open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tantala(V) oksīds

**Tantala(V) oksīds** (arī **tantala pentoksīds**, **tantāla pentoksīds**) ir ķīmiskais savienojums, tantala oksīds tā augstākajā oksidēšanas pakāpē +5. Tas ir inerts oksīds. Sastopams dabā minerālos tantalītā un kolumbītā. Eksistē arī minerāls tantīts, kas ir tīrs tantala pentoksīds, bet tas ir sastopams ļoti reti.

## Kristāliskā struktūra
Līdz 1360&nbsp;°C stabils ir β-Ta2O5 — balti kristāli, blīvums 8,18 g/cm3, kušanas temperatūra 1787&nbsp;°C. Pieder rombiskajai singonijai, telpiskā grupa Pna2 (4. kristālu klase), kristāliskā režģa parametri: a=0,6198 nm, b=4,029 nm, c=0,3888, Z=11.

Virs 1360&nbsp;°C stabils ir α-Ta2O5 — pelēki kristāli, blīvums 8,37 g/cm3, kušanas temperatūra 1887&nbsp;°C. Pieder tetragonālajai singonijai, telpiskā grupa I41/amd (18. kristālu klase), kristāliskā režģa parametri: a=0,381 nm, c=3,609 nm, Z=6.

Abas modifikācijas sastāv no TaO6 oktaedriem un TaO7 pentagonālām bipiramīdām. Pārvēršanās no vienas uz otru formu notiek lēni. Ta2O5 kristālisko struktūru ir grūti pētīt, jo lielos daudzumos tantala pentoksīds ir vai nu polikristālisks, vai amorfs.

## Ķīmiskās īpašības
Tantala pentoksīds šķīst fluorūdeņražskābē, kā arī reaģē ar kālija hidrogēnfluorīda un fluorūdeņražskābes maisījumu: 

:Ta2O5  +  4 KHF2 + 6 HF   →   2 K2[TaF7]  +  5 H2O

Tantala pentoksīds var tikt reducēts par metālisku tantalu, izmantojot metāliskos reducētājus, piemēram, kalciju vai alumīniju:

:Ta2O5 + 5 Ca →  2 Ta + 5 CaO

## Izmantošana
Tantala pentoksīds tiek izmantots elektronikā, piemēram, tantala kondensatoros tā izteikto dielektriķa īpašību dēļ.

Tantala pentoksīds ir izmantots objektīvu lēcu ražošanā.

## Atsauces
Sebastiāns Kurcs

**Sebastiāns Kurcs** (, , dzimis ) ir Austrijas politiķis, no 2017. gada decembra līdz 2019. gada maijam bija Austrijas kanclers, atgriežoties amatā 2020. gada 7. janvārī. Kopš 2017. gada maija viņš ir Austrijas Tautas partijas līderis. Pirms tam, no 2013. līdz 2017. gadam, bija Austrijas ārlietu ministrs.

## Ārējās saites
Brunču mednieks (filma)

**"Brunču mednieks"** () ir 2009. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Deivids Makenzijs. Galvenās lomas atveido Enna Heiča, Eštons Kučers, Sebastians Stens un Margarita Levīva. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas centrā ir brunču mednieks Nikijs un viņa attiecības ar draudzeni Samantu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augusts Sangs

**Augusts Sangs** (, dzimis , miris ) bija igauņu dzejnieks un tulkotājs.

Sāka rakstīt dzeju 8 gadu vecumā. Viņa pirmais dzejolis tika publicēts 1934. gadā, pēc diviem gadiem tika izdots pirmais dzejoļu krājums. 1932. gadā beidzis Pērnavas vīriešu ģimnāziju. No 1934. līdz 1942. gadam studēja Tērbatas Universitātes Juridiskajā fakultātē. Igaunijas okupācijas gados viņš bija Igaunijas PSR rakstnieku savienības biedrs. 1950. gadā izslēgts no savienības, bet 1956. gadā aktal iestājies tajā. 

Tulkojis igauņu valodā tādus autorus kā Johans Volfgangs fon Gēte, Pēteris Veiss, E. T. A. Hofmanis, Maksims Gorkijs, Vladimirs Majakovskis, Francs Kafka, Gotfrīds Kellers, Moljērs, Mihails Ļermontovs, Nikolajs Ņekrasovs u.c. Miris 1969. gada 14. oktobrī, apbedīts Vana-Pērnavas kapsētā.

## Atsauces
Privātās lietas

**"Privātās lietas"** () ir 2008. gada drāmas filma, kas balstīta uz Rika Mūdija stāstu *Mansion on the Hill*. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Deivids Holanders. Galvenās lomas filmā atveido Mišela Feifere, Eštons Kučers un Ketija Beitsa. Filmas pirmizrāde notika  Aiova.

Cīkstonis Valters, kurš cenšas iekļūt valsts izlasē, uzzina par savas māsas brutālo nāvi. Prāvā Valters satiek Lauru, kuras vīrs arī tika noslepkavots, un viņas kurlo dēlu Kleju. Valters iedraudzējas ar Lindu un Kleju, kā arī ieinteresē Kleju ar savu nodarbošanos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Oskara II Zeme

**Oskara II Zeme** () ir dabas apgabals Špicbergenas rietumu daļā, Svalbārā. Tās dienvidu krastu apskalo Īsfjords un tā atzars Nūrfjords, rietumu — Forlannsunnets, bet ziemeļu — Kongsfjords. Ziemeļos Oskara II Zeme robežojas ar Hokona VII Zemi, bet austrumos — ar Džeimsa I Zemi. Nosaukta par godu Zviedrija un Norvēģijas karalim Oskaram II. 

