open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
SP Tre Penne

***SP Tre Penne*** ir Sanmarīno futbola klubs, kas bāzēts Sanmarīno pilsētā. Tas ir dibināts 1956. gadā, pašlaik spēlē Sanmarīno čempionātā. Mājas spēles aizvada *Fonte dell'Ovo* stadionā.

Kluba futbolisti ir piecas reizes kļuvuši par Sanmarīno čempioniem un sešas reizes izcīnījuši Sanmarīno kausu (*Coppa Titano*). Komanda regulāri piedalās UEFA Eiropas kausu sacensībās. 2013. gada jūlijā *Tre Penne* kļuva par pirmo Sanmarīno komandu, kas uzvarējusi atsevišķā spēlē Eiropas klubu sacensībās, 2013.—2014. gada UEFA Čempionu līgas 1. kvalifikācijas kārtā atbildes spēlē uzvarot Armēnijas klubu *[[Shirak SC|Shirak]]* ar 1:0 (divu spēļu summā zaudēja ar 1:3).

## Sasniegumi
* **[[Sanmarīno čempionāts futbolā|Sanmarīno čempionāts]]**
** Čempioni (5): 2011—12, 2012—13, 2015—16, 2018—19, 2022—23
** Vicečempioni (4): 2009—10, 2010—11, 2016—17, 2021—22
* **Sanmarīno kauss** (*Coppa Titano*)
** Kausa ieguvēji (6): 1967, 1970, 1982, 1983, 2000, 2016—17
** Finālisti (6): 1987, 2005, 2006, 2009—10, 2017—18, 2022—23
* ***Trofeo Federale***
** Kausa ieguvēji (1): 2005
* **Sanmarīno superkauss**
** Kausa ieguvēji (3): 2013, 2016, 2017

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Svētā Jēkaba ceļš Latvijā

**Svētā Jēkaba ceļš Latvijā** ir Svētā Jēkaba ceļa posms Latvijā, kas sadalīts 24 posmos ar kopējo garumu 562 km.

## Vēsture
2019. gada nodibināja Latvijas Sv. Jēkaba ceļa asociāciju, kas līdz 2020. gadam veica ceļa marķēšanu no Rīgas līdz Žagarei, 2021. gadā marķēšanu posmos Rīga—Skaistkalne, 2022. gadā tā turpināja marķēšanu ceļa Vidzemes posmos.

## Gaita
Svētā Jēkaba ceļš Latvijā sākas pie Latvijas—Igaunijas robežas Valkas pilsētā un 12 posmos ved līdz Rīgai (280 km):
# Valka — 8,5 km Lugaži — 11,5 km Turna;
# Turna — 17 km Jērcēni — 12 km Seda — 5 km Strenči;
# Strenči — 14 km Pūpoli — 4 km Brenguļi — 8 km Baiļi — 4 km Valmiera;
# Valmiera — 10 km Līči — 8 km Grīviņi — 3 km Liepa;
# Liepa — 10,5 km Jāņmuiža — 12,5 km Cēsis;
# Cēsis — 9 km Rakši — 5 km Zvārtas iezis — 8,5 km Skaļupes — 3,5 km Līgatne;
# Līgatne — 11 km Gančauskas — 16 km Sigulda
# Sigulda — 11 km Krimulda (Sigulda — Turaida 6,5 km);
# Krimulda — 12,5 km Rāmkalni — 2 km "Mednieku pils" — 8,5 km Vangaži;
# Vangaži — 10 km Garkalne — 8 km Ādaži — 9 km Carnikava;
# Carnikava — 15 km Vecāķi;
# Vecāķi — 12 km Mežaparks — 10 km Rīgas Svētā Jēkaba katedrāle.

Aiz Rīgas ceļš sadalās divos atzaros — pirmais atzars līdz Žagarei aiz Latvijas-Lietuvas robežas (133 km, 6 posmi):
# Rīga — 9,5 km Mārupes Kebabs -7,5 km Jaunmārupe;
# Jaunmārupe — 4 km Golfa klubs — 6 km Cielavas — 10 km Ložmetējkalns — 7 km Tīreļi;
# Tīreļi — 2 km “Ošāres” — 22 km Līvbērze;
# Līvbērze — 4 km Bērze — 14 km Dobele;
# Dobele — 4,5 km “Parūķis” — 6 km Krimūnas — 14,5 km Tērvete;
# Tērvete — 5,5 km “Tērvetes vīni” — 5,5 km Augstkalne — 11 km Žagare.

Otrais atzars līdz Skaistkalnei pie Latvijas-Lietuvas robežas (149 km, 6 posmi):
# Rīga — 12 km Rumbula — 5 km “Visdari” — 7 km Salaspils;
# Salaspils — 8,5 km Saulkalne — 7 km Ikšķile — 6,5 km Ogres Zilie kalni — 4 km Ogre;
# Ogre — 7 km Ciemupe — 5,5 km “Briežu dārzs” — 8,5 km Ķegums;
# Ķegums — 17 km “Birzemnieki” — 6 km Vecumnieki;
# Vecumnieki — 12,5 km Stelpe — 13,5 km Brukna;
# Brukna — 12 km Bārbele — 17 km Skaistkalne.

## Atsauces
Melisa Bonija

**Melisa Bonija** (; dzimusi  Montrē) ir Šveices smagā metāla dziedātāja un dziesmu autore. Viņa ir simfoniskā metāla grupas *Ad Infinitum* dibinātāja un vokāliste, kā arī grupu *Dark Side of the Moon*, *Evenmore* un *Rage of Light* vokāliste.

## Diskogrāfija

### ''Ad Infinitum''
**Studijas albumi:**
* *Chapter I: Monarchy* (2020)
* *Chapter II: Legacy* (2021)
* *Chapter III: Downfall* (2023)
* *Abyss* (2024)

### ''Rage of Light''
**Studijas albumi:**
* *Imploder* (2019)
**EPs:**
* *Chasing a Reflection* (2016)

### ''The Dark Side of the Moon''
**Studijas albumi:**
* *Metamorphosis* (2023)

### ''Evenmore''
**Studijas albumi:**
* *Last Ride* (2016)
**EPs:**
* *The Beginning* (2014)

## Ārējās saites

*
Arkosa de Halona

**Arkosa de Halona** () ir pašvaldība Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā reģionā, Sorijas provincē. 2022. gadā tajā dzīvoja 1507 cilvēki. Arkosa de Halona atrodas Halonas upes krastos, 63 km uz dienvidaustrumiem no Sorijas pilsētas un 150 km uz ziemeļaustrumiem no Madrides.

Arkosa de Halonā ir dzimis spāņu futbolists Luiss del Sols.

## Atsauces

## Ārējās saites
Areniljasa

**Areniljasa** () ir pašvaldība Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā reģionā, Sorijas provincē. 2022. gadā tajā dzīvoja 53 cilvēku. Areniljasa atrodas Talegonesas upes krastos, 56 km uz dienvidrietumiem no Sorijas pilsētas un 125 km uz ziemeļaustrumiem no Madrides.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dreiliņi (dzimta)

thumb|Dreiliņu jeb Dreilingu dzimtas ģerbonis
**Dreiliņi** jeb **Dreilingi** () bija Rīgas patriciešu un muižnieku dzimta.

## Vēsture
Dzimtas ciltstēvs bija Pauls Dreilings, kurš 15. gadsimta beigās no Tiroles pārcēlās uz dzīvi Rīgā un ap 1514. gadu kļuva par Rīgas rātskungu, Rīgas arhibīskapa padomnieku un birģermeistaru.

