ražotne, kas specializējās individuāli šūtajos produktos un bija 1000 kvadrātmetru plaša.
2019. gada 3. maijā tika palaista *Printful* vietne spāņu valodā, un 6. jūnijā Barselonā tika atvērts *Printful* piektais birojs.
2019. gada pavasarī uz jaunu biroja ēku Krasta ielā pārcēlās lielākā daļa *Draugiem Group* uzņēmumu, Ojāra Vācieša ielas birojā paliekot tikai *Printful*. 17. jūlijā tika paziņots, ka AS *Printful Latvia* iegādājās zemi 6758 m² blakus birojam Ojāra Vācieša ielā, lai būvētu plašākas telpas centrālajam birojam.
2019. gada jūnijā darbu sāka *Printful* Spānijas birojs Barselonā.

2020. gada maijā darbu sāka ražotne Barselonā.
2020. gada jūlijā *Printful* vienojās ar diviem ražotājiem Austrālijā, no kuriem viens apdrukās apģērbus, bet otrs — interjera un mājas preces.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Printful 
* Idea Bits
Latvijas Matemātikas biedrība

**Latvijas Matemātikas biedrība** (**LMB**) ir Latvijas matemātiķu zinātniska apvienība, ko Starptautiskā Matemātiķu apvienība atzīst kā Latvijas valsts nacionālo matemātisko organizāciju. Tās mērķis ir veicināt matemātisko darbību Latvijā, vienlaikus nostiprinot iepriekšējos sasniegumus, un tā ir atbildīga par Latvijas matemātiķu pārstāvēšanu starptautiskā līmenī. Biedrība katru otro gadu rīko matemātikas konferenci kādā no Latvijas augstskolām. 2018. gadā 13. un 14. aprīlī norisinājās 12. Latvijas matemātikas konference, kas notika Ventspils Augstskolā.

Latvijas Matemātikas biedrība dibināta 1993. gadā. Biedrības pašreizējais prezidents ir Latvijas Universitātes profesors Andrejs Reinfelds.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Šausmas Amitivilā

**"Šausmas Amitivilā"** () ir 2005. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Endrū Daglass. Galvenās lomas atveido Raiens Renoldss, Melisa Džordža un Filips Beikers Hols. Filmas pirmizrāde notika .

Tikko precējušos pāri sāk terorizēt dēmoniski spēki pēc tam, kad viņi ir pārceļas uz lielu māju, kurā gadu pirms tam notika masveida slepkavība.

## Atsauces

## Ārējās saites
500 vasaras dienas

**"500 vasaras dienas"** () ir 2009. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Marks Vebs. Galvenās lomas atveido Džozefs Gordons-Levits un Zoja Dešanela. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmas galvenie varoņi ir Sammera Finna, kura netic patiesai mīlestībai, un Toms Hansens, kurš viņā iemīlas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grega dienasgrāmata (filma)

**"Grega dienasgrāmata"** () ir 2010. gada kinokomēdija, kuras režisors ir Tors Freidentāls. Filmas scenārijs veidots pēc Džefa Kinija tāda paša nosaukuma grāmatas. Galvenās lomas filmā atveido Zakarijs Gordons, Roberts Kaprons, Stīvs Zāns un Reičela Herisa. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādīti 12 gadus vecā Grega piedzīvojumi laikā, kad viņš tikko ir pabeidzis pamatskolu un pāriet uz vidusskolu, kurā viņam jāiemācās izdzīvot.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tumšās ēnas

**"Tumšās ēnas"** () ir 2012. gada šausmu komēdija, kuras režisors ir Tims Bērtons. Galvenās lomas filmā atveido Džonijs Deps, Mišela Feifere, Helēna Bonema Kārtere, Eva Grīna, Hloja Greisa Moreca, Džekijs Ērls Helijs, Džonijs Lī Millers un Bella Hītkota. Filmas pirmizrāde notika .

Ieslodzīts vampīrs Bārnabass Kolinss tiek atbrīvots un atgriežas savā dzimtas mājā, kur viņa disfunkcionālajiem pēctečiem ir vajadzīga viņa aizsardzība.