Krasta līnija stipri izrobota ar līčiem un fjordiem, no kuriem ievērojamākais ir 24 km garais Sentdžonsa fjords. Piekrastē vairākas nelielas salas. Reljefs kalnains, augstākais kalns ir Hofgorda kalns (1125 m vjl). Iekšzemē daudz ledāju, no kuriem garākie ir Sveabrēns (30 km) un Kongsvegens (25 km) uz robežas ar Džeimsa I Zemi. Zemes dienvidaustrumu daļu aizņem Ziemeļu Īsfjorda nacionālais parks.

Oskara II Zemes ziemeļrietumos Bregera pussalā Kongsfjorda krastā atrodas bijušais ogļraču ciemats, tagad Arktikas zinātnes centrs Nīolesunna. Zemes rietumos Kafieiras līdzenumā atrodas Polijas vasaras polārstacija Hahuta. Rietumu un dienvidu piekrastē bijušas vairākas vēsturiskas vaļu mednieku apmetnes.

## Atsauces
Bosnija un Hercegovina 1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bosnija un Hercegovina]]** piedalījās **[[1996. gada vasaras olimpiskās spēles|1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika ASV pilsētā Atlantā no 1996. gada 19. jūlija līdz 4. augustam. Šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, kad Bosnija un Hercegovina piedalās kā neatkarīga valsts, līdz 1992. gadam tam tā startēja Dienvidslāvijas sastāvā.

1996. gada Atlantas spēlēs Bosniju un Hercegovinu pārstāvēja 9 sportisti (7 vīrieši un 2 sievietes), kuri startēja 7 olimpiskajos sporta veidos. Pirmo reizi Bosnija un Hercegovina tika pārstāvēta cīņas sportā un galda tenisā. Peldēšanā un vieglatlētikā katrā startēja pa diviem sportistiem no Bosnijas un Hercegovinas, savukārt pārējos sporta veidos tā bija pārstāvēta ar vienu sportistu.

1996. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Bosnijas un Hercegovinas sportisti nespēja izcīnīt olimpiskās medaļas. 

Bosnijas un Hercegovinas karognesējs olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija vieglatlēts Islams Dugums.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Kada Deliča ()
* Islams Dugums ()
* Nedžads Fazlija ()
* Janko Gojkovičs ()
* Fahrudins Hodžičs ()
* Tariks Hodžičs ()
* Samirs Karabašičs ()
* Dijana Kvesiča ()
* Davors Vlaškovacs ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Bosnia and Herzegovina at the 1996 Atlanta Summer Games
Hallštate

**Hallštate** (, , ) ir mazpilsēta Austrijas centrālajā daļā, Augšaustrijas federālajā zemē. Atrodas Hallštates ezera krastā. 2018. gadā Hallštatē dzīvoja 778 cilvēku. Pilsētiņas vārdā ir nosaukta Hallštates kultūra — dzelzs laikmeta arheoloģiskā kultūra, kas bija attīstījusies Centrāleiropā aptuveni 500 gadus (aptuveni no 900. līdz 400. gadam p.m.ē.). Hallštate ir nozīmīga šīs kultūras arheoloģisko izrakumu vieta. 1997. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.


File:1 hallstatt austria.jpg|
File:Vieux-village d'Hallstatt.jpg|
File:1119 - Hallstatt.JPG|


## Atsauces

## Ārējās saites
Trauksme mežā

**"Trauksme mežā"** () ir 2006. gada ASV animācijas filma, kuras režisori ir Džila Kaltona un Rodžers Alerss. Galvenās lomas ierunājuši Mārtins Lorenss, Eštons Kučers, Gērijs Sinīzs, Debra Mesinga, Billijs Konolijs, Džons Favro un Džordžija Endžela. Filmas pirmizrāde notika  ASV. Filma ir pirmā daļa "Trauksme mežā" filmu ciklā.

Grizlilācis Būgs saprot, ka viņš ir pamests mežā neilgi pirms medību sākuma. Būgam izveidojas neparasta draudzība ar briedi Eliotu, un nu abiem jāapvienojas ar citiem meža iemītniekiem, lai stātos pretī medniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Glābējs (filma)

**"Glābējs"** () ir 2006. gada asa sižeta drāmas filma, kuras režisors ir Endrū Deiviss. Galvenās lomas filmā atveido Kevins Kostners, Eštons Kučers, Nīls Makdonohs, Meilisa Seidžemillera, Klānsijs Brauns un Sela Vorda. Filmas pirmizrāde notika .

Vidusskolas peldēšanas čempions Džeiks iestājas ASV krasta apsardzes skolā, kur leģendārais glābēks Bens Randals viņam iemāca svarīgas lietas par zaudējumiem, mīlestību un pašuzupurēšanos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Svētes iela (Jelgava)

**Svētes iela** ir Jelgavas iela, kas sākas pie Jelgavas autoostas, ved paralēli Lielajai ielai un beidzas krustojumā ar Sakņudārza ielu.

Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve tika iznīcināta, mūsdienās to veido gandrīz vienīgi Latvijas PSR celtas ēkas, izņemot 1900. gadā celtās Jelgavas Reālskolas (no 1936. gada Jelgavas Valsts Skolotāju institūta) ēku Svētes ielā 18, kas ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Ievērojamas celtnes
* Bijusī Jelgavas Reālskolas ēka Svētes ielā 18, valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. (Celta 1900.g.)
* 7. dienas adventistu draudzes lūgšanu nams Svētes ielā 25. Vietējās nozīmes arhitektūras piemineklis. (Celts 1934.g. Pārbūvēts 1955.g.)  
[thumb|250px|[Latvijas Lauksaimniecības universitātes Ekonomikas un sabiedrības attīstības fakultāte, Svētes iela 18.]]