Livonijas hercogistes laikā viņa mazdēls Rīgas rātskungs Melhiors Dreilings (*Melchior von Dreylingk*, ap 1558-1608) ieguva mantojamus zemes īpašumus Rīgas patrimoniālajā apgabalā, no Dreiliņmuižas nosaukuma radies Dreiliņu nosaukums. Kaspars Dreiliņš (1572—1632) Leidenes Universitātē ieguva tieslietu doktora grādu un Poļu—zviedru kara laikā bija Zemgales hercoga Frīdriha Ketlera pilnvarotais sūtnis, 1620. gadā viņu ierakstīja Kurzemes bruņniecības matrikulā. Pēc kara beigām 1630. gadā Rīgas rātskungs Dītrihs Dreiliņš (miris 1637) Stokholmā vadīja sarunas par Rīgas tiesībām ar Zviedrijas karali Gustavu Ādolfu.
Zviedru Vidzemes laikā 1652. gadā viņa dēlu rātes sekretāru Melhioru Dreiliņu (1623—1682) iecēla Zviedrijas dižciltīgo kārtā.
Rīgas birģermeistaram un Lielās ģildes vecākajam Dītriham Dreilingam (1625—1686) piederēja vairākas Ārrīgas muižiņas. 1767. gadā Dr. Melhiors Johans fon Dreilings (1733—1779) kļuva par Rīgas pilsētas ārstu (*Stadtphysikus*).
 
Pēc Baltijas provinču inkorporācijas Krievijas Impērijas sastāvā Dreiliņu dzimta izplatījās arī Orlas, Pēterburgas un Hersonas guberņās.

## Muižas Latvijā
* Dreiliņmuiža (*Dreilingshof*) jeb Dreiliņbuša (*Dreilingsbusch*) Šķirotavas apkaimē,
* Dreiliņa muiža (*Dreylingshof*) Voleros,
* Brekšu muiža (*Dreilings oder Herms hoff*).

## Atsauces
Badalona

**Badalona** (, , , ) ir pilsēta Spānijas ziemeļaustrumos, Katalonijas autonomajā apgabalā. Pilsēta atrodas 10 km uz ziemeļaustrumiem no Barselonas. Faktiski tā ir Barselonas piepilsēta. Badalona ir ostas pilsēta Baleāru jūras krastā, Barselonas provincē. 2022. gadā Badalonā dzīvoja 224 tūkstoši iedzīvotāju. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir trešā lielākā pilsēta Katalonijā aiz Barselonas un Lospitaletas de Ļobregatas.

Badalonā bāzējās basketbola klubs *[[Badalonas "Joventut"|Club Joventut Badalona]]*. Basketbols 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs tika organizēts Badalonā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kovaleda

**Kovaleda** () ir pašvaldība Spānijā, Kastīlijas un Leonas autonomajā reģionā, Sorijas provincē. 2022. gadā tajā dzīvoja 1601 cilvēku. Kovaleda atrodas Dvero upes krastos, 38 km uz ziemeļrietumiem no Sorijas pilsētas un 180 km uz ziemeļiem no Madrides.

## Atsauces

## Ārējās saites
Muhammeds Hātami

**Muhammeds Hātami** (, dzimis ) ir Irānas politiķis, no 1997. gada augusta līdz 2005. gada augustam bija Irānas prezidents, bet no 1982. līdz 1992. gadam bija Irānas kultūras ministrs. Būdams prezidents, Hātami mēģināja īstenot reformas, lai demokratizētu politisko sistēmu Irānā, bet lielu daļu viņa ierosināto tiesību aktu bloķēja konservatīvie politiķi.

No 1992. līdz 1997. gadam Muhammeds Hātami bija Irānas Nacionālās bibliotēkas vadītājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Savs cilvēks

**"Savs cilvēks"** () ir 1999. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Maikls Manns. Filmā galvenās lomas atveido Als Pačīno, Rasels Krovs, Kristofers Plamers, Daiens Venora, Filips Beikers Hols, Lindsija Krūza, Debija Meizara un Maikls Gembons.

Filma ir balstīta uz patiesiem notikumiem par CBS šova *[[60 Minutes]]* epizodi, kurā trauksmes cēlājs Džefrijs Vigands (Krovs) stāstīja par nelikumībām tabakas industrijā.

Filmas "Savs cilvēks" pirmizrāde notika  un to izplatīja ''Buena Vista Pictures Distribution''. Lai gan filma bija finansiāli neveiksmīga, tā bija kritiķu slavēta, īpaši izceļot Krova aktierspēli un Manna režiju. Filmu nominēja 72. Kinoakadēmijas balvai septiņās kategorijās, tai skaitā kategorijās "Labākā filma", "Labākais režisors" un "Labākais aktieris galvenajā lomā" (Krovs). Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 96% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rudens Ņujorkā

**"Rudens Ņujorkā"** () ir 2000. gada ASV romantiskā drāmas filma, kuras režisore ir Džoana Čena. Filmā galvenās lomas atveido Ričards Gīrs, Vinona Raidere, Entonijs Lapalja, Eleina Striča, Vera Fārmiga un Šerija Stringfīlda.

Filma stāsta par pusmūža restorāna īpašnieku, kurš iemīlas jaunā sievietē, kura ir neārstējami slima.

Filmas "Rudens Ņujorkā" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Metro-Goldwyn-Mayer]]*. Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes, bet bija finansiāli veiksmīga, nopelnot vairāk nekā 100 miljonus ASV dolāru. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 19% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šimons Žurkovskis

**Šimons Pjotrs Žurkovskis** (; dzimis ) ir poļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Polijas futbola izlasi. Kopš 2023. gada Žurkovskis spēlē Itālijas B sērijas komandā ''Spezia''.

Iepriekš Žurkovskis ir spēlējis Polijas komandās *[[Gwarek Zabrze]]* un *[[Górnik Zabrze]]*, kā arī Itālijas komandās ''Empoli'' un ''Fiorentina''.

Polijas futbola izlases rindās debitējis 2022. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Nikola Zalevskis

**Nikola Zalevskis** (; dzimis ) ir poļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Polijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Zalevskis pārstāv Itālijas A sērijas komandu Bergamo "Atalanta".

Ar Roma komandu Zalevskis uzvarēja 2021—22. gada UEFA Eiropas konferences līgas sezonā.

Polijas futbola izlases rindās Zalevskis debitēja 2021. gadā. Piedalījies 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**AS Roma**

* UEFA Eiropas konferences līga: 2021—22

## Ārējās saites
Pšemislavs Frankovskis

**Pšemislavs Adams Frankovskis** (; dzimis ) ir poļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Polijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Frankovskis pārstāv Francijas futbola 1. līgas komandu *[[Stade Rennais F.C.|Rennes]]*, kas viņu īrē no Stambulas "Galatasaray".

Iepriekš Frankovskis ir spēlējis Polijas komandās Gdaņskas "Lechia" un Bjalistokas "Jagiellonia", kā arī ASV komandā Čikāgas "Fire" un Francijas komandā ''Lens''.

Polijas futbola izlases rindās debitējis 2018. gadā. Piedalījies 2020. gada Eiropas čempionātā un 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Nīcas īvju audze

**Nīcas īvju audze** ir 1987. gadā izveidots dabas liegums Piejūras zemienes Bārtas līdzenumā, Dienvidkurzemes novada Dunikas pagastā uz ziemeļiem no Ječiem.

Teritorijā atrodas vairāki ES aizsargājami biotopi — *staignāju meži* (9080), *veci jaukti platlapju meži* (9020), *aluviāli meži* (91E0). Liegumā aug vairākas Latvijā reti sastopamās parastās īves (koku augstums no 0,7 līdz 3 metriem), kā arī retas un aizsargājamas augu sugas (sirdsveida divlape, Fuksa dzegužpirkstīte, smaržīgā naktsvijole un citas).

## Ārējās saites

* Nīcas īvju audze, Dabas aizsardzības pārvalde
2023.—2024. gada UEFA Eiropas līgas sezona

**2023.—2024. gada UEFA Eiropas līgas sezona** bija Eiropas futbola klubu otro nozīmīgāko sacensību 53. sezona un 15. sezona ar UEFA Eiropas līgas nosaukumu. To organizēja UEFA. Sezona sākās ar kvalifikācijas spēlēm 2023. gada 10. augustā. Kvalifikācijas spēles notika līdz 31. augustam, bet grupu turnīrs sākās . Sezona noslēdzās  ar finālu ''Aviva'' stadionā Dublinā, Īrijā. Lai pieskaņotu kvalifikācijas kārtu nosaukumus ar Čempionu līgu un UEFA Eiropas konferences līgu sezona sākās ar 3. kvalifikācijas kārtu.