## Atsauces

## Ārējās saites
2018. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem

**2018. gada Pasaules čempionāts hokejā junioriem** norisinājās no  līdz  Bufalo, ASV. Spēles tika aizvadītas *[[KeyBank Center]]* un *[[New Era Field]]*. Šis bija 42. oficiālais Pasaules čempionāts hokejā junioriem.

## Augstākā divīzija
### Pirmā kārta
#### A grupa

|}

#### B grupa

|}

### Turnīrs par palikšanu

### Izslēgšanas kārta

### Vietu sadalījums un statistika

#### Vietu sadalījums

## Ārējās saites
*Starptautiskās hokeja federācijas oficiālā mājaslapa
Ielaid mani

**"Ielaid mani"** () ir 2010. gada ASV un Apvienotās Karalistes romantiskā šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Mets Rīvss. Galvenās lomas filmā atveido Hloja Greisa Moreca, Kodijs Smits-Makfī, Eliass Koteass un Ričards Dženkinss. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Jauns zēns, kuru skolā apceļ, sadraudzējas ar meiteni-vampīru, kas dzīvo slepenībā kopā ar savu aizbildni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kerija (filma)

**"Kerija"** () ir 2013. gada ASV šausmu filma, kas balstīta uz Stīvena Kinga tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir Kimberlija Pīrsa. Galvenās lomas filmā atveido Hloja Greisa Moreca, Džūdija Grīra, Porša Dabldeja, Alekss Rasels, Gabriela Vailda un Džūliana Mora. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā.

Kerija ir kautrīga meitene, kuru apceļ viņas vienaudži, bet reliģiski fanātiskā māte pārlieku aizsargā. Kad izlaidumā viņu nežēlīgi izjoko klasesbiedrene Krisa, Kerija atbrīvo savas telekinētiskās spējas un atriebjas tiem, kuri par viņu bija ņirgājušies.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ja es palikšu

**"Ja es palikšu"** () ir 2014. gada ASV romantiskā drāma, kas balstīta uz Geilas Formanes tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir R. Dž. Katlers. Galvenās lomas filmā atveido Hloja Greisa Moreca, Džeimijs Bleklijs, Džošua Leonards, Steisijs Kīčs, Aiša Hindsa un Mireja Enosa. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkā.

Mijas Holas dzīve mainās pēc tam, kad viņa kopā ar ģimeni iekļūst smagā autoavārijā, kurā Mijas vecāki un mazais brālis iet bojā, bet Mija nonāk komā. Mija slimnīcā piedzīvo ārpusķermeņa pieredzi, kuras laikā viņai jāizlemj, vai palikt dzīvai, vai pievienoties vecākiem un brālim.

## Atsauces

## Ārējās saites
Emulgatori

[thumb|[Olas dzeltenums jau gadsimtiem ilgi tiek izmantots kulinārijā kā dabisks emulgators]]
**Emulgatori** (no  — 'slaukt') — vielas, kas nodrošina emulsijas veidošanos no nesajaucamiem šķidrumiem.

Dabiskus emulgatorus tradicionāli izmanto kā vienu no sastāvdaļām pārtikas produktos. Par pirmajiem emulgatoriem var nosaukt olas dzeltenumu un baltumu, saponīnus (piemēram, ziepjusaknes novārījumu).

Mūsdienu rūpniecībā kā emulgatoru galvenokārt izmanto sintētiskās vielas, kā arī lecitīnu (pārsvarā ražotu no sojas).

## Pārtikas rūpniecībā
Emulgatorus bieži pievieno pārtikas produktiem, lai izveidotu un stabilizētu emulsijas, kā arī citas pārtikā esošas dispersas sistēmas. Emulgatori ir standarta sastāvdaļa majonēzē (un citās gatavās mērcēs), margarīnā, sviestā, šokolādē, saldējumos. Emulgatori nosaka pārtikas produkta konsistenci, plastiskās īpašības, viskozitāti un "pilnuma" sajūtu mutē.