Svētes Street in Jelgava.JPG|Latvijas PSR laika celtnes
Svētes Street in Jelgava (view from Sakņudārza Street).JPG|Nobeigums pie Sakņudārza ielas


## Ielu savienojumi
Svētes iela ir savienota ar šādām ielām:

* Pasta iela
* Mātera iela
* Pētera iela
* Pulkveža Oskara Kalpaka iela
* Jāņa Asara iela
* Sakņudārza iela

## Vēsture
thumb|330px|Svētes iela (''Schwethöfsche Strasse'') 1917. gadā un pēc Mazā ceļa atdalīšanas (oranži iekrāsota).
Svētes iela () atrodama jau 17. gadsimta Jelgavas kartēs. Tā veda no Pasta ielas līdz Pāvilai ielai, bet aiz pilsētas nocietinājumu Mazajiem vārtiem sākās Mazais ceļš uz Kurzemes un Zemgales hercoga Pētera 1774. gadā būvēto vasaras rezidenci Svētes muižā (), vēlāk uz kazarmām Dambja ielā. 1900. gadā uzcēla jauno Jelgavas reālskolas ēku Svētes ielā 18, 1936. gadā tajā sāka darboties Jelgavas Valsts Skolotāju institūts. Ielas pretējā pusē atradās Evaņģēliskās jauniešu savienības ēka (arhitekts Pauls Eplē).

1929. gadā to Jāņa Bisenieka piemiņai pārdēvēja par J. Bisenieka ielu.
Pēc Latvijas okupācijas 1940. gada 27. augustā tā atguva Svētes ielas nosaukumu, bet 1964. gada 8. janvārī ielu pārdēvēja par J. Gagarina ielu.

Latvijas neatkarības atjaunošanas periodā 1990. gada 26. aprīlī tā atguva Svētes ielas nosaukumu.

### Seni attēli

Svētes iela Jelgavā pēc 1900. gada.jpg|Svētes iela Jelgavā (pēc 1900. gada)
Evaņģēliskās jauniešu savienības ēka Jelgavā.jpg|Evaņģēliskās jauniešu savienības ēka Svētes ielā 25 
Sagrautā Evaņģēliskās jauniešu savienības ēka Jelgavā 1919.jpg|Pirmā pasaules kara laikā sagrautā Evaņģēliskās jauniešu savienības ēka
Jelgavas reālskola 1900 - 1919.jpg|Jelgavas reālskolas ēka (1900—1919) Svētes ielā 18
Jelgavas Skolotāju institūts 1936.jpg|Jelgavas Skolotāju institūta (bijušās reālskolas) ēka 1936. gadā


## Atsauces
Svētes iela

**Svētes iela** var būt:

* Svētes iela — iela Rīgā;
* Svētes iela — iela Jelgavā;
* Svētes iela — iela Jūrmalā;
* Svētes iela — iela Liepājā;
* Svētes iela — iela Mārupē;
* Svētes iela — iela Saulkrastu pagasta Silmalā.

## Skatīt arī
* Svēte
Pītermaricbērha

**Pītermaricbērha** (, ), saukta arī kā **Maricburga** (*Maritzburg*) vai saīsinājumā **PMB**, ir Dienvidāfrikas pilsēta valsts austrumu daļā. Tā ir Kvazulu-Natālas provinces galvaspilsēta un otrā lielākā pilsēta aiz Durbanas. Pilsētas kopējā platība ir 126,15 km², pēc 2011. gada datiem pilsētā dzīvo 223 448 iedzīvotāji.

Pilsēta ir nozīmīgs reģiona industriālais un ekonomiskais centrs ar specializāciju uz alumīnijas, koka un piena produktu ražošanu. Kopš 2004. gada pilsēta ir mājvieta Kvazulu-Natālas universitātei, kurā mācās vairāk kā 46 000 studentu.

## Ārējās saites

*
Bišo

**Bišo** () ir Dienvidāfrikas pilsēta valsts dienvidu daļā. Tā ir Austrumkāpas provinces galvaspilsēta un otrā lielākā pilsēta aiz Portelizabetas. Pilsētas kopējā platība ir 8,08 km², pēc 2011. gada datiem pilsētā dzīvo 11 192 iedzīvotāji. Cauri pilsētai plūst Bišo upe. Pilsēta vidēji atrodas 435 metrus virs jūras līmeņa.

Pilsētas nosaukums ir radies no Isiķhosas valodas, kas tulkojumā nozīmē bifelis. Lielākā daļa no iedzīvotājiem strādā sabiedriskajā sektorā vai tā apkalpošanas uzņēmumos.
Bosnija un Hercegovina 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bosnija un Hercegovina]]** piedalījās ** [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Londonā, Lielbritānijā no 2012. gada 27. jūlija līdz 12. augustam. Bosnijai un Hercegovinai šīs bija 6. vasaras olimpiskās spēles, kopš Dienvidslāvijas sabrukuma.

Bosnijas un Hercegovinas olimpiskās komandas sastāvā uz šīm spēlēm bija 6 sportisti (4 vīrieši un 2 sievietes), kas startēja 4 olimpiskajos sporta veidos. Peldēšanā un vieglatlētikā katrā piedalījā pa 2 sportistiem no Bosnijas un Hercegovinas, savukārt pārējos sporta veidos startēja pa vienam sportistam. 2012. gada Londonas spēlēs Bosnijas un Hercegovinas sportisti nespēja izcīnīt olimpiskās medaļas.