Par Eiropas līgas uzvarētājiem pirmo reizi kļuva Itālijas klubs Bergamo "Atalanta", kas finālā ar 3:0 pieveica Vācijas vienību Leverkūzenes "Bayer". Ar šo uzvaru *Atalanta* pārtrauca Leverkūzenes "Bayer" nezaudēto spēļu sēriju visos turnīros, kas bija sasniegusi 51 spēli. Tas bija pirmais *Atalanta* tituls jebkurā no UEFA klubu turnīriem.

Kā turnīra uzvarētāji *Atalanta* automātiski kvalificējās 2024.—2025. gada UEFA Čempionu līgas līgas posmam, kā arī ieguva tiesības spēlēt 2024. gada UEFA Superkausā pret 2023.—2024. gada UEFA Čempionu līgas uzvarētājiem.

## Kalendārs

## Kvalifikācija

### 3. kvalifikācijas kārta
3. kvalifikācijas kārtas izloze notika . Pirmās spēles notika 10. augustā, bet atbildes spēles bija 17. augustā. Uzvarētāji kvalificējās izslēgšanas (*play-off*) kārtai, bet zaudētāji sezonu turpina UEFA Eiropas konferences līgas kvalifikācijas izslēgšanas kārtā.

|+Čempionu zars

|}

|+Pamata zars

|}

### Izslēgšanas kārta
Izslēgšanas kārtas (*play-off*) izloze notika . Pirmās spēles notika 24. augustā, bet atbildes spēles 31. augustā. Uzvarētāji kvalificējās Eiropas līgas grupu turnīram, bet zaudētāji sezonu turpina UEFA Eiropas konferences līgas grupu turnīrā.

|}

## Grupu turnīrs
Grupu turnīra izloze notika .

### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Sešpadsmitdaļfināli
Izslēgšanas spēļu pirmās kārtas jeb sešpadsmitdaļfinālu izloze notika . Šajā kārtā tiekas Čempionu līgas grupu turnīra trešo vietu ieguvēji un Eiropas līgas grupu turnīra otro vietu ieguvēji. Pirmās spēles tika aizvadītas 15. februārī, bet atbildes spēles notika gada 22. februārī.

|}

### Astotdaļfināli
Astotdaļfinālu izloze notika . Pirmās spēles tika aizvadītas 6. un 7. martā, bet atbildes spēles notika gada 14. martā.

|}

### Ceturtdaļfināli
Ceturtdaļfinālu izloze notika .

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
Tinīts

**Tinīts** jeb **troksnis ausīs** ir dažādas skaņas, kas tiek dzirdētas gadījumā, ja nav atbilstošas ārējas skaņas. Gandrīz visi cilvēki piedzīvo ļoti vāju "normālu tinītu" pilnīgi klusā telpā; bet tas rada bažas tikai tad, ja tas ir apgrūtinošs, traucē normālu dzirdi vai ir saistīts ar citām problēmām. Vārds *tinīts* cēlies no latīņu vārda *tinnire* — "zvanīt". Dažiem cilvēkiem tas traucē koncentrēšanos un var būt saistīts ar trauksmi un depresiju.

Troksnis ausīs parasti ir saistīts ar dzirdes zudumu un pavājinātu runas uztveri trokšņainā vidē. Tas ir izplatīts, un skar apmēram 10—15% cilvēku. Lielākā daļa to labi panes, un tā ir nopietna problēma tikai 1—2% cilvēku. Tas var izraisīt cīņas vai bēgšanas reakciju, jo smadzenes tinītu var uztvert kā bīstamu un svarīgu.

Troksnis ausīs ir nevis slimība, bet simptoms, ko var izraisīt dažādi pamatcēloņi un kas var rasties jebkurā dzirdes sistēmas līmenī, kā arī ārpus šīs sistēmas. Visbiežāk sastopamie cēloņi ir dzirdes bojājumi, trokšņa izraisīts dzirdes zudums vai ar vecumu saistīts dzirdes zudums, kas pazīstams kā vecuma vājdzirdība (presbycusis). Citi cēloņi ir ausu infekcijas, sirds vai asinsvadu slimības, Menjēra slimība, smadzeņu audzēji, akustiskās neiromas (audzēji uz auss dzirdes nerviem), migrēnas, temporomandibulārās locītavas traucējumi (TMJ), noteiktu medikamentu iedarbība, iepriekšēja galvas trauma un ausu sērs. Tas var pēkšņi parādīties emocionālā stresa periodā. Tas ir biežāk sastopams tiem, kam ir depresija.

Troksnis ausīs parasti tiek diagnosticēts, pamatojoties uz pacienta aprakstu par simptomiem, ar kuriem viņš saskaras. Šādu diagnozi parasti apstiprina audiogramma un otolaringoloģiskā un neiroloģiskā izmeklēšana. Cik daudz troksnis ausīs traucē cilvēka dzīvi, var noteikt, izmantojot anketas. Ja tiek konstatētas noteiktas problēmas, var veikt medicīnisko attēlveidošanu, piemēram, magnētiskās rezonanses attēlveidošanu (MRI). Citas pārbaudes ir piemērotas, ja troksnis ausīs notiek ar tādu pašu ritmu kā sirdsdarbība. Retos gadījumos skaņu var dzirdēt kāds cits, nevis pacients, izmantojot stetoskopu, un tādā gadījumā to sauc par "objektīvu troksni ausīs". Reizēm spontānas otoakustiskas emisijas, skaņas, ko parasti rada iekšējā auss, var izraisīt troksni ausīs.

Pasākumi, lai novērstu troksni ausīs, ietver izvairīšanos no hroniskas vai ilgstoši skaļa trokšņa iedarbības un ototoksisku zāļu un vielu iedarbības ierobežošanu. Ja ir pamatcēlonis, šī iemesla ārstēšana var novest pie uzlabojumiem. Pretējā gadījumā parasti tinīta mazināšana ir saistīta ar psihoizglītošanu vai konsultēšanu, piemēram, sarunu terapiju. Var palīdzēt skaņas ģeneratori vai dzirdes aparāti. Neviens medikaments nav tieši vērsts uz tinītu.

## Pazīmes un simptomi
Troksni ausīs bieži raksturo kā zvanīšanu, bet tas var skanēt arī kā klikšķēšana, šņākšana, sīkšana vai rūkšana. Tas var būt kluss vai skaļš, ar zemu vai augstu frekvences toni, un var šķist, ka tas nāk no vienas vai abām ausīm vai no pašas galvas. Tas var būt neregulārs vai nepārtraukts. Dažiem cilvēkiem tinīta intensitāti var mainīt plecu, kakla, galvas, mēles, mēles, žokļa vai acu kustības.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Insider

***The Insider*** var būt:

* *[[The Insider (vietne)|The Insider]]* — neatkarīgs starptautisks izmeklējošās žurnālistikas portāls;
* "Savs cilvēks" (*The Insider*) — 1999. gada ASV drāmas filma.
Savaii

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q337519"
}


**Savaii** () ir pēc teritorijas lielākā sala Samoa salu arhipelāgā un Samoa valstī Klusajā okeānā. Salai ir vulkāniska izcelsme, tās augstākais kalns — 1858 metrus augstais Silisili ir augstākā Samoa salu virsotne. Salas garums ir apmēram 70 kilometru, platums — 46 kilometru. Dienvidu krasts ir diezgan klinšains, ziemeļos tas salīdzinoši lēzenāks. 2016. gadā salā dzīvoja apmēram 43 958 cilvēku, kas ir apmēram 24 % no Samoa valsts iedzīvotājiem.

## Galerija

Samoa_coastal_road.jpg
Tanjong_Beach_2,_Sentosa,_Aug_06.JPG|Sentosas pludmale
Afu_Aau.jpg|Afu Aau ūdenskritums
Green_turtle_in_Kona_2008.jpg
Mu_Pagoa_Waterfall_-_Savai'i_-_Samoa.jpg
Church_in_Salelologa_-_Savai'i_-_Samoa_2009.jpg|Salelogas baznīca
Alofa'aga_Blowholes_-_Savai'i.jpg


## Ārējās saites
Rumboņu katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q16471631"
}

**Rumboņu sv. Trīsvienības baznīca** () ir 18. gadsimta beigās uzbūvēts Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidos, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldības Rumboņu ciemā. Ciems atrodas Nemunas kreisajā krastā, 8 kilometrus uz ziemeļiem no Alītas. Baznīcas ansamblis ir nacionālas nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 1302). Baznīca celta tautas arhitektūras stilā ar klasicisma elementiem.

