open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lauku tūrisms

**Lauku tūrisms** ir tūrisma veids, kam raksturīgs, ka ceļojuma nolūks ir vēlme iepazīties ar lauku dzīvi, ikdienu un lauksaimniecisko ražošanu, atpūsties laukos. Lauku tūrisms ietver arī atpūtas un kultūras tūrisma elementus. Lauku tūrismam ir nozīmīga vieta sabiedrības audzināšanā saudzīgā attieksmē pret vidi un dabas, ekotūrisma un ilgtspējīgā tūrisma attīstīšanā. Lauku tūrismā ceļotāju pārvietošanai bieži tiek izmantoti videi draudzīgi veidi: pārgājieni kājām, ar velosipēdiem, ar airu laivām un jāšus uz dzīvniekiem. Lauku tūrisms ir viens no lauku uzņēmējdarbības dažādotājiem.

## Ārējās saites
* Akadēmiskā terminu datubāze
* Atpūta laukos
Rosenlew

thumb|right|240px|''Sampo 30'' labības kombains, kas ''Rosenlew'' ražots no 1967. līdz 1970. gadam
***Oy W. Rosenlew Ab*** bija Somijas daudznozaru uzņēmums, kas piederēja Rosenlevu ģimenei. Uzņēmums dibināts 1853. gadā, beidzis pastāvēt 1990. gados, tā daļas pārdodot vairākiem uzņēmumiem. Galvenais birojs atradās Pori.

*Rosenlew* nodarbojās ar kokapstrādi, kokapstrādes ķīmijas ražošanu, metālapstrādi un mašīnbūvi. Tas ražoja labības kombainus un mājsaimniecības iekārtas. Uzņēmumā izgatavoja arī iepakojumu, piemēram, papīra un plastmasas maisus.

Mūsdienās ar *Rosenlew* zīmolu *[[Electrolux]]* izlaiž mājsaimniecības iekārtas Somijas tirgum. Uzņēmums *[[Sampo-Rosenlew]]* turpina ražot kombainus ar zīmolu *Sampo Rosenlew*.

## Vēsture
1853. gadā Vilhelms Rosenlevs (*Wilhelm Rosenlew*) kopā ar J. G. Holmbergu (*JG Holmberg*) Pori dibināja uzņēmumu ***W. Rosenlew & Co***. Uzņēmums nodarbojās ar vairumtirdzniecību un mazumtirdzniecību, darbojās kokapstrādē un kuģu aprīkojuma jomā. Vēlāk uzņēmumam pievienojās Rosenleva brālis Karls. 1862. gadā Holmbergs atstāja uzņēmumu. 1860. un 1870. gados uzņēmums nopirka un uzbūvēja vairākas kokzāģētavas.

19. gadsimta beigās *Rosenlew* kļuva par kuģu būvēšanas centru centrālajā Somijā.

1907. gadā uzņēmums kļuva par kapitālsabiedrību *Oy W. Rosenlew Ab*. 1910. gados uzņēmums paplašinājās, nopērkot kokzāģētavu Alatornio. 
1920. gados Pori tika uzbūvēta papīra ražotne, sākta sulfātu ražošana, kā arī maisu ražošana. 1920. gadā *Rosenlew* ieguva līdzdalību Tamperes papīrfabrikā *Frenckellin paperitehdas*, apmainoties ar akcijām. 1920. gados uzņēmums sāka ražot kuļmašīnas. Slikto transportēšanas apstākļu starp Pori un Tamperi dēļ 1920. gadu beigās tika slēgta *Frenckellin* papīrfabrika. 1929. gadā darbu sāka rauga rūpnīca, kas izmantoja atlikumus no cukura ražošanas.

1933. gadā *Rosenlew* pārstrukturēja uzņēmumu vairākos apakšuzņēmumos. 

1950. gadu sākumā *Rosenlew* noslēdza licences vienošanos ar Zviedrijas *[[Bolinder]]* un Anglijas *[[Hoover (uzņēmums)|Hoover]]* par sadzīves tehnikas ražošanu. Pirmo ledusskapi izlaida 1951. gadā ar *Bolinder* zīmolu. Vēlāk visai sadzīves tehnikai tika izmantots zīmols *Rosenlew*.

1957. gadā Pori tika sākta labības pašgājēju kombainu ražošana. 1960. gados uzņēmums sāka ražot plastmasas maisus.

1987. gadā *Oy W. Rosenlew Ab* kapitāldaļas tika pārdotas *[[Rauma-Repola]]*, kas tā biznesu vēlāk pārdeva un daļu ražotņu aizvēra. Pori papīrfabrika pārgāja *[[Yhtyneet Paperitehtaat]]* īpašumā; tagad tā pieder *[[Stora Enso]]* meitas uzņēmumam *Corenso Oy*. Labības kombainu bizness 1991. gadā tika pārdots *[[Sampo-Rosenlew]]*. 1992. gadā *Rosenlew* mājsaimniecības iekārtu bizness pārgāja Zviedrijas *[[Electrolux]]* īpašumā. 1998. gadā *Electrolux* slēdza ledusskapju ražotni Pori.
2001. gadā iepakojuma ražotne Pori (tajā laikā piederoša *[[UPM-Kymmene]]*) tika pārdota Vācijas *RKW* grupai; uzņēmuma jaunais nosaukums — *Rosenlew RKW*.

2006. gadā Pori tika atklāts *Rosenlew* muzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Rosenlew'' muzejs
* ''Sampo'' kombainu vēsture
Debess sfēra

thumbnail|235px|Zeme un tās debess sfēra
**Debess sfēra** astronomijā un navigācijā ir iedomāta sfēra ar patvaļīgi izvēlētu rādiusu, kuras centrā atrodas nosacītais novērotājs. Uz tās debess ķermeņi projicējas tā, kā tie redzami novērošanas vietā. Galvenie debess sfēras lielie riņķi ir matemātiskais horizonts, debess ekvators, debess meridiāns, ekliptika un Galaktikas ekvators; galvenās līnijas ir vertikālā līnija, pasaules ass, ekliptikas ass un Galaktikas ass.

## Ārējās saites

## Atsauces
Andrē Danikans Filidors

**Fransuā Andrē Danikans Filidors** (; dzimis , miris ) bija 18. gadsimta franču komponists un šahists. Bija viens no franču komiskās operas žanra pamatlicējiem, pēc uzvaras pār Legalu tika uzskatīts par sava laika spēcīgāko šahistu.

Filidora vārdā nosaukta viena no šaha atklātnēm — Filidora aizsardzība.

## Ārējās saites
* 
* Filidors chessgames.com 
* Filidora profils ''AllMusic'' 
* Filodora notis ''IMSLP''
Reklī pussala

**Reklī pussala** () ir ap 12 km gara un līdz 5,5 km plata ziemeļu—dienvidu virzienā orientēta pussala Antarktīdā. Izvietojusies Danko krastā starp Benkrofta līci rietumos un Šarlotes līci austrumos.

Pussalu 1898. gada 28. janvārī atklāja Beļģijas Antarktiskā ekspedīcija Adriena de Žerlaša vadībā un tās ziemeļu galu nosauca par **Reklī ragu** *(Cap Reclus)* par godu franču ģeogrāfam, Briseles Jaunās universitātes profesoram Elizē Reklī *(Jacques-Elisée Reclus)*. Vēlāk nosaukums tika attiecināts uz visu pussalu.

No 1956. līdz 1959. gadam pussalas ziemeļos Portalpointa ragā funkcionēja britu polārstacijas Bāze O patvērums Keipreklī *(Cape Reclus)*, kas 2004. gadā tika izjaukta un pārvesta uz Stenli Folklenda Salās, kur rekonstruēta kā ekspozīcija muzejā.