Bosnijas un Hercegovinas karognesējs 2012. gada Londonas spēļu atklāšanas ceremonijā bija džudists Amels Mekičs. Savukārt noslēguma ceremonijā valsts karogu nesa vieglatlēts Kemals Mešičs.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Nedžads Fazlija ()
* Ensars Hajders ()
* Lūsija Kimani ()
* Amels Mekičs ()
* Kemals Mesičs ()
* Ivana Ninkoviča ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Bosnia and Herzegovina at the 2012 London Summer Games
Cepļa iela

**Cepļa iela** var būt:

* Cepļa iela — iela Rīgā;
* Cepļa iela — iela Liepājā;
* Cepļa iela — iela Valmierā;
* Cepļa iela — iela Ādažos;
* Cepļa iela — iela Aizputē;
* Cepļa iela — iela Apē;
* Cepļa iela — iela Cēsīs;
* Cepļa iela — iela Siguldā;
* Cepļa iela — iela Tukumā;
* Cepļa iela — iela Stopiņu pagasta Dzidriņās;
* Cepļa iela — iela Drabešu pagasta Ieriķos;
* Cepļa iela — iela Salaspils pagasta Jaunsauriešos;
* Cepļa iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
* Cepļa iela — iela Lielauces pagasta Ķieģeļceplī.

## Skatīt arī
* Mazā Cepļa iela
* Cepļu iela
Fua'amotu starptautiskā lidosta

**Fua'amotu starptautiskā lidosta** () ir starptautiskā lidosta Tongā, Tongatapu salā, kas apkalpo valsts galvaspilsētu Nukualofu. Aviosabiedrības *[[Real Tonga]]* bāzes lidosta. Lidosta tika izbūvēta ASV Bruņoto spēku vajadzībām 1942. gadā, modernizēta 20. gadsimta septiņdesmitajos gados.

Regulārie lidojumi visu gadu:

* : Pagopago
* : Sidneja
* : Nadi, Suva
* : Oklenda
* : Apija, 
* : 'Eua, Lifuka, Niuafo'ou, Niuatoputapu, Vava'u, 

## Ārējās saites
Bērnijs Parents

**Bernārs Marsels Parents** (*Bernard Marcel Parent*; dzimis , miris ) bija kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis 13 sezonas Nacionālās hokeja līgas klubos Filadelfijas "Flyers", Bostonas "Bruins" un Toronto "Maple Leafs". "Flyers" sastāvā kļuvis par divkārtēju Stenlija kausa ieguvēju, abas sezonas tiekot atzīts gan par izslēgšanas kārtas vērtīgāko spēlētāju, gan līgas labāko vārtsargu. 1985. gadā uzņemts Hokeja slavas zālē.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru uzsāka 1965.—66. gada sezonā, kuru aizvadīja NHL kluba Bostonas "Bruins" sastāvā. 1967. gada līgas izplešanās draftā Parentu izvēlējās Filadelfijas "Flyers". Turpmākajās sezonās Parents nostiprinājās kā "Flyers" pamatvārtsargs. 1971. gadā vārtsargs tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs". 1972.—73. gada sezonu Parents aizvadīja jaunizveidotajā WHA līgā, kļūstot par pirmo NHL spēlētāju, kas tai pievienojies. Gadu vēlāk gan Parents atgriezās NHL, noslēdzot līgumu ar "Flyers".

1973.—74. gada sezonā Parents devās laukumā 73 spēlēs, kopā ar komandu kļūstot par Stenlija kausa čempionu. Parents tika atzīts par līgas labāko vārtsargu un ieguva arī izslēgšanas kārtas vērtīgākā spēlētāja balvu. Balsojumā par līgas vērtīgāko spēlētāju Parents palika otrais (tobrīd neviens vārtsargs vēl nebija izcīnījis Harta balvu. 1974.—75. gada sezonā "Flyers" izdevās nosargāt titulu, Parentam vēlreiz iegūstot labākā vārtsarga un izslēgšanas kārtas vērtīgākā spēlētāja balvas. Stenlija kausa izcīņā Parents aizvadīja četras sausās spēles.

1975.—76. gada sezonā savainojuma dēļ Parents aizvadīja tikai 11 spēles. "Flyers" izdevās sasniegt Stenlija kausa izcīņas finālsēriju trešo gadu pēc kārtas, šoreiz gan tajā piekāpjoties Monreālas "Canadiens" spēlētājiem. 1979. gada februārī Parents guva acs savainojumu, kura dēļ noslēdza profesionāļa karjeru.

## Ārējās saites
Zvirgzdupīte (Luksta ezera pieteka)

**Zvirgzdupīte** ir Luksta ezerā ietekoša upe Alūksnes un Smiltenes novados.

Izteka uz rietumiem-dienvidrietumiem no Rezakas. Tek pa mežainu apvidu, paralēli autoceļam V378 (Alsviķi—Ādams). Lejtecē caurtek Ucu purvam. Ietece Luksta ezera dienvidaustrumu krastā.

## Atsauces
Krievijas Impērija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Krievijas Impērija]]** bija pārstāvēta **[[1900. gada vasaras olimpiskās spēles|1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Francijas galvaspilsētā Parīzē no 1900. gada 14. maija līdz 28. oktobrim. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles, kurās tā startēja Krievijas Impērija.

Šajās olimpiskajās spēlēs Krievijas Impēriju pārtstāvēja 4 sportisti (visi vīrieši) divos sporta veidos — jāšanā un paukošanā. Visos šajos sporta veidos tā bija pirmo reizi pārstāvēta. Neviens no sportistiem olimpiskās medaļas šajās spēlēs neizcīnīja.

## Sportisti
### Sportistu sadalījums pa sporta veidiem
*  — Pirmoreiz valsts pārstāvēta šajā sporta veidā.

## Rezultāti
### [[Attēls:Equestrian pictogram.svg|20px]] Jāšana

### [[Attēls:Fencing pictogram.svg|20px]] Paukošana

## Skatīt arī
* Krievijas Impērija olimpiskajās spēlēs

## Atsauces

## Ārējās saites
* Krievijas Impērija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Sports Reference'') 
* Krievijas Impērija 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs (''Olympedia'')
Indzera ezera salas

**Indzera ezera salas** ir kopš 1926. gada aizsargāts dabas liegums Alūksnes novada Alsviķu pagastā.

Tiek aizsargātas trīs mežiem klātas ezera salas — Cepurīte, Liepu sala un Stradu sala. Pusi no salu teritorijas klāj boreālie meži, pārsvarā egļu meži, bet Cepurītes salā — baltalkšņu meži. Salās sastopami aizsargājami augi — apdzira un gada staipeknis.