1741. gadā Rumboņu muižas īpašnieks Barnabs Kživkovskis uzcēla koka baznīcu. 1745. gadā tika nodibināta draudze. 1795. gadā muižas īpašnieks Sims Višņausks uzcēla pašreizējo baznīcu. Baznīca restaurēta no 2004. līdz 2005. gadam.


Rumbonys_church3.jpg
Rumbonys._Bažnyčia.JPG


## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Fritilārijas

**Fritilārijas** () ir ģints liliju dzimtā. Tās dabiskais izplatības areāls ir Ziemeļrietumu Āfrikā un Eirāzijā līdz Mjanmas ziemeļiem, no Aļaskas līdz Meksikas ziemeļrietumiem.

Ģintī ir klasificētas vairāk nekā 150 sugas, no kurām Latvijā ir sastopama tikai viena — rūtainā fritilārija (*Fritillaria meleagris*) L.

## Atsauces
Vīdavi

thumb|Vīdavu dzimtas ģerbonis.
thumb|Melhiora Vīdava epitāfija Rīgas Sv. Pētera baznīcā.
**Vīdavi** () bija Rīgas patriciešu un muižnieku dzimta.

## Vēsture
Dzimtas ciltstēvs bija Zviedru Vidzemes tirgotājs un Rīgas pilsonis Bērends Vīdavs (*Berendt Wiedau*, miris 1646).
Viņa mazdēls Nikolauss Vīdavs (1653—1700) apprecējās ar ietekmīgā Rīgas rātes sekretāra Melhiora Dreiliņa (1623—1682) meitu un kļuva par Rīgas rātskungu.
Viņa dēls Melhiors Vīdavs (1679—1740) pēc tieslietu studijām Rostokas un Halles Universitātēs Lielā Ziemeļu kara laikā atgriezās dzimtenē un kļuva par ziedru okupētās Kurzemes hercogistes sekretāru (1706), tad par Zviedru Vidzemes hoftiesas sekretāru, piedalījās Rīgas kapitulācijas noteikumu rakstīšanā (1710). Krievu okupētajā Rīgā viņš 1711. gadā kļuva par rātskungu, 1713. gadā par pilsētas sindiku. Pēc Baltijas provinču inkorporācijas Krievijas Impērijas sastāvā viņu 1722. gadā ievēlēja par Rīgas birģermeistaru. 1724. gadā viņš kā Rīgas rātes pārstāvis piedalījās ķeizarienes Katrīnas I kronēšanas, bet 1730. gadā ķeizarienes Annas kronēšanas ceremonijā. Vēlāk viņš bija Rīgas vecākais birģermeistars, 1738. gadā viņu iecēla Svētās Romas impērijas dižciltīgo kārtā.
Arī viņa dēls Melhiors fon Vīdavs II (1716—1787) bija Rīgas rātskungs (1753) un birģermeistars (1766), iegādājās Tiepoles muižu (*Wittkop*, 1776), Lizdēnu muižu (*Lisden*, 1777) un Ozolu muižu (*Ohselshof*, 1782).
Viņa dēls Vilhelms Melhiors fon Vīdavs (ap 1766-1828) no 1790. gada darbojās Krievijas Impērijas sūtniecībā Frankfurtē, tajā pašā gadā viņu imatrikulēja Vidzemes bruņniecībā.

## Muižas Latvijā
* Lanstupes muiža (*Lambsdorfshof*, 1791−1834) Liepmuižas—Vestienas draudzes novadā
* Lizdēnu muiža (*Lisden*, 1777−1795) Burtnieku draudzes novadā
* Ozolu muiža (*Ohselshof*, 1782−1834)
* Tiepoles muiža (*Wittkop, Tepelshof*, 1776−1845) Trikātas draudzes novadā

## Atsauces
Tomass Mičels

**Tomass Džons Mičels** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris un scenārists.

Mičela pazīstamākās lomas ir Viktora Fleminga episkajā filmā "Vējiem līdzi" (1939), Džona Forda vesternā "Pasta kariete" (1939), Hovarda Hjūza vesternā *[[The Outlaw]]* (1943), Frenka Kapras Ziemassvētku filmā "Brīnišķā dzīve" (1946) un Freda Cinnemana vesternā *[[High Noon]]* (1952). Mičels bija pirmais vīriešu kārtas aktieris, kurš saņēmis trīs nozīmīgākās aktierspēles balvas: Amerikas Kinoakadēmijas balvu, ''Emmy'' balvu un ''Tony'' balvu.

Mičelu par lomām filmās *[[The Hurricane]]* (1937) un "Pasta kariete" (1939) nominēja Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā", šo balvu saņemot par filmu "Pasta kariete".

## Atsauces

## Ārējās saites
Dmitrijs Tjomkins

**Dmitrijs Zinovjevičs Tjomkins** (, ; dzimis , miris ) bija Krievijā dzimis amerikāņu komponists, diriģents un filmu oriģinālmūzikas autors.

Pirms Oktobra revolūcijas mācījies Sanktpēterburgā, taču vēlāk pārcēlies uz Berlīni un tad uz Ņujorku. 1929. gadā pārcēlies uz Holivudu, kur viņš iemantoja slavu kā filmu, īpaši vesternu, mūzikas autors.

Savas karjeras laikā Tjomkins nominēts 22 Amerikas Kinoakadēmijas balvām, saņemot četrus Oskarus. Kategorijā "Labākā oriģinālmūzika" saņēmis trīs balvas par filmām *[[High Noon]]* (1952), *[[The High and the Mighty]]* (1954) un "Sirmgalvis un jūra" (*The Old Man and the Sea*, 1958), bet kategorijā "Labākā dziesma" saņēmis balvu par filmu *High Noon*.

Tjomkins radījis mūziku arī tādām filmām kā *[[Mad Love]]* (1935), *[[Lost Horizon]]* (1937), "To tev līdzi nepaņemt" (*You Can’t Take It With You*, 1938), "Misters Smits brauc uz Vašingtonu" (1939), "Tikai eņģeļiem ir spārni" (*Only Angels Have Wings*, 1939), "Satikt Džonu Do" (*Meet John Doe*, 1941), "Šaubu ēna" (1943), *[[Duel in the Sun]]* (1946), "Brīnišķā dzīve" (1946), "Sarkanā upe" (1948), *[[D.O.A.]]* (1950), *[[The Thing from Another World]]* (1951), "Svešinieki vilcienā" (1951), "Es atzīstos" (*I Confess*, 1953), *[[Angel Face]]* (1953), *[[Dial M for Murder]]* (1954), "Draudzīgā pierunāšana" (*Friedly Persuasion*, 1956), ''Giant'' (1956), *[[Gunfight at the O.K. Corral]]* (1957), *[[Rio Bravo]]* (1959), *[[The Guns of Navarone]]* (1961) un *[[The Fall of the Roman Empire]]* (1964).

## Ārējās saites
Urbjmašīna

thumb|upright=1.2|Urbjmašīna šķērsgriezumā (patrona nav šķērsgriezta)
**Urbjmašīna** ir urbšanas instruments, kuru izmanto, lai ar urbjiem iegūtu materiālā caurumus. Urbjmašīnas izmanto celtniecībā, kokapstrādē un metālapstrādē. Urbjmašīnas ir dažādas, atkarībā no apstrādājamā materiāla un veicamās darbības. Kā piemēru dažāda veida urbjmašīnām var nosaukt zobu urbjmašīnu, kuru zobārsti izmanto zobu labošanā.

## Veidi
Urbjmašīnas var iedalīt pēc vairākām pazīmēm. Pēc formas: pistoļveida, pildspalvveida, darbagalda. Pēc darbināšanas: rokas, pneimatiskās, hidrauliskās, elektriskās akumulatora, elektrotīkla.