Visplašāk izplatīti ir taukskābju mono- un diglicerīdi (Е471), glicerīna, taukskābju un organisko skābju (Е472) esteri, lecitīni, fosfatīdi (Е322), fosforskābes amonija sāļi (Е442), polisorbāti un to atvasinājumi (Е432—Е436), sorbitāna un taukskābju esteri (Е491—Е496), poliglicerīna un savā starpā esterificētas ricinolskābes esteri (Е473).

## Kosmētikā
Tā kā daudzi kosmētiskie līdzekļi veido emulsiju, lai tos stabilizētu, izmanto emulgatorus:

* virsmaktīvās vielas (katjonu, anjonu, amfotērās, nejoniskās);
* augu un dzīvnieku izcelsmes hidrokoloīdus (agars, pektīns, želatīns, hitozāns, lanolīns, holesterīns, lecitīns);
* sintētiskie un pussintētiskie polimēri (karbopols, metilceluloze, karboksimetilceluloze un citi).

## Darbības mehānisms
Emulgatoru darbības pamatā ir virsmaktīvas vielas enerģijas samazināšanas spēja, kas nepieciešama, lai izveidotu brīvās starpfāžu virsmas.

Virsmaktīvās vielas samazina starpfāžu virsmas spraigumu un nodrošina ilgstošu stabilitāti.

Atkarībā no virsmaktīvo vielu dabas emulgatori paātrina veidošanos un stabilizē emulsiju tajā dispersajā vidē, kur tie labāk šķīst.

## Veidi
* *emulgatori* šaurā izpratnē;
* putu veidotāji — vielas, kas nodrošina gāzveida fāzes pārvērtību šķidrajos un cietajos pārtikas produktos;
* *putu stabilizatori* — vielas, kuras pievieno šķidriem putotiem produktiem, lai novērstu putu noslāņošanās risku.

## Skatīt arī
* Homogenizācija
* Dīzeļdegviela
* Emulģēšana
* Emulsija
* Dezemulsācija
* Hidrofila eļļa
* Hidrofili lipofilā bilance

## Literatūra
* Под ред. А. А. Абрамзона. *Эмульсии*. Москва : Химия, 1972.
* С.А. Балезин, Б.В. Ерофеев, Н.И. Подобаев. *Основы физической и коллоидной химии*. Просвещение, 1975.
* Воюцкий С. С. *Курс коллоидной химии*, 2 изд. М., 1975.
* Дытнерский Ю.И. *Процессы и аппараты химической технологии*. Москва : Химия, 1995.
* К. Арнольд, М. Стюарт. ''Справочник по оборудованию для комплексной подготовки нефти, 3 изд. Премиум Инжиниринг, 2011.
Boba burgeri

**Boba burgeri** () ir ASV animācijas seriāls, kuru kanālam *[[Fox Broadcasting Company|FOX]]* izveidoja Lorens Bušārs. Seriāls paredzēts pieaugušo auditorijai, to rāda no . Šobrīd ir izveidotas 9 sezonas un 158 sērijas. Seriāls stāsta par hamburgeru ēstuves īpašnieku un viņa ģimeni, galvenās lomas tajā ieskaņojuši Harijs Džons Benžamins, Kristena Šāla, Dens Mintss, Jūdžīns Mirmans, Lerijs Mērfijs un Džons Robertss. Latvijā šo seriālu demonstrēja televīzijas kanālos LNT un TV6.

## Ārējās saites
Ēriks Mesters

**Ēriks Mesters** (dzimis , miris ) bija latviešu teologs, Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas arhibīskaps un Rīgas arhibīskaps no 1986. līdz 1989. gadam.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1926. gada 20. decembrī Lielauces pagasta "Kalnējos" zemnieku ģimenē. Mācījās Sniķeres pamatskolā, vēlāk Aizupes Meža skolā.
Otrā pasaules kara laikā Ēriku Mesteru 1944. gadā iesauca Sarkanajā armijā. No 1956. līdz 1959. gadam viņš strādāja par konsultantu Latvijas PSR Nacionālajā ekonomikas padomē. No 1960. līdz 1967. gadam viņš studēja teoloģiju Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas seminārā Rīgā. 1969. gada 8. jūnijā viņš tika ordinēts par priesteri Rīgas Svētās Trīsvienības luterāņu baznīcā, kurā viņš kopš 1968. gada bija vikārs. No 1969. līdz 1986. gadam viņš bija Svētās Trīsvienības baznīcas mācītājs, bet no 1972. līdz 1986. gadam mācītājs arī Dalbes pagastā. No 1980. gada viņš bija Latvijas baznīcas Konsistorijas biedrs.