## Ārējās saites
* Dabas aizsardzības pārvalde
Alla Čerkasova

**Alla Čerkasova** (; dzimusi ) ir ukraiņu brīvā stila cīkstone, 2020. gada vasaras olimpisko spēļu bronzas medaļas ieguvēja, 2018. gada pasaules čempione, 2019. gada Eiropas čempione, Eiropas spēļu, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Dzimusi 1989. gadā Ļvivā. Nodarboties ar cīņas sportu sākusi māsīcas iespaidā, kas jau nodarbojusies ar šo sporta veidu. 2010. gada pasaules čempionātā ieguvusi bronzas medaļu. 2012. gadā izcīnījusi Eiropas čempionāta sudraba medaļu. 2016. gadā Eiropas čempionātā ieguvusi bronzas medaļu, bet olimpiskajās spēlēs Riodežaneiro bijusi tikai vienpadsmitā. 2017. gadā tāpat kā pirms gada, tikusi pie bronzas medaļas. 2018. gada pasaules čempionātā izcīnījusi čempiones titulu. Ukrainas NOK nosaukusi Allu Čerkasovu par Ukrainas 2018. gada oktobra labāko sportisti. Gadu vēlāk, 2019. gadā Bukarestē ieguvusi arī Eiropas čempiones titulu.

2021. gada jūlijā Tokijā, piedaloties 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, cīņā par trešo vietu uzvarēja japānieti Saru Dosjo un ieguva bronzas medaļu.

Beigusi Ļvivas Valsts fiziskās kultūras universitātes maģistratūru.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* 2018. gada oktobra Ukrainas labākā sportiste.
* Apbalvota ar medaļu "Par darbu un uzvaru" (*За працю і звитягу*).
* Kņazienes Olgas ordenis, 3. šķira (2021).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Krievijas Impērija 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Krievijas Impērija]]** piedalījās **[[1908. gada vasaras olimpiskās spēles|1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Lielbritānijas galvaspilsētā Londonā no 1908. gada 27. aprīļa līdz 31. oktobrim. Šīs bija otrās vasaras olimpiskās spēles, kurās piedalījās Krievijas Impērija (pirmās 1900. gadā).

Krievijas Impēriju 1908. gada Londonas olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 6 sportisti, kuri startēja trijos olimpiskajos sporta veidos. Šajās olimpiskajās spēlēs Krievijas Impērija pirmo reizi tika pārstāvēta cīņas sportā, kurā arī piedalījās visvairāk sportisti no valsts. Krievijas Impērijas komandas stastāvā startēja Latvijā dzimušais, bet Londonā dzīvojošais vieglatlēts, maratonists Juris Liepiņš (Georgs Linds).

1908. gada Londonas olimpiskajās spēlēs Krievijas Impērija izcīnīja trīs olimpiskās medaļas: 1 zelta un 2 sudraba medaļas. Zelta medaļu izcīnīja daiļslidotājs Nikolajs Paņins, savukārt bronzas medaļu cīņas sporta pārstāvji Nikolajs Orlovs un Aleksandrs Petrovs.

## Medaļnieki
[200px|thumb|left|[Nikolajs Paņins pirmais un arī vienīgais Krievijas Impērijas sportists, kas olimpiskajās spēlēs izcīnīja zelta medaļu]]
* * Skatīt arī: [[1908. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1908. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki

### Sportistu uzskaitījums

* Grigorijs Djomins ()
* Nikolajs Paņins ()
* Georgs Linds ()
* Nikolajs Orlovs ()
* Aleksandrs Petrovs ()
* Jevgeņijs Zamotins ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējās saites
* 

## Atsauces
2019. gada Presidential Tour of Turkey

**2019. gada ''Presidential Tour of Turkey*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 16. līdz 21. aprīlim. Tā bija 55. reize, kad notika *Presidential Tour of Turkey* sacensības un tās bija 17. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensību kopvērtējumā uzvarēja [[Austrija|Austrijas]] sportists [[Fēlikss Grosšartners]] (**).

== Komandas ==
Tā kā šīs sacensības [[UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] kalendāram tika pievienotas tikai 2017. gadā, visas *UCI WorldTeam* komandas tika ielūgtas, bet tām nebija obligāti jāpiedalās. Sacensībās piedalījās sešas no astoņpadsmit *WorldTeam'' komandām, kas bija par trijām mazāk kā iepriekšējā gadā. Tika uzaicinātas desmit UCI profesionālās kontinentālās komandas un Turcijas nacionālā izlase, veidojot 17 komandu pelotonu. Katrā komandā varēja pieteikt līdz septiņiem braucējiem.

## Maršruts

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Papildu klasifikācijas

#### Kalnu klasifikācija

#### Sprinta klasifikācija

#### Jauno braucēju klasifikācija

#### Komandu klasifikācija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Oto fon Hābsburgs

**Oto fon Hābsburgs** (, dzimis , miris ), zināms arī kā **Oto Hābsburgs-Lotringens** (*Otto Habsburg-Lothringen*), bija Austroungārijas kroņprincis no 1916. līdz 1919. gadam, kad valsts beidza pastāvēt. 1922. gadā, kad nomira viņa tēvs, Oto fon Hābsburgs pretendēja uz Austrijas imperatora, Ungārijas karaļa un Bohēmijas karaļa titulu.