## Atsauces
Aleksandrs Halifmans

**Aleksandrs Halifmans** (; dzimis  Ļeņingradā) ir Krievijas šahists, lielmeistars. Pasaules čempions šahā FIDE versijā (1999—2000). Kļuvis par pasaules čempionu FIDE 1999. gada pasaules čempionāta finālmačā, pārspējot Armēnijas lielmeistaru Vladimiru Akopjanu.

2012. gadā uzvarējis divos lielos ātrā šaha turnīros Latvijā: "Vidzemes vasara" (Limbaži) un "Liepājas rokāde".

## Atsauces

## Ārējās saites

* A.Halifmans chessgames.com 
* FIDE profils
Džinsi

thumbnail|235px|Džinsu bikses.
[thumb|235px|1873. gada 20. maijā apstiprinātais [Džeikobs Deiviss|Džeikoba Deivisa ASV patents.]]
**Džinsi** () ir bikses, kas izgatavotas no rupja kokvilnas auduma (parasti no denima). Visbiežāk termins "džinsi" tiek attiecināts uz zilo džinsu biksēm ar metāla kniedēm.

## Vēsture
Džinsus ar vara kniedēm stiprinātām kabatām izgudroja Rīgā dzimušais Džeikobs Deiviss. 1873. gadā viņš tos kopā ar savu biznesa partneri Līvaju Strosu (*Levi Strauss*) patentēja.

Līdz 1950. gadiem džinsus lielākoties valkāja kovboji galvenokārt tāpēc, ka tie neplīsa tik ātri, kā no cita auduma izgatavotās un nekniedētās bikses. 1950. gados džinsi kļuva populāri pusaudžu vidū un drīz pēc tam tos sāka valkāt arī citas paaudzes. Vēsturiski vispopulārākie džinsu zīmoli ir *[[Levi's]]*, *[[Lee (džinsi)|Lee]]* un *[[Wrangler]]*.

## Nosaukums
Vārds "džinsi" cēlies no amerikanizēta Itālijas pilsētas Dženovas nosaukuma (). Vārds "denims" radies no zila Nīmas kokvilnas auduma   ().
Tātad "denima džinsi" nozīmē "Nīmas auduma dženoviešu bikses".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džinsi
Sampo

**Sampo** var būt:
* Sampo, mītisks artefakts somu mitoloģijā
* *[[Sampo (uzņēmums)|Sampo Group]]*, Somijas apdrošināšanas uzņēmums
* *[[Sampo Pankki]]*, Somijas banka
* *Sampo*, Somijas bijušā uzņēmuma *[[Rosenlew]]* zīmols (tagad pieder *[[Sampo-Rosenlew]]* un *[[Electrolux]]*)
* *[[Sampo Corporation]]*, Taivānas sadzīves tehnikas ražotājs
* *[[Sampo (filma)]]*, 1959. gadā uzņemtā PSRS un Somijas kopražojuma fantāzijas filma
* *[[2091 Sampo]]*, asteroīds
Iveta Pole

**Iveta Pole** (dzimusi  Liepājā, Latvijā) ir latviešu 
teātra un kino aktrise. Piedalījusies daudzās Jaunā Rīgas teātra izrādēs, kā arī izrādēs Liepājas teātrī un Valmieras Drāmas teātrī.

Saņēmusi Latvijas nacionālā kino festivāla *[[Lielais Kristaps (kinofestivāls)|Lielais Kristaps]]* balvu kā labākā aktrise par lomām filmās "Monotonija" (2007) un *[[Kolka Cool]]* (2011), kā arī kā labākā aktrise otrā plāna lomā par lomu filmā "Māsas" (2022).

## Filmogrāfija

## Lomas seriālos

## Ārējās saites
* Jaunā Rīgas teātra aktieri: Iveta Pole  
* Iveta Pole izrades.lv
* Iveta Pole filmas.lv
*
Brokastis

thumbnail|235px|Kontinentālo brokastu galds diviem cilvēkiem
**Brokastis** (no viduslejasvācu: *vrōkost* — 'agrais ēdiens') jeb **rītišķis** ir pirmā ēdienreize pēc nakts miega, kad cilvēks tikko ir piecēlies. Parasti brokastis ēd agrās rīta stundās pirms darba vai citām dienas gaitām. Dažādas pasaules malās brokastu saturs ir atšķirīgs, bet tikpat kā visur brokastu maltītes sastāvā ir daudz ogļhidrātu un olbaltumvielu, kas dod enerģiju turpmākajai dienai.

Uztura speciālisti apgalvo, ka brokastis ir vissvarīgākā ēdienreize. Pētījumos ir atklāts, ka tiem cilvēkiem, kuri izlaiž brokastis, ir vairāk veselības problēmas, piemēram, vielmaiņas traucējumi un aptaukošanos, kā arī pasliktināta koncentrēšanās spēja.

## Atsauces
Stenli

**Stenli** (), zināma arī kā **Portstenli** *(Port Stanley)* ir Apvienotās Karalistes Folklenda Salu aizjūras teritorijas galvaspilsēta un vienīgā pilsēta arhipelāgā. Izvietojusies uz Austrumfolklendas salas Stenli līča dienvidu krastā. Pilsēta izbūvēta 1843. gadā, lai aizvietotu iepriekšējo salu administratīvo centru Portluī, kas bija izvietota Berkeli līča krastā 25 km uz ziemeļrietumiem no Stenli. Nosaukta par godu tā laika Kara un koloniju valsts sekretāram lordam Edvardam Smitam-Stenlijam. 1845. gada jūlijā Stenli oficiāli kļuva par Folklenda Salu galvaspilsētu.

Pilsētā atrodas valdības iestādes, hospitālis, vairākas viesnīcas, muzejs, trīs baznīcas. Līcī izbūvēta osta un 4 km uz austrumiem izvietota Stenli lidosta.

Folklendas kara laikā Stenli 10 mēnešus atradās Argentīnas okupācijā un tās nosaukums bija **Puertoarhentino** *(Puerto Argentino)*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ponomarjovs

**Ponomarjovs** (, no *пономарь* — 'ķesteris'; sieviešu dzimtē Ponomarjova (*Пономарёва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Rašīds Ponomarjovs (*Rəşit Ğarif uğlı Ponomarev, Рәшит Гариф улы Пономарев*; 1919—1998) — PSRS un Krievijas šaha problēmists;
* Ruslans Ponomarjovs (*Русла́н Пономарьо́в*; 1983) — Ukrainas šahists.
* Iļja Ponomarjovs (*Илья Пономарёв,* 1975) — Krievijas un Ukrainas politiķis.
Forli

**Forli** () ir pilsēta Itālijā, Emīlijas-Romanjas reģionā. Pilsēta ir Forli-Čezēnas provinces administratīvais centrs. Tā atrodas Montones upes krastos starp Boloņas un Rimini pilsētām. 2011. gadā Forli dzīvoja 119 tūkstoši iedzīvotāju.

Senās Romas laikos pilsētas latīniskais nosaukums bija *Forum Livii*, jo pēc nostāstiem to 2. gadsimtā p.m.ē. dibināja Romas senators Līvijs Salinators. Forli ir vēsturiskā Romanjas reģiona centrs.

Visattīstītākais sporta veids ir volejbols. Gan vīriešu komanda *[[Volley Forlì]]*, gan sieviešu komanda *[[Volley 2002 Forlì]]* piedalās Itālijas augstākās līgas čempionātā. Populārs ir arī basketbols. Labākā futbola komanda *[[Forlì Football Club]]* spēlē tikai Itālijas D sērijā (ceturtajā spēcīgākajā Itālijas līgā).

## Atsauces

## Ārējās saites
Rustams Kosimdžonovs

**Rustams Kosimdžonovs** (; dzimis  Taškentā) ir Uzbekistānas šahists, lielmeistars. Pasaules čempions šahā FIDE versijā (2004—2005).