Mesters tika ievēlēts par Rīgas arhibīskapu 1986. gada 15. aprīlī Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas ārkārtas sinodē. Šajā amatā viņš sekoja Jānim Matulim, kurš nomira 1985. gada augustā. 1986. gada 24. augustā Rīgas Jaunajā Svētās Ģertrūdes baznīcā viņu konsekrēja Upsālas emeritētais arhibīskaps Olofs Sundbī. No 1986. līdz 1989. gadam Mesters mācīja ētiku Rīgas teoloģiskajā seminārā.

Ēriks Mesters bija pazīstams kā esošās padomju kārtības atbalstītājs. Nemierīgajos 1980. gados, kad triju valstu tautas alka pēc neatkarības, Mesters atbalstīja Padomju varu. Latvijas baznīcas Konsistorijā viņa attieksme nebija neapstrīdama, un droši vien tas bija galvenais iemesls, kas noveda pie viņa aiziešanas pensijā 1989. gadā.

2005. gadā tika izdota viņa grāmata "Latvijas evan̦g̓ēliski luteriskās baznīcas vēsture: (1944—1990)". Dažus gadus pirms tam viņš uzrakstīja dažas luterāņu arhibīskapu biogrāfijas.

Ēriks Mesters nomira 82 gadu vecumā 2009. gada 8. novembrī Rīgā.

## Atsauces
Miervaldis Polis

**Miervaldis Polis** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu gleznotājs un performances mākslinieks.

## Dzīvesɡājums
Dzimis 1948. ɡadā Rīgā. Studēja ɡlezniecību Teodora Zaļkalna Valsts Mākslas akadēmijā (1969–1975). 1974. ɡadā viņš kopā ar Līgu Purmali Rīgas centrālajā Poligrāfiķu klubā sarīkoja pirmo personālizstādi, aizsākot fotoreālisma virzienu latviešu glezniecībā, tolaik viņi bija pirmie šī stila ɡleznotāji Latvijā. 

Astoņdesmito gadu sākumā viņš pievērsās performances mākslai 
un nodibināja „Ego centru” (1986). Viena no izcilākajām performancēm bija *Bronzas cilvēks*, kad viņš pastaigājās Rīgas ielās, tērpies no galvas līdz kājām bronzas krāsas apģērbā, un akcija kopā ar Vilni Zāberu, tirgojot saulespuķu sēkliņas pie Laimas pulksteņa (1992). 

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas Polis gleznoja Latvijas politiskās elites portretus, tai skaitā bijušo Valsts prezidentu Gunta Ulmaņa un Vairas Vīķes-Freibergas portretus.

## Atsauces
Haljalas pagasts

**Haljalas pagasts** () ir viena no 8 Igaunijas Rietumviru apriņķa pašvaldībām tā ziemeļrietumos daļā. Pašvaldībā ietilpst 2 lielciemi (Haljala, Vezu) un 72 ciemi. Izveidots 2017. gada teritoriālās reformas laikā, apvienojot Haljalas un Vihulas pagastus. Robežojas ar Somu līci ziemeļos, Viru-Nigulas pagastu austrumos, Rakveres pagastu dienvidaustrumos, Kadrinas pagastu dienvidos, kā arī Harju apriņķa Kūsalu pagastu rietumos.