No 1957. līdz 1973. gadam bija Starptautiskās Paneiropas Savienības viceprezidents, bet no 1973. līdz 2004. gadam šīs organizācijas prezidents. No 1979. līdz 1999. gadam bija Eiropas Parlamenta deputāts.

Oto fon Hābsburgs ir Triju Zvaigžņu ordeņa III šķiras (komandiera) saņēmējs.

## Ārējās saites
Jergs Haiders

**Jergs Haiders** (, , dzimis , miris ) bija Austrijas politiķis, divus termiņus bija Karintijas federālās zemes vadītājs, ilgstoši bija Austrijas Brīvības partijas līderis, vēlāk partijas Savienība Austrijas nākotnei (*Bündnis Zukunft Österreich*) līderis, kas atšķēlās no Brīvības partijas. Jergs Haiders bija pretrunīgi vērtēta persona gan Austrijā, gan ārpus tās. Kopš 2000. gada atsevišķās valstīs tika ievērotas sankcijas pret viņu un viņa vadīto partiju. Haiders gāja bojā autoavārijā 2008. gadā.

## Ārējās saites
Parīzes Dievmātes katedrāle (romāns)

"**Parīzes Dievmātes katedrāle**" () ir franču romantisma rakstnieka Viktora Igo sarakstīts romāns, kas pirmoreiz publicēts 1831. gada martā. Igo sarakstīja romānu sešu mēnešu laikā, tas ir 200 000 vārdu garš. Romāns stāsta par Parīzes Dievmātes katedrāles zvaniķa Kvazimodo jūtām pret čigānieti Esmeraldu. Romāns vairākkārt ticis ekranizēts, tāpat tika veidotas operas un baleti.

Grāmata vismaz 4 reizes izdota latviešu valodā.

## Skatīt arī
* Parīzes Dievmātes katedrāle (opera)
* Dievmātes katedrāles zvaniķis (1996. gada filma)

## Atsauces

## Ārējās saites
Nekādu saistību

**"Nekādu saistību"** () ir 2011. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Aivans Raitmans. Galvenās lomas atveido Natālija Portmane, Eštons Kučers, Kerijs Elvess un Kevins Klains. Filmas pirmizrāde notika  Vestvudā, Kalifornijā.

Emma un Ādams ir divi draugi, kuri izlemj par to, ka abi viens ar otru vēlas gadījuma seksu, tajā pašā laikā paliekot draugiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cilvēks, kas izglāba pasauli

**"Cilvēks, kas izglāba pasauli"** () ir 2014. gada dokumentālā filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Entonijs. Filmas pirmizrāde notika  Vudstokas filmu festivālā.

Filma veidota par bijušo padomju Gaisa spēku leitnantu Staņislavu Petrovu un viņa lomu iespējamā kodolkara novēršanā 1983. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jaungada nakts (filma)

**"Jaungada nakts"** () ir 2011. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors un viens no producentiem ir Gerijs Māršals. Galvenās lomas atveido Halle Berija, Džesika Bīla, Džons Bon Džovi, Ebigeila Breslina, *[[Ludacris]]*, Roberts De Niro, Zaks Efrons, Džošua Diamels un Hektors Elizondo. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā parādīti vairāku pāru un brīvu cilvēku stāsti, kuri savijas kopā tieši Jaunā gada vakarā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ugunsgrēks Parīzes Dievmātes katedrālē

**Ugunsgrēks Parīzes Dievmātes katedrālē** bija ugunsgrēks, kas izcēlās Parīzes Dievmātes katedrālē 2019. gada 15. aprīlī. Glābšanas darbi ilga vairākas stundas, dzēšanas laikā cietuši divi policisti un viens ugunsdzēsējs, neviens cilvēks nav gājis bojā. 2019. gada 16. aprīlī ugunsgrēks tika pilnībā apdzēsts. 15. aprīļa vakarā Francijas prezidents Emanuels Makrons paziņoja, ka katedrāle tiks atjaunota.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džobss (filma)

**"Džobss"** () ir 2013. gada ASV biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Džošua Maikls Sterns. Galvenās lomas atveido Eštons Kučers, Dermots Malronijs, Džošs Geds, Lūkass Hāss, Dž. K. Simonss un Leslija Anna Vorena. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmā parādīts Stīva Džobsa dzīvesstāsts laika posmā no 1974. gada, kad Džobss bija Rīda koledžas students, līdz 2001. gadam, kad tika izdots iPod.

## Atsauces

## Ārējās saites
Edgars Šubrovskis

**Edgars Šubrovskis** (dzimis 1975. gada 20. novembrī) ir latviešu mūziķis un komponists, kas spēlējis vairākās alternatīvās un *indie* mūzikas grupās.

## Biogrāfija
No 1990. līdz 1994. gadam grupas "M. Gvarde" dziedātājs un ģitārists.

No 1994. līdz 1996. gadam darbojies grupā "Kartāga". Grupa ierakstīja trīs albumus un guva ievērību Latvijas *underground* mūzikas vidē.

No 1997. līdz 2011. gadam darbojies grupā "Hospitāļu iela". Grupa izdeva trīs albumus, par debijas albumu 2004. gadā iegūstot balvu "Zelta mikrofons" nominācijās "Labākā debija" un "Labākais popmūzikas albums". Šajā gadā grupa uzvarēja festivālā "Liepājas dzintars".

No 2012. līdz 2017. gadam E. Šubrovskis darbojies ansamblī "Manta". Grupas pirmais albums 2014. gadā ieguva "Zelta mikrofona" balvu nominācijā "Labākais alternatīvās mūzikas albums".

Kopš 2018. gada darbojas "tumšās" folkmūzikas un kantrīmūzikas grupā "JUUK" ("Jūk"), 2019. gadā laists klajā tās pirmais albums "Indulgenču tirgotāji", kas nominēts tā gada "Austras balvai".