## Uzbūve
Elektriskā urbjmašīna sastāv no patronas, kurā tiek nostiprināti maināmi urbji, un no korpusa, kurā ievietots slēdzis, elektrodzinējs, gultņi, pārvads un citas sastāvdaļas. Akumulatora urbjmašīnai ir akumulatoru bloks.

## Ārējās saites
Acu slimības

**Acu slimības** ir cilvēka vai dzīvnieka acu saslimšanas. Tās iedalās pastāvīgajās (glaukoma, trahoma, katarakta, dažādi iekaisumi — konjunktīvie, radzenes un varavīksnenes), un citu slimību komplikāciju radītajās. Zinātni par acu slimībām sauc par oftalmoloģiju.

## Slimības
Glaukoma ir acs iekšējā spiediena palielināšanās un redzes funkciju pavājināšanās. Slimību ārstē ar medikamentiem vai ķirurģiski, tās ārstēšanai svarīga agrīna noteikšana.

Katarakta ir lēcas apduļķošanās, parasti vecuma izmaiņu, retāk traumu vai citu slimību ietekmē. Ārstē ķirurģiski.

Trahoma ir infekcioza saslimšana, kas rada rētošanos acs radzenē un gļotādā. Var rasties arī no mehāniskām vai ķīmiskām traumām, izraisa aklumu. Ap 20. gadsimta 50. gadiem tā Latvijā bija praktiski likvidēta.

Pie acu saslimšanām pieskaita arī citus redzes traucējumus, kā gaismas laušanas traucējumus (tuvredzību, tālredzību, astigmatismu, audzējus acīs un to tuvākajā apkārtnē, kā arī parazītu radītos bojājumus.

## Oftalmoloģija Latvijā
1864. gadā Rīgā atvēra pirmo acu slimnīcu Latvijā. Jāni Tālbergu (1844—1884) uzskata par pirmo latviešu oftalmologu. Zinātniski pētījumi sākās 1922. gadā, kad Latvijas Universitātē nodibināja acu slimību katedru, ko 1932.—1934. gados vadīja J. Ruberts. 1934. gadā K. Balodis kļuva par pirmo, kas veicis acs radzenes pārstādīšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rūtainā fritilārija

**Rūtainā fritilārija** () ir augu suga liliju dzimtā. Tās dabiskais izplatības areāls ir Eirāzijā (no Eiropas līdz Rietumusibīrijai), galvenokārt aug mērenajā joslā. Augs ir plaši kultivēts visā Eiropā. Latvijā sastopams ļoti reti — auglīgās upju palieņu pļavās Zemgales līdzenumā. Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā.

## Apraksts
Rūtainā fritilārija ir sīpolu ģeofīts — daudzgadīgs augs. Tas ir 15—40 cm garš, ar stāvu stublāju, kas ziedu laikā augšdaļā nedaudz noliecas. Lapas ir zilganzaļas, 7—15 cm garas, 0,3—1 platas lineāras vai lancetiskas, novietotas pamīšus uz stublāja. Ziedi ir nokareni, lieli, pa vienam vai diviem stublāja galotnē. Apziednis ir sarkanbrūns, ar tumšākām dzīslām, kas veido rūtojumu. Apziednis ir brīvs, tam nobirstot stublājs iztaisnojas un veidojas līdz 3 cm gara trīscirkņu pogaļa, kas atveras vārsnēm uzplīstot. Sēklas ir plakanas. Vasaras otrajā pusē vasa (auga virszemes daļa) nonīkst, un suga nav identificējama. Zied maijā.

## Atsauces
Mazlēpju dzimta

**Mazlēpju dzimta** () ir viendīgļlapju dzimta, kurā klasificētas 16 ģintis un aptuveni 135 sugas, tostarp daudzu ūdensaugu sugas.

Dzimtā ietilpst gan saldūdens, gan sālsūdens augi, kas sastopami visā pasaulē dažādos biotopos, bet galvenokārt — tropu apvidos.

## Klasifikācija
Dzimtā klasificētas šādas ģintis:

* Elodejas (*Elodea*) Michx.
* Elši (*Stratiotes*) L.
* Hidrillas (*Hydrilla*) Rich.
* Mazlēpes (*Hydrocharis*) L.
* *Appertiella* C.D.K.Cook & L.Triest
* *Blyxa* Noronha ex Thouars
* *Enhalus* Rich.
* *Halophila* Thouars
* *Lagarosiphon* Harv.
* *Najas* L.
* *Nechamandra* Planch.
* *Ottelia* Pers.
* *Thalassia* Banks & Sol. ex K.D.Koenig
* *Vallisneria* P.Micheli ex L.

## Atsauces
Upolu

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q274569"
}


**Upolu** () ir pēc teritorijas otra lielākā sala Samoa salu arhipelāgā un Samoa valstī Klusajā okeānā. Salā dzīvo lielākā daļa no Samoa valsts iedzīvotājiem. Salas ziemeļu krastā atrodas valsts galvaspilsēta Apia. Sala ir vulkāniskas izcelsmes, kaut arī vēstures avotos nav ziņu par kādu izvirdumu salā. 19. gadsimta beigās Robertam Luisam Stīvensonom Upolu piederēja plantācija. Šeit viņš ir miris un apglabāts.

## Galerija

Round_Samoan_houses_with_blue_roofs,_Lepea_village_with_Mt_Vaea_beyond.JPG
Sopoaga_Falls_(1).jpg|Sapoagas ūdenskritums
Downtown Apia (30293625566).jpg|Apias iela
Vavau Beach, Samoa Sept 2012.jpg


## Ārējās saites
Šunsku katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q12680189"
}

**Šunsku Sv. Marijas Magdalēnas baznīca** () ir 19. gadsimta vidū uzbūvēts neogotikas stila Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas dienvidrietumos, Marijampoles apriņķa Marijampoles pašvaldības Šunsku miestā, apmēram 10 kilometrus uz ziemeļiem no Marijampoles. Reģiona nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 30566).

18. gadsimta otrajā pusē Šunskos bija kapela. 1795. gadā šeit tika uzbūvēta mūra baznīca, kas bija Vilkavišķu draudzes filiāle. 1819. gadā pie baznīcas darbojās skola. 1865. gadā tika uzcelta pašreizējā baznīca.

## Ārējās saites

* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Sandringema

**Sandringema** () ir ciems un pagasts Norfolkas ziemeļos, Anglijā. Ciemats atrodas 2 kilometrus uz dienvidiem no Dersingemas, 12 km uz ziemeļiem no Kingslinnas un 60 km uz ziemeļrietumiem no Noridžas.

Ciemats ir vislabāk pazīstams ar Sandringemas savrupmāju un ēku kompleksu, kas bijusi Lielbritānijas monarhu privāta rezidence kopš karaļa Eduarda VII laikiem. Netālu no mājas atrodas Karaliskā zirgaudzētava.

Sandringemā 1936. gadā dzimusi britu aristokrāte Frānsesa Kuda, princeses Diānas māte, un 1961. gadā tur dzimusi arī Diāna.

## Ārējās saites

* Sandringema kartē
Oltorpa

thumb|Oltorpa
**Oltorpa** () ir īpaši aizsargāts īpašums Northemptonšīrā, Anglijā, kas jau vairāk nekā 500 gadus ir grāfu Spenseru dzimtas īpašumā. Tā kopš 1992. gada pieder Čārlzam Spenseram, un tā bija lēdijas Diānas Spenseres mājvieta laika posmā no viņas vecāku šķiršanās līdz viņas līdz laulībām ar Velsas princi Čārlzu.

Īpašums ir atvērts sabiedrībai kopš 1953. gada, un to var apmeklēt no 1. jūlija līdz 30. augustam.

## Ārējās saites
Spenseru dzimta

**Spenseru dzimta** ir viena no ievērojamākajām britu aristokrātu ģimenēm. Sākotnēji vairāki Spenseru pārstāvji bija bruņinieki un baroneti, vēlāk Spenseri nesa Sanderlendas grāfu un Mārlboro hercogu titulus.

20. gadsimtā pazīstamākie dzimtas pārstāvji bija Lielbritānijas premjerministrs sers Vinstons Spensers-Čērčils un Velsas princese Diāna Spensere.
Etatisms

**Etatisms** ir politiska filozofija vai ideoloģija, kas padara valsts iejaukšanos iedzīvotāju ekonomiskajā politiskajā dzīvē par likumīgu. Tas ietver gan ekonomisko, gan sociālo politiku, jo īpaši nodokļus un produktu ražošanu.