Kosimdžonovs lielmeistara nosaukumu ieguva 1997. gadā, gadu vēlāk uzvarēja Āzijas čempionātā. Par pasaules čempionu FIDE versijā kļuva 2004. gadā FIDE pasaules čempionātā Tripolē, finālmačā uzvarot angļu lielmeistaru Maiklu Adamsu. Nākamā gada FIDE pasaules čempionātā, kas norisinājās pēc jauniem noteikumiem, Kosimdžonovs startēja neveiksmīgi un titulu zaudēja.

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* 
* R.Kosimdžonovs chessgames.com 
* FIDE profils
Jelčo

**Jelčo** () ir Čīles vasaras polārstacija Antarktīdā. Izvietojusies Pālmera arhipelāga Dumēra salā, Sautbeja līča dienvidu krastā. Staciju pārvalda Čīles Antarktikas institūts (INACH). Galvenā pētniecības nozare ir jūras bioloģija.

Staciju 1961./1962. gada vasarā sāka būvēt Čīles Kara flote un nodeva ekspluatācijā nākamajā sezonā. 1986. gadā stacija tika nodota Čīles Antarktikas institūtam. Nosaukta par godu čīliešu Antarktikas izpētes kuģim *Yelcho*. Uz austrumiem no stacijas līča akvatoriju un piekrasti aizņem Antarktikas Līguma speciāli aizsargātā teritorija Nr. 146, kurā tiek īstenota ilgtermiņa jūras bioloģijas pētniecības programma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* French Polar Team. Yelcho Station / Doumer Island
Ruslans Ponomarjovs

**Ruslans Ponomarjovs** (; dzimis  Gorlovkā) ir Ukrainas šahists, lielmeistars. Pasaules čempions šahā FIDE versijā (2002—2004).

Ponomarjovs lielmeistara nosaukumu ieguva 1998. gadā 14 gadu vecumā. Par pasaules čempionu FIDE versijā kļuva 2002. gadā, mačā pārspējot savu tautieti Vasiliju Ivančuku.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 47. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 54. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 53. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

2025. gadā Batumi Ukrainas izlases sastāvā uzvarējis Eiropas komandu šaha čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* R.Ponomarjovs chessgames.com 
* FIDE profils
Ukrainas hrivna

**Ukrainas hrivna** () ir Ukrainas nacionālā valūta kopš . Ukrainas hrivnas simbols ir baseline|alt=INR|link=|8px, bet ISO 4217 kods ir **UAH**. Hrivnu apzīmēšanai izmanto arī saīsinājumu *грн.* 2019. gadā vienas hrivnas vērtība bija 4 eiro centi.

## Pārskats
Viena hrivna sīkāk dalās 100 kopijkās (*копійка*). Viduslaikos hrivnas bija arī Kijivas Krievzemes valūta. Pēc Padomju Savienības sabrukšanas līdz 1996. gadam, kad sāka izmantot hrivnas, Ukrainas valūta bija karbovaneci.
2012. gada augustā vienas hrivnas vērtība, konvertējot latos, bija 0,07 Ls.
2023. gadā Valsts valodas centrs nolēma, ka Ukrainas nacionālās valūtas nosaukums latviešu valodā atveidojams formā "Ukrainas hrivna".

## Atsauces
Trajans Besesku

**Trajans Besesku** (, ; dzimis ) ir rumāņu politiķis, bijušais Rumānijas prezidents no 2004. līdz 2014. gadam.

Laikā no 2000. līdz 2004. gadam Besesku bija Bukarestes mērs. 2004. gadā viņš pirmoreiz tika ievēlēts prezidenta amatā. 2007. gadā viņš tika atstādināts no amata, taču pēc mēneša referenduma rezultātā T. Besesku tika atkārtoti apstiprināts Rumānijas prezidenta amatā. 2009. gadā viņš atkārtoti tika ievēlēts Rumānijas prezidenta amatā uz piecu gadu termiņu. 2012. gada 6. jūlijā viņš atkal tika atstādināts no amata. 29. jūlijā notika referendums par viņa atlaišanu, kurā vairākums (87,52%) nobalsoja "par". Tomēr Rumānijas Konstitucionālā tiesa nolēma atzīt referendumu par spēkā neesošu kvoruma trūkuma dēļ (piedalījās tikai 46,23%), kā rezultātā Trajans Besesku palika Rumānijas prezidenta amatā.

Pēc prezidenta pilnvaru beigām Besesku 2015. gada 9. oktobrī pievienojās Tautas kustības partijai. 24. oktobrī partijas 4. kongresā Besesku tika ievēlēts par partijas prezidentu. 2016. gada parlamenta vēlēšanās šī partija ieņēma sesto vietu ar 5.35% balsu, un Besesku kļuva par parlamenta senatoru, kas pārstāv Bukaresti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tautas kustības partija Oficiālā mājaslapa (rumāņu valodā)
Dumēra sala

**Dumēra sala** (, , ) ir ap 8 km gara un līdz 4,5 km plata sala Pālmera arhipelāgā Antarktikā. Sala izstiepta ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā gar Anveras salas dienvidu krastu. No Anveras to atdala Neimaijera šaurums, no austrumos esošās Vīnkes salas — Peltjē šaurums. Salas lielāko daļu klāj ledāji, salas vidū paceļas 515 m augstais piramidālas formas Dumēra kalns. Krasta līnija stipri izrobota, daudz līču un pussalu.

Salu pirmā uzkartēja Francijas Antarktiskā ekspedīcija (1903-1905) un nosauca to par godu franču valstsvīram, deputātu palātas prezidentam un vēlākajam Francijas prezidentam Polam Dumēram.

Kopš 1962. gada salas dienvidos Sautbeja līča krastā darbojas Čīles vasaras polārstacija Jelčo.

## Atsauces
Doumer

***Doumer*** var būt:
* Pols Dumērs *(Paul Doumer)* — Francijas prezidents
* Dumēra sala *(Île Doumer)* — sala Antarktikā
Viktors Makarovs

**Viktors Makarovs** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas politologs un politiķis. Kopš  ir 
Ārlietu ministrijas parlamentārais sekretārs.

## Biogrāfija

Augstāko izglītību (maģistra grādu politikas zinātnē) ieguvis 2002. gadā Kopenhāgenas Universitātē, Dānijā.

No 2005. līdz 2011. gadam strādājis nevalstiskajā organizācijā "Baltijas forums", bijis tās pētniecības programmu direktors.
2008. gadā kopā ar Pēteri Viņķeli dibina nevalstisko organizāciju "Politikas centrs "EuroCivitas"", ir šīs organizācijas direktors. Autors vairākiem pētījumiem, kas skar sabiedrības integrācijas jautājumus un Latvijas iedzīvotāju attieksmi pret Eiropas Savienību. Citas akadēmiskās intereses ir "demokrātijas teorija, pilsonība, multikulturālisms, nacionālā un eiropeiskā identitāte, politiskā kultūra un vērtības Latvijā un postpadomju telpā". Vietnē "politika.lv" par šiem tematiem ir atrodamas tuvu pie 40 Makarova publikācijām.

2011. gadā iesaistījās politikā, kandidēja 11. Saeimas ārkārtas vēlēšanās no Zatlera Reformu partijas saraksta Rīgas vēlēšanu apgabalā. Ir Reformu partijas valdes loceklis.  kļuva par Ārlietu ministrijas parlamentāro sekretāru.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Viktor Makarov Policy Centre "EuroCivitas"  
*
Sautbejs

**Sautbejs** () ir ap  garš un līdz  plats līcis Dumēra salas dienvidrietumu piekrastē Antarktīdā. Līci norobežo Kempa rags ziemeļos un Pī rags dienvidos. Līci 1935. gada februārī nokartēja Britu Greiema Zemes ekspedīcija un nosauca to pēc novietojuma pie salas krastiem. Līča austrumu daļai ir speciāli aizsargātas teritorijas (Nr. 146) statuss un tajā tiek veikta ilgtermiņa programma jūras bioloģijā. Līča dienvidu krastā no 1962. gada darbojas Čīles vasaras polārstacija Jelčo.