## Apskates vietas

* Āsperes muiža (*Aaspere mõis*)
* Haljalas baznīca (*Haljala kirik*)
* Ilumē kapella (*Ilumäe kabel*)
* Kalames muzejs (*Kalame talumuuseum*)
* Kavastu muižas vārtu tornis (*Kavastu mõisa tuvitorn*)
* Kesmu baznīca (*Käsmu kirik*)
* Kesmu Jūras muzejs (*Käsmu Meremuuseum*)
* Lahemā nacionālais parks (*Lahemaa rahvuspark*)
* Lobi muzejs (*Lobi muuseum*)
* Palmses muiža (*Palmse mõis*)
* Rutjas lidlauks (*Rutja lennuväli*)
* Sagadi muiža (*Sagadi mõis*)
* Sagadi muzejs (*Sagadi muuseum*)
* Tolses pilsdrupas (*Toolse ordulinnus*)
* Vainupē kapella (*Vainupea kabel*)
* Vihulas muiža (*Vihula mõis*)

## Attēlu galerija

Käsmu_kirik3.jpg|Kesmu baznīca
Käsmu_Meremuuseum.JPG|Kesmu Jūras muzejs
Ilumäe_kabel3.JPG|Ilumē kapella
Palmse_mõisa_härrastemaja_2012.jpg|Palmses muiža
Sagadi_manor,_Parque_Nacional_Lahemaa,_Estonia,_2012-08-12,_DD_03.JPG|Sagadi muiža
Vihula_mõisa_peahoone_2012.jpg|Vihulas muiža
Vainupea_kabel.jpg|Vainupē kapella
Vaade_Toolse_linnuse_varemetele_merelt.jpg|Tolses pilsdrupas
Kavastu_mõisa_tuvitorn.jpg|Kavastu muižas vārtu tornis
Aaspere_mõisa_peahoone_2012.jpg|Āsperes muiža
Haljala_kirik_Lahemaa_Rahvuspargis_2014.jpg|Haljalas baznīca


## Ārējās saites

*Lobi muzejs
*Sagadi muzejs
Stīvens Hilenburgs

**Stīvens Makdenells Hilenburgs** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu animators, komiķis un aktieris.

Dzimis 1961. gada augustā Oklahomā, trīs gadus pēc augstskolas beigām nostrādāja par jūras biologu un pasniedzēju Kalifornijas Okeanoloģijas institūtā. 1987. gadā Hilenburgs nolēma pievērsties animācijai. 90. gadu sākumā iepazinās ar producentu un mākslinieku Džo Mjureju, kurš piedāvāja Hilenburgam iesaistīties viņa jaunajā projektā "Roko modernā dzīve". Hilenburgs piekrita, rezultātā kļūstot par scenārija autoru, režisoru un radošo direktoru.

1999. gadā Hilenburgs radīja seriālu "Sūklis Bobs Kvadrātbiksis". Seriāls saņēmis daudz dažādu televīzijas balvu, tostarp divas ''Emmy'' balvas, 12 Bērnu balvas un divas BAFTA Bērnu balvas. Franšīzē uzņemtas divas pilnmetrāžas filmas, 2020. gadā gaidāma trešā. 2004. gadā, kad tika uzņemta pirmā pilnmetrāžas animācija par Sūkli Bobu, Hilenburgs pameta režisora amatu, taču palika seriālā kā izpildproducents.

Miris 2018. gada 26. novembrī. Hilenburga nāve iestājusies ilgstošas centrālās nervu sistēmas slimības rezultātā. Pats animators iepriekš sacīja, ka slimība viņam diagnosticēta 2017. gada martā, tomēr, neraugoties uz to, animators turpināja strādāt.

## Atsauces

## Ārējās saites
Istabai

**SIA ''Istabai*** ir [[Latvija]]s uzņēmums, kas izstrādā [[viedā māja|viedās mājas]] risinājumus.
Tas ietilpst uzņēmumu grupā *Draugiem Group*. Uzņēmums dibināts 2012. gada 4. jūnijā.

Uzņēmums piedāvā viedās mājas risinājumus mājokļu [[apkure]]i, dažādu ierīču vadībai, elektrības patēriņa kontrolei u. c.
*Istabai* produkcijas izplatīšanu veic arī uzņēmumi *Latvenergo* (*Elektrum*) un *Lattelecom* (*tet*).

*Istabai* ierīces darbojas īpaši izstrādātā bezvadu protokolā ar frekvenci 868 MHz līdz 30 m rādiusā no bāzes stacijas.