Kaut arī par etatisma jēdziena pirmo lietojumu var runāt jau 19. gadsimta 50. gados ASV, plašāk to attiecina uz 20. gadsimta 30. un 40. gadiem. Etatisma pretējās ideoloģijas ir antietatisms vai anarhisms, no kurām pēdējā noliedz jebkādu hierarhisku vadības modeli.

## Atsauces
Glenns Sīborgs

**Glenns Teodors Sīborgs** (, , dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu ķīmiķis, atomfiziķis un universitātes profesors. 1951. gadā Glenns Sīborgs kopā ar Edvinu Makmillanu saņēma Nobela prēmiju ķīmijā "par viņu atklājumiem transurāna elementu ķīmijā". Sīborgs bija līdzatklājējs 10 ķīmiskajiem elementiem — plutonijam, amerīcijam, kirijam, berklijam, kalifornijam, einšteinijam, fermijam, mendeļejevijam, nobēlijam un 106. ķīmiskajam elementam, kuru, Sīborgam vēl dzīvam esot, viņam par godu nosauca par sībordžiju. Viņa vārdā ir nosaukts arī asteroīds *[[4856 Seaborg]]*. Glenns Sīborgs bija iesaistīts arī Manhatanas projektā.

Glenns Teodors Sīborgs dzimis zviedru emigrantu ģimenē. Viņa vecāku uzvārds zviedru valodā bija *Sjöberg*. Pēc zviedru īpašvārdu atveidošanas norādījumiem šāda uzvārda atveidojums latviešu valodā būtu Šēberjs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Spensers

**Edvards Džons Spensers** (; 1924. gada 24. janvāris — 1992. gada 29. marts) bija angļu aristokrāts un virsnieks, 8. grāfs Spensers no 1975. gada. Velsas princeses Diānas tēvs. Viņš bija vikonts Altorps no 1924. līdz 1975. gadam.
Frānsesa Kuda

**Frānsesa Šenda Kuda**, dzimusi **Roša** (1936. gada 20. janvāris, Sandrigema, Norfolka, Apvienotā Karaliste — 2004. gada 3. jūnijs) — britu aristokrāte, Morisa Roša meita, 4. barona Fermoja. Pirmajā laulībā viņa bija Džona Spensera sieva, ar kuru viņai bija pieci bērni, tostarp Diāna, vēlākā Velsas princese.
Deivids Ārkets

**Deivids Ārkets** (, dzimis ) ir amerikāņu aktieris, režisors, kinoproducents un bijušais profesionāls cīkstonis. Pazīstams ar Djūija Railija lomu filmu franšīzē "Kliedziens" (*Scream*), par kuru viņš ieguva balvu *Teen Choice Award* un divas balvas *Blockbuster Entertainment Awards*.

Ārkets kļuva pazīstams 1990. gadu vidū, kad piedalījās vairākās Holivudas filmās: "Kliedziens" (1996), "Kliedziens 2 (1997), "Kliedziens 3" (2000). Nozīmīgas lomas tēlojis arī filmās *[[Wild Bill]]*, "Skolotājā iemīlēties nedrīkst", "Bafija pret vampīriem", *[[See Spot Run]]*, "Zirnekļu uzbrukums". Viņam bijušas arī vairākas lomas televīzijā, piemēram, Džeisons Ventresss ABC seriālā *[[In Case of Emergency]]*. Ārkets ierunājis Skaliju *[[Disney Channel]]* animācijas seriālā *[[Jake and the Never Land Pirates]]*. Bijis izpildproducents spēļu šovam *Celebrity Name Game*, par kuru saņēmis *Daytime Emmy* balvas nomināciju.

No 1999. līdz 2013. gadam bijis precējies ar aktrisi Kortniju Koksu. No 2015. gada precējies ar Kristīnu Maklartiju.

## Ārējās saites

* David Arquette Biography (1971-) filmreference.com
Neve Kempbela

**Neve Adrianna Kempbela** (; dzimusi ) ir kanādiešu aktrise. Viņa pazīstama ar savām kinolomām drāmas un šausmu filmās.

Kempbela ieguva starptautisku atpazīstamību ar Sidnijas Preskotas lomu Vesa Kreivena šausmu filmā "Kliedziens" (1996), kas saņēma kinokritiķu atzinību, kā arī guva komerciālus panākumus, kļūdama par ienesīgāko šausmu filmu pēdējo 20 gadu laikā. Kempbela piedalījusies arī pārējā "Kliedziens" filmu sērijā, atveidojot Sidnijas Preskotas lomu 25 gadus: "Kliedziens 2" (1997), "Kliedziens 3" (2000), "Kliedziens 4" (*Scream 4*, 2011) un "Kliedziens" (2022). Par šo lomu saņēmusi vairākas balvas, tai skaitā Saturna balvu.

Piedalījusies tādās filmās kā "Briesmu lietas" (1998), "54" (1998), *[[Drowning Mona]]* (2000), *[[Panic]]* (2000), *[[Last Call]]* (2002), *[[The Company]]* (2003), *[[When Will I Be Loved]]* (2004), **' (2004), ''[[Relative Strangers]]'' (2006), ''[[Closing the Ring]]'' (2007), "[[Debesskrāpis (filma)|Debesskrāpis]]" (2018). Attēlojusi lomas TV seriālos ''[[Party of Five]]'' (1994—2000), ''[[Philanthropist]]'' (2009), **' (2012), "Kāršu nams" (2016—2017), *[[The Lincoln Lawyer (TV seriāls)|The Lincoln Lawyer]]* (2022—), *[[Twisted Metal]]* (2023).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kliedziens 3

**"Kliedziens 3"** () ir 2000. gada ASV šausmu filma, trešā filma "Kliedziens" filmu sērijā. Filmu pēc Ērena Krūgera scenārija veidojis režisors Vess Kreivens, varoņus veidojis Kevins Viljamsons. Lomās Deivids Ārkets, Neve Kempbela, Kortnija Koksa, Patriks Dempsijs, Skots Folijs, Lānss Henriksens, Mets Kīslārs, Dženija Makārtija, Emīlija Mortimere, Pārkere Posija, Deons Ričmonds un Patriks Vorbērtons.

Filmas darbība norisinās Holivudā trīs gadus pēc iepriekšējās filmas "Kliedziens 2" notikumiem. Slepkava *Ghostface* mēģina atrast Sidniju Preskotu, kas dzīvo izolācijā.

Filmas "Kliedziens 3" pirmizrāde notika  Vestvudā, Losandželosā, un dienu vēlāk to sāka rādīt visā ASV teritorijā. Filmas pasaules kases ieņēmumi ir vairāk nekā 161 miljons ASV dolāru pie 40 miljonu ražošanas budžeta. Tā saņēmusi dalītas kritiķu atsauksmes un to uzskatīja par vājāko filmu sērijā, lai gan pēdējos gados šīs viedoklis tiek pārskatīts. Sākotnēji "Kliedziens 3" bija ieplānota kā pēdējā sērijas filma, tomēr 2011. gadā izdeva tās turpinājumu "Kliedziens 4" (*Scream 4*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kecskeméti TE

***Kecskeméti TE***  ir Ungārijas sporta klubs no Kečkemētas, plašāk pazīstams ar tā futbola komandu, kas pašlaik spēlē Ungārijas futbola čempionāta augstākajā līgā — *[[Nemzeti Bajnokság I]]*. Mājas spēles klubs aizvada *Széktói* stadionā, kura ietilpība ir 6300 vietu.

Komandas lielākais sasniegums ir 2011. gadā izcīnītais Ungārijas kauss. 2022.—2023. gada sezonā Ungārijas līgā ieguva 2. vietu. UEFA klubu sacensībās pirmo reizi piedalījās 2011.—2012. gada sezonā UEFA Eiropas līgā, kad dalību sāka no 2. kvalifikācijas kārtas, abas spēles nospēlējot neizšķirti, bet pēc izbraukumā gūtajiem vārtiem piekāpās Kazahstānas klubam *[[FC Aktobe|Aktobe]]*.