## Atsauces
Veselins Topalovs

**Veselins Aleksandrovs Topalovs** (; dzimis  Rusē) ir Bulgārijas šahists, lielmeistars. Pēdējais pasaules čempions šahā FIDE versijā (2005—2006).

Lielmeistara nosaukumu ieguva 1997. gadā. Par pasaules čempionu FIDE versijā kļuva 2005. gadā FIDE pasaules čempionātā Argentīnā, izcīnot 10 punktus no 14 iespējamiem un nezaudējot nevienā partijā. Nākamā gada oktobrī Topalovs cīnījās skandāliem bagātā titulu apvienošanas mačā ar pasaules čempionu *klasiskajā šahā* Vladimiru Kramņiku, kurā cieta zaudējumu.

2015. gadā uzvarējis lielā starptautiskā šaha turnīrā Norvēģijas pilsētā Stavangerē, apsteidzot Pasaules čempionu Kārlsenu, Anandu un citus spēcīgus šahistus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* V.Topalovs chessgames.com 
* FIDE profils
Intelsat 20

***Intelsat 20*** (***IS-20***) ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, kas palaists 2012. gada augustā. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Āzijā, Āfrikā un Vidējos Austrumos.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Space Systems/Loral]]* uz platformas *[[LS-1300]]* bāzes. Tam ir 54 Ku-joslas, 24 C-joslas un 1 Ka joslas raidītāji.

*Intelsat 20* tika palaists  20:54 UTC ar nesējraķeti *[[Ariane 5ECA]]* (lidojums *VA-208*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar Apvienotās Karalistes pavadoni *[[HYLAS 2]]*. Kopējā raķetes derīgās kravas masa bija , kas bija rekords *Ariane 5ECA* kravas nogādei uz ģeostacionāro pārejas orbītu.

Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem. Sākotnēji tas tika izvietots punktā 63° austrumu garuma.

Septembrī *Intelsat 20* tika izvietots punktā 68,5° A un nomainīja resursus iztērējušos pavadoņus *[[Intelsat 7]]* un *[[Intelsat 10]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat 20 Space Systems/Loral 
* Intelsat 20 Gunter's Space Page,
Antonija Mišura

**Antonija Mišura** (; dzimusi ) ir horvātu basketboliste, spēlē saspēles vadītājas pozīcijā, Horvātijas izlases dalībniece. Pašlaik (2012) pārstāv Horvātijas līgas klubu *ŽKK Jolly JBS*.

Laikā no 2005. līdz 2007. gadam viņa spēlēja *ŽKK Vidici Dalmostan* klubā. Pēc tam uzsāka karjeru *ŽKK Jolly JBS* klubā, kur spēlē arī pašlaik. Horvātijas izlases sastāvā spēlējusi 2011. gada Eiropas čempionātā, kur sasniedza ceturtdaļfinālu, tika ieņemta 5. vieta. Tāpat izlases sastāvā startēja  Londonā, kur tika izcīnīta 10. vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liepājas Nikolaja ģimnāzija

thumb|360px|Liepājas Nikolaja ģimnāzijas ēka pirms Pirmā pasaules kara (ap 1910).
[thumb|270px|Liepājas Nikolaja ģimnāzijas audzēkņi formas tērpos ar [Rapieris|rapieriem (pirms 1910).]]
**Liepājas Nikolaja ģimnāzija** (, ) bija otrā vecākā Kurzemes guberņas ģimnāzija pēc Jelgavas akadēmiskās ģimnāzijas, kas Liepājā darbojās no 1885. līdz 1915. gadam, kad Pirmā pasaules kara sākumā to evakuēja uz Petrogradu.

Nikolaja ģimnāzijas ēkā 1920. gadā darbību uzsāka Valsts Liepājas tehnikums, kas bija otrā vidējā tehniskā skola Latvijā.

## Ģimnāzijas ēka
Ēku Vilhelmīnes ielā 4 (tagad K. Valdemāra ielā) tā laika Liepājas pilsētas arhitekts Pauls Makss Berči 1873. gadā projektēja kā mācību iestādi. Ēka izvietota atstatus no ielas apbūves līnijas, veidojot reprezentatīvu ieeju ar granīta kolonnu portiku. Fasāde risināta sarkanajā ķieģelī ar bagātīgi rustētu apmetumu un metāla dekoratīvajiem elementiem.

## Vēsture
1788. gadā uzcēla jaunu Liepājas pilsētas skolas namu. 1806. gadā pilsētas skolu pārveidoja par apriņķa skolu, kurā mācījās Krišjānis Valdemārs un Kronvaldu Atis. Apriņķa skolu 1866. gadā pārveidoja par Nikolaja ģimnāziju. 

Ekonomikas recesijas dēļ jaunas ģimnāzijas ēkas celtniecības uzsākšana no 1873. gada aizkavējās līdz 1882. gadam, kad naudu būves uzsākšanai ieguva, likvidējot Liepājas Ugunsdzēsības biedrību un tās 100 000 rubļu pamatkapitālu pārvēršot par ģimnāzijas celšanas fondu. 1883. gada 24. maijā svinīgi ielika ēkas pamatakmeni, bet jaunceltni iesvētīja 1885. gada 12. janvārī.
Pirmais ģimnāzijas direktors bija Alberts Volgemūts. Tā kā Baltijas pārkrievošanas dēļ ģimnāzijā nemācīja latviešu valodu, tad 1888. gada pavasarī desmit latviešu skolnieki iesniedza skolas direktoram lūgumrakstu, lai viņš atļautu reizi nedēļā sapulcēties, lai *mēs varētu viens otru atbalstīt latviešu valodas studijās*.

1907. gada 31. martā nodibināja Liepājas pilsētas Nikolaja vīriešu ģimnāzijas trūcīgo skolēnu pabalstīšanas biedrību.

## Slaveni absolventi
* Jānis Jansons (Janis Jansons-Brauns, 1872-1917), latviešu sociāldemokrāts, literatūrkritiķis un publicists,
* Pauls Kalniņš (1872-1945), latviešu ārsts un politiķis (LSDSP), ilggadējs Saeimas priekšsēdētājs un Latvijas Valsts prezidenta vietas izpildītājs (1944–1945),
* Gabriels Narutovičs (*Gabriel Narutowicz*, 1865-1922), Polijas ārlietu ministrs un pirmais valsts prezidents (1922),
* Emīls Skubiķis, (1875—1943), Tautas padomes loceklis un Satversmes sapulces deputāts,
* Aleksandrs Stulginskis (*Aleksandras Stulginskis*, 1885-1969), Lietuvas Republikas prezidents (1922–1926),
* Isajs Šurs (*Issai Schur*, 1875-1941), ebreju izcelsmes vācu matemātiķis,
* Raimonds Bebris (1891—1940), pulkvedis, dzejnieks
* Kārlis Reinholds Kupfers (1892-1935), botāniķis, tēlotājas ģeometrijas profesors RPI.

## Atsauces
Volejbols 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs vīriešiem

**2012. gada vasaras olimpisko spēļu volejbola vīriešu turnīra** rezultāti. 

## Priekšsacīkstes
*Visi spēļu sākuma laiki ir pēc Latvijas laika.
*Katras grupas četras labākās komandas iekļūst izslēgšanas turnīrā. Komandas iegūst 3 punktus, ja uzvar ar 3—0 vai 3—1, 2 punktus, ja uzvar ar 3—2, 1 punktu, ja zaudē ar 2—3, un 0 punktus, ja zaudē ar 0—3 vai 1—3.