*Istabai* produkti:
* Bāzes stacija — nodrošina sakarus starp ierīcēm un serveri. Ļaut kontrolēt ierīces tiešsaistē ar mobilo lietotni vai interneta pārlūkprogrammu.
* Slēdzis — ļauj ieslēgt vai izslēgt elektrisku ierīci, kas darbojas ar maiņstrāvu līdz 250 V, 6 A.
* Multislēdzis; pie tā iespējams pievienot 6 ierīces: divas maiņstrāvas līdz 250 V, 10 A un četras līdzstrāvas 12 / 24 V, 1 A. Multislēdzis ir montējams uz DIN standarta sliedes un barojams ar 12 / 24 V līdzstrāvu.
* Temperatūras sensors — mēra [[gaisa temperatūra|gaisa temperatūru]] un [[relatīvais mitrums|relatīvo mitrumu]].
* Probes sensors (zondes sensors) — mēra temperatūru citās vidēs, piemēram, apkures katlā, baseinā, saldētavā. Tiek izmantots platīna [[pretestības termometrs]] *PT1000* metāla uzgalī 1,5 m garā vadā.
* Kustības sensors — nosaka kustību.
* Regulators — kontrolē šķidruma plūsmu radiatorā. Darbojas ar maiņstrāvu līdz 250 V.
* Bezvadu regulators — atver vai aizver radiatora vārstu. Darbojas ar trīs AA izmēra barošanas elementiem. Atbalsta arī *KNX'' protokolu.
* Istabai rozete — ieslēdz vai izslēdz elektroierīci (līdz 16 A), kā arī mēra elektroenerģijas patēriņu.
* Gaisa kvalitātes sensors — veic gaisa kvalitātes mērījumus: temperatūru, relatīvo mitrumu, ogļskābās gāzes, trokšņu līmeni un gaisa spiedienu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Istabai
Klīvlenda šovs

**Klīvlenda šovs** () bija ASV animācijas seriāla "Mana trakā ģimene" atvasinājums, kuru kanālam *[[Fox Broadcasting Company|FOX]]* izveidoja Sets Makfārlins, Maiks Henrijs un Ričards Epls. Tā pirmā sērija rādīta  savukārt pēdējā sērija iznāca . Seriāls stāstīja par "Manas trakās ģimenes" otrā plāna tēlu Klīvlendu Braunu un viņa ģimeni, galvenās lomas tajā ieskaņojuši Maiks Henrijs, Sanā Latāna, Dens Mintss, Kevins Maikls Ričardsons, Reigana Gomesa Prestona un Džeisons Sudeikis. Latvijā seriālu demonstrēja televīzijas kanālos LNT un TV6.

## Sezonas

## Ārējās saites
Mēmā dziesma

**"Mēmā dziesma"**, pazīstama arī kā **"Tava balss"**, ir  Raimonda Paula dziesma ar Jāņa Petera vārdiem.

Dziesma sacerēta 1976. gada Sopotas Starptautiskajam dziesmu konkursam, kur to izpildīja Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks, dziesma uzvarēja arī tā paša gada Mikrofona aptaujā. 2005. gadā, svinot raidījuma „Mikrofons” 40. jubileju, “Mēmo dziesmu” noteica par „Visu laiku labāko Mikrofona aptaujas dziesmu”.
2018. gadā "Mēmā dziesma" ieguva 10. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Tu izvēlējies palikt

**"Tu izvēlējies palikt"** ir latviešu grupas "Prāta Vētra" dziesma ar Renāra Kaupera vārdiem. 2001. gadā  Latvijas institūts izveidoja videoklipu ar dziesmas angļu versiju **"Welcome To My Country"** Latvijas valsts reklamēšanai.

Sākotnēji dziesma bija iekļauta "Prāta Vētras" 1999. gada albumā „Starp divām saulēm” un skanēja Dailes teātra muzikālajā izrādē „Šveiks”. Komponists Valts Pūce izveidoja tai simfonisku aranžējumu. 

2018. gadā "Tu izvēlējies palikt" ieguva 11. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Mazs bērniņš krustcelēs

**"Mazs bērniņš krustcelēs"** ir viena no Zigmara Liepiņa dziesmām ar Māras Zālītes vārdiem, kuru viņš 1988. gadā komponēja rokoperai „Lāčplēsis”. 