## Sasniegumi
* **Ungārijas čempionāts (''[[Nemzeti Bajnokság I]]'')**
** Vicečempioni (1): 2022–23
* **[[Ungārijas kauss futbolā|Ungārijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (1): 2010–11
* **Ungārijas līgas kauss**
** Finālisti (1): 2011–12
* ***Nemzeti Bajnokság II***
** Uzvarētāji (1): 2007–08
* ***Nemzeti Bajnokság III***
** Uzvarētāji (4): 1945–46, 1957–58, 1989–90, 1994–95

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Skrundas pamatskola

**Skrundas pamatskola** ir vispārizglītojoša mācību iestāde Skrundā.

## Vēsture
thumb|left|Skrundas pamatskola (pēc 1920).
1837. gadā Skrundas Pārventā atvēra pagasta skolu. No 1864. gada skolas pārzinis bija Johans Roperts, 1867. gadā par palīgskolotāju sāka strādāt Ernests Vīgners. 1870. gadā skolai uzcēla jaunu ēku, 1887. gadā otro stāvu. 1887. gadā par skolas pārzini kļuva Pēteris Brigants. 1889. gadā skolu pārdēvēja par Skrundas draudzes skolu. 

Pēc Latvijas valsts nodibināšanas skolu pārdēvēja par Oskara Kalpaka Skrundas 6 klašu pamatskolu. 1928. gadā piebūvēja papildus korpusu. Pēc Otrā pasaules kara skolu pārdēvēja par Pumpura pamatskolu, 1950. gadā par vidusskolu.  

1968. gadā Skrundas centrā uzbūvēja jaunu skolas ēku, kurā apvienoja Pumpura vidusskolas, Skrundas 8-gadīgās skolas un Rudbāržu skolas vidusskolas klases. Senajā skolas ēkā darbojās 42. Pilsētas profesionāli tehniskā skola (42. PPTS), kopš 1999. gada Skrundas arodvidusskola. 
1971. gadā Skrundas vidusskolu pārdēvēja par Skrundas 1. vidusskolu., 2020. gados notika skolas ēku atjaunošana, daļa skolēnu mācījās Nīkrāces skolas telpās.
2024. gadā skolu pārdēvēja par Skrundas pamatskolu.

## Direktori
**Pumpura vidusskola**:
# Matīss Doniņš (1950./1951. m.g.)
# Žanis Ošenieks (1951.-1954.)
# Vitauts Priediens (1954.-1968.)
# Irēna Jeromānova (1964.-1968.)

**Skrundas 1. vidusskola**:
# Olga Vilnīte (1968.-1971.)
# Kārlis Dravnieks (1971.-1972.)
# Laimonis Meļķis (1973. janvāris-augusts)
# Laimdota Zveja (1973.-1983.)
# Gaida Veršuna (1983.-1987.)
# Guntis Jurkevičs (1987.-1990.)
# Zinta Šķirmante (1990.-1995.)
# Ilgvars Mielavs (1995.–2001.)
# Silva Pētersone (2001.-2003.)
# Ainars Zankovskis (2003.-2022.)
# Agita Grāvere-Prenclava (2022.-2024.)

**Skrundas pamatskola**
# Agita Grāvere-Prenclava (kopš 2024.)

## Izglītības programmas
* Vispārējās pirmsskolas izglītības programma (01011111)
* Speciālās pirmsskolas izglītības programma izglītojamajiem ar jauktiem attīstības traucējumiem (01015611)
* Pamatizglītības programma (21011111)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar garīgās attīstības traucējumiem (21015811)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Skrundas pamatskola
Ogres Kalna pamatskola

**Ogres Kalna pamatskola** ir vispārizglītojoša mācību iestāde Ogrē.

## Vēsture
Skolas pirmsākumi meklējami 1919. gadā, kad Ikšķiles pagasta valde nolēma par skolas atvēršanu Ogres apdzīvotās vietas bērniem. Pirmajā gadā skolā darbojās tikai 1. un 2. klase. 1920. gadā tika nodibināts Ogres miests un skola nonāca miesta īpašumā. Nākamajā mācību gadā skolai piešķirts jauns nosaukums - **Ogres miesta 6-klasīgā pamatskola**. 1923. gadā skolā tika izveidota bibliotēka. No 1942. līdz 1944. gadam skolas nosaukums bija **Ogres pilsētas tautskola**. Vācu okupācijas laikā, paralēli mācībām, skolā iekārtots kara hospitālis. 1945. gadā skola pārdēvēta par **Ogres pilsētas 7-gadīgo skolu**. Gadu vēlāk izveidotas pirmās klases krievvalodīgo bērniem, taču jau 1948. gadā krievvalodīgo plūsma atdalīta un izveidota patstāvīga 7-gadīga skola (tagad Jaunogres pamatskola). 1949. gada 1. septembrī Ogres skola no nepilnās vidusskolas reorganizēta par vidusskolu. No 1950. gadiem skolā darbojās divas maiņas. 1960. gada 1. martā ekspluatācijā tika nodota vidusskolas ēka, Zinību ielā 3. 1972. gadā krievvalodīgā skola pārgāja uz jauno Jaunogres vidusskolu (tagad Jaunogres pamatskolu). 1992. gadā atklāta pašreizējā skolas ēka. Tai pašā laikā no Ogres 1. vidusskolas sāka atdalīties Ogres 2. vidusskola (tagad Ogres Valsts ģimnāzija).

2024. gada 1. augustā Ogres 1. vidusskolu reorganizēja un pārdēvēja par **Ogres Kalna pamatskolu**.

## Programmas
# Pamatizglītības programma (21011111)
# Pamatizglītības pedagoģiskās korekcijas programma (21011812)
# Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem (21015611)
# Pamatizglītības 2. posma (7.- 9.klase) programma (23011112)

## Atsauces
Vēsturiskā metroloģija

**Metroloģija** kā vēstures palīgdisciplīna pēta dažādus cilvēces vēsturē pielietotus mērus (garuma, laukuma, tilpuma, masas). Vēsturiskās metroloģijas uzdevums ir noskaidrot mēru nosaukumus, to kvantitatīvās attiecības, to reālo lielumu — t.i., noformulēt tos atbilstoši mūsdienu mērvienībām.

Vēsturiskajai metroloģijai par avotiem kalpo gan lietiskie atradumi (monētas, lineāli, atsvari), gan rakstīti avoti, kuros ir ziņas par mērvienībām (likumdošanas akti, līgumi, apraksti, pirkuma līgumi u.c.). Visciešāk no citām vēstures palīgdisciplīnām metroloģija ir saistīta ar numismātiku, jo senatnē daudzās valstīs svara mērvienības sakrita ar naudas vienībām un tām bija vienādi nosaukumi.

Metroloģijai ir īpaši liela loma sociāli ekonomisko avotu pētīšanā —, nezinot attiecīgā laika posmā pieņemtās mērvienības, nevar precīzi izzināt ne ekonomisko situāciju, ne materiālās attīstības līmeni (piemēram, Francijā pirms metriskās sistēmas ieviešanas masas mērvienība livrs Parīzē bija 490,4 g, Bordo — 492,1 g, Lionā — 425,3 g, Marseļā — 402,1 g). Ja avotos uzrādīti kādi mēri, metroloģija palīdz noskaidrot tā sastādīšanas laiku un vietu, arī noskaidrot dokumenta īstenumu (piemēram, ja tajā minētās mērvienības neatbilst tā laika pieņemtajām).

Pirmie teorētiskie darbi metroloģijā, kas bija veltīti dažādu mēru aprakstīšanai, Rietumeiropā parādījās 16. gadsimā.

## Metroloģija Latvijā
Latvijā senākie lietotie mēru apraksti ir atrodami Rīgas pilsētas rēķingrāmatās (1627—1819) un mērnieku piezīmēs, kā arī J. Šelēnija darbā “Matemātikas kurss” (*Cursus mathematici. Geodesa Revel*, 1655).