Komponējis mūziku animācijas filmai "Pavasaris Vārnu ielā" (kopā ar Ingu Baušķenieku, 2009) un īsfilmai "Augstāk par zemi" (2015), kā arī tituldziesmu animācijas filmai "Jēkabs, Mimmi un runājošie suņi" (2019). Par mūziku filmai "Pavasaris Vārnu ielā" nominēts balvai "Lielais Kristaps". Sarakstījis mūziku Mārtiņa Grauda īsfilmai "Kristīne" no seriāla "Kolektīvs".

2024. gadā producējis Alda Kolosova dziesmu albumu "Neesam sīkumaini" ar Kārļa Vērdiņa dzeju.

## Atsauces
Roberts Bārāņs

**Roberts Bārāņs** (, , dzimis , miris ) bija Austroungārijas otorinolaringologs. 1914. gada ieguva Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā par to, ka pētījis vaskulārā aparāta fizioloģiju un pataloģiju.

Lai arī Roberta Bārāņa tēvs ir no mūsdienu Ungārijas, pats Roberts tiek saistīts ar Austriju, jo dzimis Vīnē, tur audzis un absolvējis Vīnes Universitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrijas Tautas partija

**Austrijas Tautas partija** (, abreviatūra — ÖVP), zināma arī kā **Jaunā Tautas partija** (*Die neue Volkspartei*), ir konservatīva, kristīgi demokrātiska  politiskā partija Austrijā. Partija dibināta  un kopš tā laika ir viena no galvenajām politiskajām partijām Austrijā. Austrijas Tautas partijas priekšsēdētājs Kristians Štokers ir arī Austrijas kanclers.
Gruzija 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Gruzija]]** piedalījās ** [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Londonā, Lielbritānijā no 2012. gada 27. jūlija līdz 12. augustam. Gruzijai šīs bija piektās vasaras olimpiskās spēles kopš Padomju Savienības sabrukuma.

Gruzijas olimpisko komandu 2012. gada Londonas spēlēs veidoja 35 sportisti (29 vīrieši un 6 sievietes), kuri startēja 11 olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu no Gruzijas piedalījās cīņas sportā — 13 sportisti. Gruzija pirmo reizi bija pārstāvēta riteņbraukšanā un tenisā. 

Sākotnēji Gruzija 2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs izcīnīja 7 olimpiskās medaļas, taču vēlāk viena sudraba medaļa tika atņemta. Vienīgo zelta medaļu Gruzijai šajās spēlēs izcīnīja džudists Laša Šavdatuašvili, bronzas medaļas izcīnīja cīņas sporta pārstāvji Revazs Lašhi un Vladimers Hinčegašvili un bronzas medaļas izcīnīja cīņas sporta pārstāvji — Manučars Chadaja, Dato Marsagišvili un Giorgijs Gogšelidze. Kopā viena medaļa tika izcīnīta džudo, savukārt piecas medaļas — cīņas sportā. Sākotnēji cīņas sporta pārstāvis Dāvits Modzmanašvili arī izcīnīja sudraba medaļu, taču vēlāk pēc dopinga pārbaudēm tā tika atņemta. 

Gruzijas karognesēja 2012. gada Londonas olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija sporta šāvēja un vairāku olimpisko medaļu ieguvēja Nino Salukvadze, savukārt noslēguma ceremonijā — džudists Laša Šavdatuašvili.

## Medaļnieki
* * Skatīt arī: [[2012. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[2012. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Iraklijs Bolkvadze ()
* Rauls Cirekidze ()
* Manučars Čadaja ()
* Margalita Čahnašvili ()
* Zurabi Datunašvili ()
* Soso Džabidze ()
* Kristīne Esebua ()
* Vladimers Gegešidze ()
* Maiko Gogoladze ()
* Giorgijs Gogšelidze ()
* Ļuba Golovina ()
* Vladimers Hinčegašvili ()
* Dāvits Hucišvili ()
* Dāvids Ilariani ()
* Revazs Lašhi ()
* Varlams Liparteliani ()
* Gija Mačavariani ()
* Dato Marsagišvili ()
* Dāvits Modzmanašvili ()
* Giorgijs Nadiradze ()
* Ādams Okruašvili ()
* Gurams Perselidze ()
* Macejs Rosīvičs ()
* Nino Salukvadze ()
* Laša Šavdatuašvili ()
* Boļeslavs Širtladze ()
* Betkili Šukvani ()
* Nugzars Tatalašvili ()
* Anna Tatišvili ()
* Avtandils Tčrikišvili ()
* Merabs Turkadze ()
* Iraklijs Turmanidze ()
* Otars Tušišvili ()
* Malhaz Zarkua ()
* Levans Žoržoliani ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējas saites
* Georgia at the 2012 London Summer Games
Bosnija un Hercegovina 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Bosnija un Hercegovina]]** piedalījās ** [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Ķīnas galvaspilsētā Pekinā no 2008. gada 8. līdz 24. augustam. Bosnijai un Hercegovinai šīs bija 5. vasaras olimpiskās spēles, kopš Dienvidslāvijas sabrukuma.

2008. gada Pekinas spēlēs piedalījās līdz šim mazākā Bosnijas un Hercegovinas olimpiskā komanda. Tā sastāvā bija 5 sportisti (4 vīrieši un 1 sieviete), kuri startēja četros olimpiskajos sporta veidos. Visvairāk sportistu (2) startēja vieglatlētikā. 2008. gada Pekinas spēlēs Bosnijas un Hercegovinas sportisti nespēja izcīnīt olimpiskās medaļas.