Atmodas kustības laikā rokopera „Lāčplēsis” bija pieteikta kā Andreja Pumpura eposa jubilejai veltīts pasākums, ikviena no tās izrādēm kļuva par tautas manifestāciju. Kopējais izrāžu skaits tolaik sasniedza 43. Tēmas "Latvju zeme vaļā stāv" piedziedājumu „Mazs bērniņš krustcelēs” izpildīja Jānis Sproģis (Lielvārds) un koris. 
2007. gadā tā bija iekļauta patriotisko dziesmu izlasē "Tautas laiks". 

2018. gadā "Mazs bērniņš krustcelēs" ieguva 12. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
* Latvju zeme vaļā stāv no rokoperas "Lāčplēsis" oriģinālās versijas
Zibsnī zvaigznes aiz Daugavas

**"Zibsnī zvaigznes aiz Daugavas"** ir Zigmara Liepiņa dziesma, kuru viņš 1984. gadā komponēja četru dziesmu ciklam ar  latviešu dainu vārdiem („Gaisu šķīru dziedādama”, „Es nezinu kālabad”, „Es atnācu uguntiņu” un „Zibsnī zvaigznes aiz Daugavas”). 

Sākotnēji tā tika atskaņota kā Mirdzas Zīveres soloprogrammas daļa Z. Liepiņa vadītās grupas „Viktorija” koncertos. 1985. gadā „Zibsnī zvaigznes aiz Daugavas” uzvarēja „Mikrofona” aptaujā 30 dziesmu konkurencē. Sāpīgā tēma par karavīru likteni skāra ne tikai tautas garamantu cienītājus Krišjāņa Barona 150. jubilejas gadā, bet arī sasaucās ar noskaņojumu pret PSRS karu Afganistānā.

2018. gadā "Zibsnī zvaigznes aiz Daugavas" ieguva 13. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Debesis iekrita Tevī

**"Debesis iekrita Tevī"** ir latviešu grupu "Prāta Vētra" un "Musiqq" izpildīta Marata Ogļezņeva dziesma. 

Dziesma pirmo reizi publiski izskanēja 2016. gada 20. augusta „Prāta Vētras” Liepājas koncerta programmā „Septiņi soļi svaiga gaisa”.
Latvijas mūzikas ierakstu Gada balvā "Zelta mikrofons" tā tika pie uzvarām nominācijās - Gada dziesma, Radiohits un lielveikala „Alfa” gada dziesma (pēc tautas balsojuma).  

2018. gadā "Debesis iekrita Tevī" ieguva 14. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Pilsētā, kurā piedzimst vējš

**"Pilsētā, kurā piedzimst vējš"** ir 1973. gadā komponēta Imanta Kalniņa dziesma ar Māra Čaklā vārdiem, kuru viņš veltīja Liepājai un liepājniekiem. Kopš 1999. gada dziesma ir Liepājas oficiālā himna.

Māra Čaklā dzejolis publicēts 1971. gadā žurnālā "Zvaigzne", dažas dzejā aprakstītās personas, piemēram, vēju pilsētas telefonists un zārcinieks bijušas reālas personas. Pirmā dziesmas izpildītāja 1975. gadā bija Austra Pumpure, to atskaņojot savos daudzskaitlīgajos koncertos, bet 20 gadus vēlāk to iedziedāja un savā repertuārā pārņēma grupa "Liepājas brāļi".

2010. gadā Kūrmājas prospektā Liepājā uzstādīja dziesmā atainoto personāžu skulptūru grupu, ko veido piecas skulptūras — Laivinieks, Vārna, Dzintara latvieši, Telefonists un Cilvēku mežs. 2018. gadā "Pilsētā, kurā piedzimst vējš" ieguva 15. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kadrinas pagasts

**Kadrinas pagasts** () ir viena no 8 Igaunijas Rietumviru apriņķa pašvaldībām tā rietumu daļā. Pašvaldībā ietilpst 2 lielciemi (Hulja, Kadrina) un 39 ciemi. Robežojas ar Haljalas pagastu ziemeļos, Rakveres pagastu austrumos, Tapas pagastu dienvidos, kā arī Harju apriņķa Kūsalu pagastu rietumos. 