### A grupa

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

### B grupa

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas turnīrs

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Spēle par 3. vietu

### Fināls

## Vietu sadalījums

## Ārējās saites
* 2012. gada olimpisko spēļu mājaslapas profils
Isloms Karimovs

**Isloms Karimovs** (; dzimis , miris ) bija Uzbekistānas valsts darbinieks, pirmais Uzbekistānas prezidents no . No 1989. līdz 1991. gadam bijis Uzbekistānas komunistiskās partijas CK pirmais sekretārs.

I. Karimovam bijušas trīs oficiālas valsts vizītes Latvijā: 1995. 2004. un 2013. gadā.

Isloms Karimovs 2016. gada 2. septembrī nomira no insulta.

## Ģimene
Bijis divreiz precējies: ar Nataļju Kučmi 1964. gadā (laulībā dzimis dēls) un Tatjanu Karimovu 1967. gadā. Otrajā laulībā divas meitas un pieci mazbērni. Vecākā meita Guļnara Karimova (dzimusi 1972) tēva valdīšanas laikā kļuva par valstī ietekmīgu politikas un biznesa personu. Darbojusies diplomātiskajā dienestā, bijusi augstskolas profesore. Kopš 2014. gada pret G. Karimovu uzsākta krimināllieta, kopš 2013. gada viņa atradās mājas arestā. Krimināllieta ietvēra apsūdzības korupcijā, uzņēmumu ekspropriācijā, tirgus monopolizācijā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un izspiešanā. 2015. gadā  G. Karimovai piespriests 5 gadu cietumsods, taču daļā apsūdzību izmeklēšana turpinājās, vēlāk piespriests vēl viens cietumsods, un kopš 2019. gada marta G. Karimova atrodas cietumā. Bijušā prezidenta otrā meita Lola Karimova-Tiljajeva pazīstama ar savu sabiedrisko darbību, tostarp labdarības organizācijās. Arī darbojusies diplomātiskajā dienestā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā biogrāfija
Gaisma (nozīmju atdalīšana)

**Gaisma** var būt:

* Gaisma — redzamais elektromagnētiskais starojums;
* Gaisma — Latgales laikraksts latgaliešu valodā;
* Gaisma (personvārds), personvārds, kas iekļauts latviešu vārdadienu kalendārā

## Vietvārds
* Gaisma — dzelzceļa pieturas punkts Rīgā;
* Gaisma — apdzīvota vieta Bārbeles pagastā
* Gaisma — apdzīvota vieta Saulkrastu pagastā
* Gaisma — apdzīvota vieta Stopiņu pagastā
* Rumbulas Stopiņu pagasta agrākais nosaukums
* Stūnīšu cits nosaukums.
Jūras bioloģija

[thumb|400px|right|Tikai 29% no [Zemes virsmas aizņem sauszeme. Pārējais ir okeāns, kura vidējais dziļums ir  un ko ieskauj  piekrastes.|alt=Two views of the ocean from space]]
**Jūras bioloģija** (arī **bioloģiskā okeanogrāfija**) ir bioloģijas un okeanogrāfijas robežnozare, daļa no hidrobioloģijas. Tā ir zinātne par jūras ekosistēmām, kas pēta jūru un okeānu organismus un to ekoloģisko mijiedarbību. Par jūras bioloģiju sauc arī Pasaules okeāna bioloģisko norišu un procesu kopumu.

## Atsauces
Another Still Life

***Another Still Life*** ir latviešu grupas *[[Prāta Vētra]]* devītā studijas albuma "Vēl Viena Klusā Daba" angliskā versija.

## Dziesmu saraksts
# *Lantern* 
# *Europa* 
# *So Low Lullaby* 
# *Vēl viena klusā daba* 
# *Don't You Get It* 
# *Queen Of England's Treasure* 
# *Mēles*
# *Men Of Snow* 
# *Violet* 
# *Another Still Life* 
# *Knife* 
# *Part Of The Sky* 
# *Butterfly In A Bottle* 

## Ārējās saites
*
Judīte Polgāra

**Judīte Polgāra** (; dzimusi  Budapeštā) ir ebreju tautības Ungārijas šahiste, lielmeistare. Viņa ir pašreizējā (2012) FIDE reitinga līdere starp sievietēm un tiek uzskatīta par visu laiku spēcīgāko šahisti starp sievietēm.

1991. gadā, būdama 15 gadus un 4 mēnešus veca, J. Polgāra ieguva lielmeistares titulu, tobrīd kļūstot par visu laiku jaunāko šahisti, kas ieguvusi šo titulu. 2012. gada jūlijā viņa FIDE reitingā ieņēma 36. vietu, viņa bija vienīgā sieviete ranga pirmajā simtniekā. J. Polgāra ir svinējusi uzvaru vairākos turnīros. Tāpat viņa karjeras laikā ir uzvarējusi deviņus pašreizējos vai bijušos pasaules čempionus šahā.

J. Polgāras tēvs Lāslo Polgārs arī bija šahists, tāpat par šahistēm viņš izaudzināja visas trīs meitas. Arī Judītes vecākās māsas Žuža (pārstāv ASV) un Sofija (dzīvo Izraēlā) ir spēcīgas šahistes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* FIDE profils 
* 
* ''ChessGames'' profils
Polgāra

**Polgāra** var būt:

* Judīte Polgāra;
* Sofija Polgāra;
* Žuža Polgāra.

## Skatīt arī
* Polgārs
HYLAS 2

**HYLAS 2** ir Apvienotās Karalistes uzņēmuma Avanti Communications sakaru pavadonis, kas palaists 2012. gada augustā. Tas paredzēts sakaru nodrošināšanai klientiem Āfrikā, Austrumeiropā un Vidējos Austrumos.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums Orbital Sciences Corporation uz platformas Star-2.4 bāzes. Tam ir 24 Ka joslas raidītāji.

*HYLAS 2* tika palaists  20:54 UTC ar nesējraķeti Ariane 5ECA (lidojums *VA-208*) no Gviānas kosmiskā centra kopā ar sakaru pavadoni Intelsat 20. Kopējā raķetes derīgās kravas masa bija , kas ir rekords *Ariane 5ECA* uz ģeostacionāro pārejas orbītu.

Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem. Sākotnēji tas tika izvietots punktā 30° austrumu garuma. Kopš 18. augustā pavadonis atrodas punktā 31° A.

Kad kosmiskajam aparātam bija pabeigtas pārbaudes un testēšana, *Orbital* 10. septembrī *HYLAS 2* nodeva pasūtītājam *Avanti*. Aktīvu darbu pavadonis sāka 10. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* HYLAS 2 Avanti 
* HYLAS 2 Orbital 
* HYLAS 2 Gunter's Space Page,
Skride

**Skride** var būt:

* Ārijs Skride (1906-1987), gleznotājs;
* māsas Skrides:
** Baiba Skride, mūziķe;
** Lauma Skride, mūziķe;
** Linda Skride, mūziķe;
* Andris Skride (dzimis 1982), ārsts un politiķis.
Mati Jervinens

**Mati Henriki Jervinens** (; dzimis , miris ) bija somu vieglatlēts, startējis šķēpa mešanas sacensībās.

Divas reizes piedalījies Olimpiskajās spēlēs (, ). 1932. gadā Losandželosā viņš uzvarēja ar jaunu olimpisko rekordu. Savukārt pēc četriem gadiem Berlīnē ieņēma 5. vietu. 1932. gadā M. Jervinens šķēpu raidīja 72,71 metra tālumā, tik augsts tornis tika uzcelts Helsinku olimpiskajam stadionam, kas tika izmantots  vajadzībām. Vēl sportists ir divas reizes izcīnījis uzvaru Eiropas čempionātā (1934, 1938). Laikā no 1930. gada augusta līdz 1936. gada jūnijam M. Jervinens desmit reizes laboja Pasaules rekordu.