Līdz 19. gadsimta vidum mēru un svaru pārbaude mūsdienu Latvijas teritorijā bija pilsētu maģistrātu uzdevums. Rīgā mēru pārbaudi veica to izgatavotāju amatnieku vecākie pilsētas svērēji un brāķeri. 19. gadsimā sāka darboties īpaša "Mēru pārbaudes kamera" (*Justikammer*), ko 1902. gadā nomainīja Krievijas Impērijas 1899. gada likumā paredzētās Mēru un svaru palātas Rīgas nodaļa, bet Latvijas brīvvalstī — Finanšu ministrijas Mēru un svaru valde.
Baku Valsts universitāte

**Baku Valsts universitāte** () ir publiska pētniecības universitāte, kuras atrodas Azerbaidžānas galvaspilsētā Baku. 

Universitāte tika izveidota 1919. gada 1. septembrī. Universitāte dibināta Azerbaidžānas Pirmās republikas laikā un ir vecākā un lielākā universitāte valstī. 2023. gadā Baku Valsts universitātē bija 16 fakultātes un tajā studēja vairāk kā 26 tūkstoši studentu. Profesoru, pasniedzēju un zinātniskā personāla skaits ir apmēram 3 tūkstoši. Universitātē studējuši Ļevs Landaus (*Лев Ландау*, 1908 — 1968), prezidenti Abulfazs Elčibejs (*Əbülfəz Elçibəy*, 1938 — 2000) un Heidars Alijevs (*Heydər Əliyev*, 1923 — 2003).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Šineida O'Konora

**Šuhada Sadakata** (; dzimusi **Šineida Marija Bernadeta O'Konora** (*Sinéad Marie Bernadette O'Connor*) , mirusi ) bija īru dziedātāja, dziesmu autore un politiskā aktīviste.

Viņa izdeva 10 studijas albumus, 1987. gadā iznāca viņas debijas albums *The Lion and the Cobra*, otro studijas albumu *I Do Not Want What I Haven't Got* (1990) pārdeva vairāk nekā septiņos miljonus kopiju, bet dziesmu *Nothing Compares 2 U* atzina par tā gada pasaules labāko singlu.

O'Konora pavisam astoņas reizes nominēta ''Grammy'' balvai. Četras nominācijas bija 1991. gadā, no kurām viena balva tika piešķirta par labāko alterntīvās mūzikas izpildījumu — par dziesmu *I Do Not Want What I Haven't Got*. Bet O'Konora atteicās apmeklēt *Grammy* ceremoniju vai pieņemt savu balvu un uzrakstīja atklātu vēstuli ASV Nacionālo skaņu ierakstu mākslu un zinātņu akadēmijai, kritizējot skaņu ierakstu nozari par materiālistisku vērtību popularizēšanu, nevis māksliniecisku nopelnu atzīšanu. 1991. gada Britu fonogrāfijas industrijas *Brit Awards* ceremonijā O'Konorai piešķīra balvu "Starptautiskā sieviešu solo māksliniece", taču arī šo ceremoniju viņa neapmeklēja. Viņa pieņēma tikai Īrijas IRMA balvu 1991. gada februārī.

O'Konoras karjeras laikā viņa sarakstīja dziesmas filmām, sadarbojās ar daudziem māksliniekiem un uzstājās labdarības līdzekļu vākšanas koncertos. O'Konoras memuāri *Rememberings* tika izdoti 2021. gadā un kļuva par bestselleru. Viņa bija politiski aktīva, vērsa uzmanību uz tādiem jautājumiem kā vardarbība pret bērniem, cilvēktiesības, rasisms un sieviešu tiesības.

2017. gadā O'Konora nomainīja savu vārdu uz *Magda Davitt*, bet pēc pievēršanās islāmam 2018. gadā viņa to nomainīja uz Šuhada Sadakata (*Shuhada' Sadaqat*).

Mirusi 2023. gada 26. jūlijā, 56 gadu vecumā, no hroniskas obstruktīvas plaušu slimības un astmas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nina Kenedija

**Nina Kenedija** (; dzimusi ) ir Austrālijas vieglatlēte, startē kārtslēkšanas sacensībās. Viņa ir  čempione, 2023. gada pasaules čempione un 2022. gada Nāciju Sadraudzības spēļu čempione, kā arī Austrālijas rekordiste.

## Karjera
Dzimusi Baseltonā, vēlāk ar ģimeni pārcēlusies uz Pērtu. Ar kārtslēkšanu sākusi nodarboties 12 gadu vecumā. Starptautiskās sacensībās debitēja 2013. gadā ar 5. vietu Pasaules čempionātā jauniešiem. 2015. gadā pirmo reizi piedalījās Pasaules čempionātā pieaugušajiem, bet palika bez rezultāta.

2018. gada Nāciju Sadraudzības spēlēs Goldkostā izcīnīja bronzu. 2021. gada martā sacensībās Sidnejā uzstādīja jaunu Austrālijas rekordu, pārvarot latiņu 4,82 metru augstumā.  startēja ar savainojumu, kvalifikācijā sasniedza tikai 4,40 metrus un ierindojās 22. vietā, neiekļūstot finālsacensībās.

2022. gada Pasaules čempionātā Jūdžīnā ar rezultātu 4,80 m izcīnīja bronzas medaļu. Tajā pašā gadā Nāciju Sadraudzības spēlēs Birmingemā ieguva zelta godalgu. 2023. gada Pasaules čempionātā Budapeštā sasniedza jaunu Austrālijas rekordu (4,90 m) un dalīja pirmo vietu ar amerikāņu kārtslēcēju Keitiju Mūnu, abas sportistes saņēma zelta medaļas.  Dimanta līgas posmā Cīrihē pārvarēja 4,91 m, uzstādot jaunu Austrālijas rekordu un sezonas labāko rezultātu pasaulē.

 Parīzē kļuva par olimpisko čempioni, pārvarot latiņu 4,90 metru augstumā.

## Sasniegumi

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķirbju rinda

**Ķirbju rinda** () ir divdīgļapju rinda, kuras pārstāvji ir galvenokārt sastopami tropu reģionos, ar ierobežotu klātbūtni subtropu un mērenajos reģionos.

Rinda satur astoņas dzimtas un aptuveni 2600 sugas, kas var būt krūmi un koki, kā arī daudzi lakstaugi un vīteņaugi.

Lielākās dzimtas ir begoniju dzimta (*Begoniaceae*) ar aptuveni 1500 sugām un ķirbju dzimta (*Cucurbitaceae*) ar aptuveni 900 sugām. Abās dzimtās ietilpst vienīgie rindas ekonomiski nozīmīgie augi. Konkrēti ķirbju dzimta ietver daudzas sugas, kas tiek audzētas izmantošanai pārtikā, piemēram, ķirbi (*Cucurbita pepo*), arbūzu (*Citrullus vulgaris*) un gurķus un melones (*Cucumis* ģints).

## Klasifikācija
Ķirbju rindā ir klasificētas šādas dzimtas:

## Atsauces
Depkini

thumb|Depkinu dzimtas kapenes Rīgas Domā.
**Depkini** () bija Rīgas patriciešu un Vidzemes luterāņu mācītāju dzimta.

## Vēsture
Dzimtas ciltstēvs bija Rīgas tirgotājs Boriss Depkins (miris 1592), kura audžudēls bija Vidzemes superintendents Hermanis Samsons. Viņa mazdēls bija Madlienas mācītājs Hieronīms Depkins (1625—1657), kura dēls Liborijs Depkins (1652—1708) bija Rīgas Jāņa baznīcas latviešu draudzes mācītājs (1690) un Rīgas Domskolas rektors. Arī viņa dēls Bartholomejs Depkins (1682—1746) bija luterāņu mācītājs, kurš 1745. gada 5. aprīlī no Rīgas pilsētas nopirka piepilsētas muižu, kuru mantoja Bartolomeja dēls Rīgas birģermeistars Liborijs Depkins (dzimis 1716. gadā). 1795. gadā birģermeistara atraitne Helēna Depkina pārdeva muižu Deividam fon Vīkenam.

Dzimta saradojās ar Rīgas patriciešiem Dreiliņiem un Bergmaņiem.

## Atsauces

## Literatūra
* Christian August Berkholz: *Die alte Pastorenfamilie Depkin (1652—1746)*. Riga 1881