## Apskates vietas

* Kadrinas baznīca (*Kadrina kirik*)
* Lahemā nacionālais parks (*Lahemaa rahvuspark*)
* Nēruti muiža (*Neeruti mõis*)
* Parīzi-Karisēdi taka (*Pariisi-Karisöödi matkarada*)
* Sadulamegi pilskalns (*Sadulamägi*)

## Attēlu galerija

Kadrina_kirik_talvel.JPG|Kadrinas baznīca
Neeruti_mõisa_peahoone_2012.jpg|Nēruti muiža
Sadulamägi,_Neeruti_(1).jpg|Sadulamegi pilskalns


## Ārējās saites
Rakveres pagasts

**Rakveres pagasts** () ir viena no Igaunijas Rietumviru apriņķa pašvaldībām tā centrālajā daļā. Pašvaldībā ietilpst 4 lielciemi (Lepna, Nepi, Semeru, Uhtna) un 47 ciemi. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Rakveres un Semeru pagastus. Robežojas ar Viru-Nigulas pagastu ziemeļos, Vinni pagastu un Rakveres pilsētu dienvidos, Tapas pagastu dienvidrietumos, Kadrinas pagastu rietumos, kā arī Haljalas pagastu ziemeļrietumos. 

## Apskates vietas

* Lazilas muiža (*Lasila mõis*)
* Regaveres muiža (*Rägavere mõis*)

## Attēlu galerija

Lasila_mõisa_peahoone_2012.jpg|Lazilas muiža
Rägavere_mõis,_2009.jpg|Regaveres muiža


## Ārējās saites
Tapas pagasts

**Tapas pagasts** () ir viena no Igaunijas Rietumviru apriņķa pašvaldībām tā rietumos. Pašvaldībā ietilpst 2 pilsētas (Tamsalu, Tapa), 1 lielciems (Lehtse) un 55 ciemi. Izveidots 2017. gada reģionālās reformas gaitā, apvienojot Tamsalu un Tapas pagastus. Robežojas ar Kadrinas pagastu un Harju apriņķa Kūsalu pagastu ziemeļos, Rakveres pagastu ziemeļaustrumos, Vinni pagastu austrumos, Veikemārjas pagastu dienvidaustrumos, Jervas apriņķa Jervas pagastu dienvidos, kā arī Harju apriņķa Anijas pagastu rietumos.

## Apskates vietas

* Aegvīdu Zilie avoti (*Aegviidu siniallikad*)
* Jenedas muiža-muzejs (*Jäneda mõis*)
* Jenedas pilskalns (*Jäneda linnamägi*)
* Igaunijas Alkohola muzejs (*Eesti Piiritusetööstuse Muuseum*)
* Porkuni muzejs (*Porkuni paemuuseum*) Borkholmas pils tornī
* Rehesāres dižakmens (*Rehessaare rändrahn*)
* Saksi muiža (*Saksi mõis*)
* Tamsalu baznīca (*Tamsalu kirik*)
* Tamsalu muzejs (*Tamsalu muuseum*)
* Tapas baznīca (*Tapa kirik*)
* Tapas muzejs (*Tapa muuseum*)

## Attēlu galerija

Saunasaare_kivi_2008.jpg|Rehesāres dižakmens
Jäneda_mõis_2007.jpg|Jenedas muiža
Jäneda_linnamägi_Kalijärve_poolt_vaadatuna.jpg|Jenedas pilskalns
Saksi_peahoone_11.jpg|Saksi muiža
Tapa_Jakobi_kirik.jpg|Tapas baznīca
Porkuni_linnus.jpg|Porkuni muzejs (Borkholmas bīskapa pils tornis)
Tamsalu_kirik.jpg|Tamsalu baznīca
Aegviidu siniallikad 01.jpg|Aegvīdu Zilie avoti


## Ārējās saites

*Porkuni muzejs
*Tapas muzejs