## Pasaules rekordi

## Ārējās saites
Arveds Bergs

**Kārlis Kristaps Arveds Bergs** (1875—1941) bija latviešu jurists un sabiedriskais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gada 13. septembrī Rīgā latviešu uzņēmēja Kristapa Berga ģimenē. Mācījās Rīgas pilsētas ģimnāzijā (1888-1892). Pēc tieslietu studijām Tērbatas Universitātē (1892-1896) strādāja par zvērinātu advokātu. Vadīja laikrakstu "Baltijas Vēstnesis", darbojās Rīgas Latviešu biedrībā. Studiju laikā uzņemts latviešu studentu korporācijā *[[Lettonia]]*.

1905. gada revolūcijas laikā A. Bergs nodibināja Latviešu Demokrātisko partiju. 1907. gadā viņu izraidīja no Baltijas. Pēc atgriešanās Rīgā darbojās Rīgas literārajā klubā un izglītības biedrībā.

Pirmā pasaules kara laikā A. Bergs bija Latviešu bēgļu apgādāšanas centrālkomitejas vadītājs, Latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas loceklis, izdeva avīzi "Baltija", pēc Februāra revolūcijas piedalījās Latviešu pagaidu nacionālās padomes dibināšanā (1917).

Brīvības cīņu laikā bija Latvijas Pagaidu valdības un pirmās vēlētās Ulmaņa valdības iekšlietu ministrs (1919-1921). 1921. gadā A. Bergs izveidoja un vadīja Bezpartejisko Nacionālo centru (vēlāk Latviešu nacionālā apvienība), bija Satversmes sapulces, kā arī 1., 2. un 3. Saeimas deputāts. Laikraksta "Latvis" galvenais redaktors.

## Apcietināšana un nogalināšana
thumb|left|150px|Arveds Bergs pēc deportācijas uz Krieviju (1941) 
Pēc Latvijas okupācijas viņu 1941. gada 3. februārī apcietināja NKVD un pratināja līdz 1941. gada jūnijam.
Pēc Vācijas uzbrukuma PSRS A. Bergu deportēja uz PSRS, pratināšanu turpināja Čkalovas cietumā līdz 1941. gada 4. septembrim. 29. septembrī Čkalovas apgabaltiesas kolēģija viņu notiesāja pēc Krievijas PFSR Kriminālkodeksa 56-4., 10., 13. panta, cita starpā apsūdzēts palīdzības sniegšanā starptautiskajai buržuāzijai, aģitācijā un dienestā cara slepenpolicijā, piespriežot nāvessodu nošaujot.

7. oktobrī A. Bergs iesniedza kasācijas sūdzību Krievijas PFSR Augstākajai tiesai, atgādinot 1920. gada 11. augusta Latvijas-Krievijas miera līguma pantus, uz kuru pamata: *…iekšlietu ministra kvalitātē man bija jāvadās no Latvijas – un tikai Latvijas – likumiem un rīkojumiem, jāpilda šīs varas rīkojumi. Tādēļ man bija ne tikai tiesības, bet kā ministram man pat bija pienākums vest cīņu ar komunistisko partiju un aizstāvēt sociālo iekārtu Latvijā. Es esmu atbildīgs tikai Latvijas likumu priekšā. Mana saukšana pie atbildības KPFSR instancēs ir minētā miera līguma pārkāpums.*

Nāves spriedumu izpildīja 1941. gada 19. decembrī.

## Literatūra
* Uldis Lasmanis. *Arveds Bergs. Sabiedriski politiska biogrāfija* 4 daļās. Rīga: 1997.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juras kantons

**Juras kantons** (), arī **Juras Republika**, ir viens no Šveices 26 kantoniem, kas atrodas valsts ziemeļrietumos. Kantona administratīvais centrs ir Delemona. Jura ir jaunākais Šveices kantons, kas 1977. gadā atdalījās no Bernes kantona un 1979. gadā oficiāli pievienojās Šveices konfederācijai. Kantons robežojas ar Bernes un Bāzeles lauku kantoniem, kā arī ar Francijas departamentiem Dū, Belforu un Augšreinu. 2010. gada decembrī kantonā dzīvoja apmēram 70,2 tūkstoši cilvēku. Kantonā dzīvo galvenokārt franču valodā runājoši cilvēki.

## Ārējās saites
Neišateles kantons

**Neišateles kantons** (), arī **Neišateles Republika**, ir viens no Šveices 26 kantoniem, kas atrodas valsts rietumos. Kantona administratīvais centrs ir Neišatele. 1815. gadā tas pievienojās Šveices konfederācijai. Kantons robežojas ar Bernes un Vo kantoniem, kā arī ar Franciju. 2024. gada decembrī kantonā dzīvoja apmēram 179 tūkstoši cilvēku, galvenokārt frančvalodīgie.

## Ārējās saites
*Official website
*Official statistics
*Neuchâtel and surroundings "Watch Valley"
*Portal Neuch.ch
*Village of Valangin
Kapteinis (sports)

**Komandas kapteinis** sportā ir komandas dalībnieks, kas izvēlēts par līderi laukumā. Bieži vien tas ir viens no vecākajiem un pieredzējušākajiem komandas dalībniekiem vai spēlētājs, kas var individuāli ietekmēt spēles gaitu. Parasti kapteinim ir kāda atpazīšanas zīme — futbolā kapteinis nēsā rokas apsēju, hokejā uz kapteiņa krekla ir burts "K" vai "C". Vairākos sporta veidos kapteinim var būt palīgs vai palīgi. Profesionālajā sportā visilgāk par kapteini ir bijis Nacionālās hokeja līgas kluba Detroitas "Red Wings" spēlētājs Stīvs Aizermens (1986—2006).

## Atsauces
Sēkla (nozīmju atdalīšana)

**Sēkla** var būt:
* Sēkla —  sēklaugu vairošanās un izplatīšanas orgāns.;
* Sēkla () — Latgales laikraksts latgaliešu valodā;
Modernās mākslas muzejs

**Modernās mākslas muzejs** var būt:
* Stokholmas modernās mākslas muzejs;
* Ņujorkas Modernās mākslas muzejs.
Biksti (stacija)

**Biksti** ir dzelzceļa stacija līnijā Jelgava—Liepāja. Tā atrodas Dobeles novada Bikstu pagastā apmēram 3 km uz ziemeļiem no pagasta centra Bikstiem. Pie stacijas atrodas apdzīvota vieta Bikstu stacija. Bikstos pietur pasažieru vilcieni Rīga—Liepāja un Liepāja—Rīga. Stacijā biļešu kase ir slēgta.

No 2023. gada 31. jūlija satiksme starp Rīgu un Liepāju (un atpakaļ) tiek nodrošināta katru dienu, bet svētdienās — divreiz dienā.

No 2024. gada 15. decembra svētdienas vakaros stacijā notiek abu dīzeļvilcienu izmaiņa; svētdienas vakara reiss Liepāja—Rīga Bikstos nepietur, jo nav otra perona.

## Vēsture
Bikstu stacija atklāta reizē ar Liepājas dzelzceļa līnijas atklāšanu . Tagadējā stacijas ēka uzbūvēta 1932. gadā (arhitekts J. Šarlovs, 1875—1940). Saglabājusies arī vecā dzelzceļnieku dzīvojamā ēka (kazarma), tā atrodas otrā dzelzceļa pusē, tuvāk pārbrauktuvei.

No 2011. gada 9. septembra Bikstos pieturēja pasažieru vilciens Rīga—Liepāja virzienā uz Liepāju piektdienās un svētdienās,  bet virzienā uz Rīgu — pirmdienās un sestdienās. Dīzeļvilciens caur Bikstiem uz Liepāju no 2015. gada vasaras kursēja tikai piektdienās, bet virzienā uz Rīgu tikai svētdienās. No 2019. gada sakarā ar dzelzceļa infrastruktūras maksas samazināšanos vilciens caur Bikstiem katrā virzienā kursēja divas reizes nedēļā.

## Attēlu galerija

Attēls:Bikstu stacija 9.JPG|Bikstu stacijas sliežu izvērsums Jelgavas virzienā
Attēls:Bikstu stacija 4.JPG|Bikstu stacijas uzgaidāmā telpa
Attēls:Bikstu stacija 8.JPG|Bikstu stacijas sliežu izvērsums Liepājas virzienā
Attēls:Vecā Bikstu stacija.JPG|Vecā kazarma


## Interesanti fakti
Bikstu stacijā 2014. gadā filmēta režisora Viestura Kairiša spēlfilma "Melānijas hronika".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bikstu stacija no dīzeļvilciena Rīga-Liepāja loga (video)
* Liepaja-Riga train DR1A-290 in Biksti station, heading towards Jelgava, Latvia 25.02.2012 (video)
Domkrats

thumb|150px|Walker 950 hidrauliskais domkrats
thumb|150px|Sens skrūves lokomotīvju domkrats
**Domkrats** (; no  — no ) ir stacionārs, pārnēsājams vai pārvietojams mehānisms virs tā novietotu kravu pacelšanai nelielā augstumā. Pēc uzbūves izšķir sviru, skrūves, zobratu, jūgrāmja, zobstieņa, hidrauliskus un pneimatiskus domkratus. Mehānisms parasti konstruēts, lai paredzamo smagumu varētu pacelt, izmantojot viena vai vairāku cilvēku roku spēku.

Visbiežāk sastopamais šī mehānisma veids ir skrūves vai vītnes automobiļu domkrats, kas paredzēts automobiļa pacelšanai riteņa nomaiņai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Intelsat 21

***Intelsat 21*** ir Luksemburgā bāzēta uzņēmuma *[[Intelsat]]* sakaru pavadonis, kas palaists 2012. gada augustā. Tas paredzēts televīzijas retranslācijai un sakaru pakalpojumiem klientiem Latīņamerikā un Karību reģionā.

Pavadoni izgatavojis ASV uzņēmums *[[Boeing Satellite Development Center|Boeing Satellite Systems]]* uz platformas *[[BSS 702MP]]* bāzes. Tam ir 36 Ku-joslas un 24 C-joslas raidītāji.

*Intelsat 21* tika palaists  06:54:59 UTC ar nesējraķeti *[[Zenit-3SL]]* no peldošās platformas *[[Odyssey (starta platforma)|Odyssey]]* Klusajā okeānā uz ekvatora 154 grādi rietumu garuma. Pēc augšējās pakāpes viena manevra 07:25:06 UTC pavadonis atdalījās no dzinējbloka *[[Blok DM-SL]]* ģeostacionārajā pārejas orbītā.

Ģeostacionāro orbītu tas sasniedza ar saviem dzinējiem. *Intelsat 21* tika izvietots punktā 58° rietumu (302° A) garuma. Kad tas sāka darbu, tas nomainīja 12 gadu veco *[[Intelsat 9]]* (agrāk zināmu kā *PAS 9*).

## Atsauces

## Ārējās saites
* Intelsat 21 Boeing 
* Intelsat 21 Sea Launch 
* Intelsat 21 Gunter's Space Page,
Ričards Bakminsters Fulers

**Ričards Bakminsters Fulers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu matemātiķis, inženieris, futurologs un ģeodēziskās velves (kupola) izgudrotājs.

## Biogrāfija
Fulers dzimis Miltonā, Masačūsetsas štatā, un mācījies Hārvarda Universitātē. Pēc Pirmā pasaules kara strādāja Čikāgā un eksperimentēja ar jaunām celtniecības tehnoloģijām. 32 gadu vecumā Fulers bankrotēja, pārcēlās uz Ņujorku un nodarbojās ar dizainu un publicistiku. 1959. gadā Fulers kļuva par zinātnisko līdzstrādnieku Dienvidilinoisas Universitātē.

## Darbi un ietekme
[thumb|[Monreālas kupols]]
1927. gadā Fulers izgudroja tā saucamo "dzīvojamo mašīnu”, saliekamu alumīnija māju, vēlāk jaunu pasaules kartogrāfisko projekciju (globusu no sešiem taisnstūriem un astoņiem trīsstūriem). 1947. gadā viņš izstrādāja ģeodēziskās velves kupolu, (pussfēru, saliktu no tetraedriem), būvniecības jaunumu. Fulers tika nozīmēts par galveno ASV paviljona arhitektu pasaules izstādē Monreālā 1967. gadā, kad tur uzcēla caurspīdīgu, 80 metru diametra ģeodēzisku velvi. Fuleram piešķirti 28 patenti un 47 akadēmiski goda grādi, kā arī vairākas balvas arhitektūrā. Viņš bijis 28 grāmatu autors un uzcelti vismaz 300 000 Fulera dizaina kupoli. Vārds fullerēns atvasināts no viņa vārda.

## Galerija

Attēls:Dymaxion house.jpg| *Dymaxion* "dzīvojamā mašīna”*Henry Ford Museum*
Attēls:Dynamaxion 1933.jpg|1933. gada mikroautobusa prototips *Dymaxion*
Attēls:Nagoya Dome 01.JPG|stadions Nagojā Japānā
Attēls:Dymaxion 2003 animation small1.gif|kartogrāfiska projekcija (Animācija)


## Skatīt arī
* Ikosaedrs
* Fullerēns
* Ģeodēzija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Bakminsters Fulers, biogrāfija 
* Raksts: Māja kā burbulis
* ''Bucky-Dome'' izstāde
Borgs

**Borgs** var būt:

* Flula Borgs (*Flula Borg*; 1982) — vācu aktieris, mūziķis, komiķis, *YouTube* personība un dīdžejs;
* Folke Borgs (*Folke Borg*; 1892―1950) ― zviedru zoologs;
* Bjērns Borgs (*Björn Borg*; 1956) ― zviedru tenisists.
Bjērns Borgs

**Bjērns Rūne Borgs** (; dzimis ) ir bijušais zviedru tenisists, bijis ATP ranga līderis.

Karjerā B. Borgs ir uzvarējis 64 ATP vienspēļu turnīros, tāpat laikā no 1974. līdz 1981. gadam viņš izcīnīja 11 uzvaras *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* turnīros. Viņš piecus gadus pēc kārtas uzvarēja Vimbldonā (rekords, ko ir atkārtojis Rodžers Federers) un sešas reizes uzvarēja Francijas atklātajā čempionātā (šo rekordu ir pārspējis Rafaels Nadals). Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem tenisistiem. 1979. gadā B. Borgs kļuva par pirmo tenisistu, kas vienas sezonas laikā kā naudas balvu saņem vairāk nekā vienu miljonu dolāru.

Tas, ka Borgs neskuva bārdu Vimbldonas čempionāta laikā, ir viens no iespējamajiem bārdas neskūšanas NHL izslēgšanas spēļu laikā tradīcijas aizsākšanas iemesliem.

## Vietas Grand Slam turnīros

|}

## Atsauces

## Ārējās saites
Pidžinvaloda

**Pidžinvaloda** jeb vienkārši **pidžins** () ir vienkāršota jaukta kontaktvaloda starp cilvēkiem, kuri savstarpēji nepārzina sava sarunbiedra valodu, bet tomēr ir nepieciešams kontaktēties. Parasti pidžinvaloda veidojas pamatā balstoties uz angļu, franču vai nīderlandiešu valodām, un tām ir Austrumu vai Āfrikas valodu vārdu piejaukumi, bet pidžinvalodu definīcija neizslēdz, ka tā var balstīties arī uz citām valodām. Vēsturiski pidžinvalodas bija plaši izplatītas tirdzniecībā starp dažādu tautību cilvēkiem. Atšķirībā no kreoliskajām valodām, kas ir noteiktu cilvēku grupu dzimtās valodas, pidžinvalodas nav neviena indivīda dzimtā valoda.

## Skatīt arī
* Kreoliskās valodas
* *[[Lingua franca]]*

## Atsauces
2014. gada Pasaules kauss

**2014. gada Pasaules kauss** var būt:
* 2014. gada FIBA Pasaules kauss;
* 2014. gada FIFA Pasaules kauss.
Druva (nozīmju atdalīšana)

**Druva** var būt:

* Druva — ciems Saldus novada Saldus pagastā;
* druva — labības tīrums;
* Druva — Cēsu apkārtnes reģionālais laikraksts;
* Druves cits nosaukums;

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Jūlijs Druva (1882—1950) ― latviešu pedagogs, žurnālists un sabiedriskais darbinieks.

## Skatīt arī
* Drywa () ― Latgales laikraksts latgaliešu valodā (1908―1917)
Vltava

**Vltava** (, ) ir garākā upe Čehijā, kas tek tikai Čehijas teritorijā, Elbas (čehiski — Labas) kreisā krasta pieteka. Tiek uzskatīta par Čehijas nacionālo upi.

Upe sāk savu tecējumu ziemeļu virzienā no Austrijas pierobežas. Vlatavas garums ir 430 km un tās kopējā baseins ir 28 090 km². Tek cauri Česki Krumlovai, Česke Budejovicei un valsts galvaspilsētai Prāgai, līdz ietek Elbā pie Melnīkas.

## Skatīt arī
* Kārļa tilts

## Ārējās saites
Siksts I

thumbnail|200px|Siksts I
**Siksts I** (, dzimis 42. gadā, miris 124. vai 128. gadā) bija Romas bīskaps no 114.—119. gada līdz nāvei un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Šajā laikā Romas imperators bija Adriāns. Dažādos avotos ir norādīti atšķirīgi gada skaitļi, kad Siksts I kļuva par Romas pāvestu, un kad viņš nomira, bet tikpat kā visos avotos ir minēts, ka šajā amatā viņš bija deviņus vai desmit gadus. Siksts I bija sestais pāvests pēc Svētā Pētera. Viņa priekštecis bija Aleksandrs I, bet pēctecis — Telesfors.

## Ārējās saites
Siksts

**Siksts** var būt:

* Siksts I — Romas pāvests no 114. vai 119. gada līdz 124. vai 128. gadam;
* Siksts II — Romas pāvests no 257. līdz 258. gadam;
* Siksts III — Romas pāvests no 432. līdz 440. gadam;
* Siksts IV — Romas pāvests no 1471. līdz 1484. gadam;
* Siksts V — Romas pāvests no 1585. līdz 1590. gadam.
Hitīns

**Hitīns** ( (*chitōn*) — 'hitons') ir dabā bieži sastopams slāpekli saturošs polisaharīds. Tā ir cieta, puscaurspīdīga viela. Ķīmiski hitīns ir uzskatāms par N-acetilglikozamīna polimēru — poli-N-acetil-D-glikozo-2-amīnu ar formulu (C8H13NO5)n. N-acetilglikozamīna atlikumi savā starpā saistīti ar *β*-(1,4)-glikozīdsaitēm, tādējādi hitīna ķīmiskā struktūra līdzīga celulozes struktūrai, tikai pie glikozes otrā oglekļa atoma hidroksilgrupas −OH vietā hitīnā atrodas acetilaminogrupa −NHCOCH3. Sadalās virs 300 °C

## Vēsture
1821. gadā Nansī botāniskā dārza direktors Henrijs Brakons (*Braconnot*) sēnēs atrada sērskābē nešķīstošu vielu un nosauca to par fungīnu. Terminu 'hitīns' 1823. gadā ieteica franču zinātnieks A. Odjē, kurš pētīja kukaiņu ārējos apvalkus.

## Atrašanās dabā
No hitīna sastāv posmkāju ārējie apvalki (eksoskelets) un to satur arī dažu mugurkaulnieku skelets. Hitīns sastopams moluskos, pleckājos, sūneņos, dažreiz tārpos un baktērijās. Hitīnu satur arī sēnes un ķērpji. Kopējais hitīna daudzums dabā ir ļoti liels — ik gadu Zemes biosfērā rodas un sadalās ap 10 000 000 000 tonnu hitīna.

Hitīns dzīvajos organismos veic dažādas funkcijas — no šūnapvalku stingrības nodrošināšanas (sēnēm) līdz aizsarg- un atbalsta funkcijai (kukaiņu ārējos skeletos). Parasti hitīns dabā atrodas saistītā veidā — kopā ar citiem polisaharīdiem, kā arī olbaltumvielām. Lai arī hitīns pēc uzbūves, īpašībām un bioloģiskās lomas līdzīgs celulozei, celulozi ražojoši organismi hitīnu nemēdz veidot.

Cilvēks un vairums citu mugurkaulnieku nespēj hitīnu sagremot un izmantot uzturā, taču daudziem zemākajiem dzīvniekiem piemīt spēja producēt hitināzi — fermentu, kas spēj noārdīt hitīnu, saraujot glikozīdsaites starp tā posmiem. Dažas hitināzi producējošas baktērijas var izmantot hitīnu kā vienīgo oglekļa avotu.
[200px|thumb|[Maijvaboles spārni sastāv no gandrīz tīra hitīna]]

## Ķīmiskās īpašības
Dažādi organismi veido pēc sastāva un īpašībām nedaudz atšķirīgu hitīnu. Hitīna molmasa var sasniegt 260 000.

Hitīns nešķīst ūdenī, atšķaidītās skābēs, sārmos, spirtā un citos organiskos šķīdinātājos. Ir šķīstošs dažu sāļu (cinka hlorīda, kalcija sāļu, litija tiocianāta) koncentrētos šķīdumos, kā arī jonu šķidrumos.

Karsējot kopā ar koncentrētām neorganiskām skābēm, hitīns hidrolizējas līdz glikozamīnam un etiķskābei. Iespējams izdalīt daļējas hidrolīzes produktus — di-, tri-, tetra- un pentaglikozamīnus, kā arī N-acetilglikozamīnu (tas liecina, ka hitīna acetilgrupas saistītas ar slāpekļa atomiem). Spēcīgos sārmos hitīns atšķeļ etiķskābi un veido hitozānu — vāji bāzisku hitīnam līdzīgu polimēru, kas spēj veidot kristāliskus sāļus. Slāpekļskābe to pārvērš par hitozi.

## Izmantošana
Hitīnu lieto hitozāna rūpnieciskai iegūšanai no vēžveidīgo čaulām, kā arī mikrobioloģiskiem produktiem.

## Atsauces
Šafhauzenes kantons

**Šafhauzenes kantons** () ir viens no Šveices 26 kantoniem, kas atrodas valsts ziemeļos. Kantona administratīvais centrs ir Šafhauzene. 1501. gadā tas pievienojās Šveices konfederācijai. Kantons robežojas ar Cīrihes un Turgavas kantoniem, kā arī ar Vāciju. 2024. gada decembrī kantonā dzīvoja apmēram 88,6 tūkstoši cilvēku, galvenokārt vācvalodīgie.

## Ārējās saites
Tebrīza

**Tebrīza** (, *Tabrīz*, ; , *Təbriz*) ir pilsēta Irānas ziemeļrietumos, Austrumazerbaidžānas ostāna administratīvais centrs. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir piektā lielākā pilsēta Irānā. 2012. gadā tajā dzīvoja aptuveni 1,46 miljoni iedzīvotāju. Tebrīza atrodas vairāk nekā 1300 metrus virs jūras līmeņa. Pilsētā valda kontinentāls klimats — ir karstas un sausas vasaras, bet ziemas ir aukstas. Tebrīza atrodas ielejā, kuru no trim pusēm ieskauj kalni. Tā atrodas seismiski aktīvā zonā, tāpēc regulāri pilsētu skar zemestrīces.

## Atsauces

## Ārējās saites