Bosnijas un Hercegovinas karognesējs 2008. gada Pekinas spēļu atklāšanas ceremonijā bija džudists Amels Mekičs. Savukārt noslēguma ceremonijā valsts karogu nesa vieglatlēts Kemals Mešičs.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

#### Vīrieši
* Hamza Aličs ()
* Nedžads Fazlija ()
* Amels Mekičs ()
* Nedims Nišičs ()
#### Sievietes
* Lūsija Kimani ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Atsauces

## Ārējas saites
* Bosnia and Herzegovina at the 2008 Beijing Summer Games
Austrijas Sociāldemokrātiskā partija

**Austrijas Sociāldemokrātiskā partija** (, abreviatūra — SPÖ) ir sociāldemokrātiska politiskā partija Austrijā. Partija dibināta  kā **Austrijas Sociāldemokrātiskā strādnieku partija** (*Sozialdemokratische Arbeiterpartei Österreichs*, SDAPÖ), bet  pārsaukta par Austrijas Sociāldemokrātisko partiju. Tā ir viena no vecākajām partijām Austrijā. Sociāldemokrātiskā partija ir viena no tradicionāli galvenajām politiskajām partijām Austrijā. Sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētājs ir Andreass Bablers.
Ascīts

**Ascīts** ir stenoza šķidruma (transudāta) uzkrāšanās vēdera dobumā.

* bakteriāls ascīts — šķidruma bakteriāla infekcija;
* hilozs ascīts — zarnu limfas izplūdums vēdera dobumā, ja ir krūšu limfvada ievainojums
* hemoraģisks ascīts — asins piejaukums ascīta šķidrumam
* mehānisks ascīts — rodas, ja ir asins sastrēgums vārtu vēnas sistēmā u.c. ascīta formas.

## Atsauces
V. K. Bērda starptautiskā lidosta

**V. K. Bērda starptautiskā lidosta** () ir starptautiskā lidosta Antigvā un Barbudā, Antigvas salā, kas apkalpo valsts galvaspilsētu Sentdžonsu. Lidostā bāzējas aviosabiedrības *[[LIAT]]* un *[[ABM Air]]*. Tā izbūvēta 1941. gadā kā ASV Gaisa spēku bāze un saucās **Kūlidža lidlauks** (*Coolidge Airfield*). 1949. gadā tā tika nodota civilā lietošanā. 1985. gadā nosaukta Antigvas un Barbudas pirmā premjerministra Veres Bērda vārdā. 2015. gadā tika uzcelts jauns lidostas terminālis, bet vecais - pārveidots par biroju ēku.

Regulārie lidojumi visu gadu:

* : Ņuarka, Džona Kenedija, Maiami
* : Barbuda
* : Londona (Getvika)
* : Šarlote Amālija
* : Kraistčērča
* : Tortola
* : Rozo
* : Santodomingo
* : Puentapitra
* : Kingstona
* : Monreāla, Toronto
* : Sanhuana
* 
* 
* : Kastri
* : Bastera, Nevisa
* : Kingstauna
* : Princeses Julianas
* : Portofspeina

## Ārējās saites

*
Kaļķu gārša

**Kaļķu gārša** ir kopš 2004. gada aizsargāts dabas liegums Alūksnes novada Alsviķu pagastā starp Nēķeni un Inzera ezeru. 

Tiek aizsargāts biotops - ozolu mežs. Dabas lieguma teritorijā sastopamas īpaši aizsargājamsas augu un sēņu sugas - smaržīgā naktsvijole, kalnu grīslis, plaisājošā rūtaine.

## Ārējās saites
*Dabas aizsardzības pārvalde
Zāgadu kalni

**Zāgadu kalni** ir kopš 2004. gada aizsargāts dabas liegums Alūksnes novada Alsviķu pagastā uz rietumiem no Strautiņiem un ziemeļiem no Zeltiņiem. 

Tiek aizsargāts boreālie meži, puvaino egļu mežs un avoksnāji. Dabas lieguma teritorijā sastopamas īpaši aizsargājamsas augs dzeltenā dzegužkurpīte, kā arī tādas aizsargājamas augu sugas kā parastais plakanstaipeknis, divsēklu grīslis, tūbainā bārkstlape, gada staipeknis.

## Ārējās saites
*Dabas aizsardzības pārvalde
Horvātija 1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Horvātija]]** piedalījās **[[1992. gada vasaras olimpiskās spēles|1992. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas notika Spānijas pilsētā Barselonā no 1992. gada 25. jūlija līdz 9. augustam. Šīs bija pirmās vasaras olimpiskās spēles, kad Horvātija piedalījās kā neatkarīga valsts, līdz tam tā startēja Dienvidslāvijas sastāvā.

1992. gada Barselonas spēlēs Horvātiju pārstāvēja 39 sportisti, kuri startēja 11 olimpiskajos sporta veidos. No individuālajiem sporta veidiem visvairāk sportistu no Horvātijas bija airēšanā — 7 sportisti. No komandu sporta veidiem Horvātija bija pārstāvēta basketbolā.

Šajās olimpiskajās spēlēs Horvātija izcīnīja 3 olimpiskās medaļas (1 sudraba un 2 bronzas medaļas). Sudraba medaļas izcīnīja Horvātijas vīriešu basketbola izlase. Savukārt bronzas medaļas tenisisti Gorans Ivaniševičs un Gorans Prpičs. Gorans Ivaniševičs izcīnīja divas bronzas medaļas, vienu vienspēlēs, otru vīriešu dubulspēlēs.

## Medaļnieki
[200px|left|thumb|[Gorans Ivaniševičs 1992. gada Barselonas olimpiskajās spēlēs izcīnīja divas bronzas medaļas.]]
* * Skatīt arī: [[1992. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula]] un [[1992. gada vasaras olimpisko spēļu medaļnieki]]*

### Sadalījums sporta veidiem

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Vladans Alanovičs ()
* Franjo Arapovičs ()
* Marko Banovičs ()
* Zlatko Buzina ()
* Danko Cvjetičanins ()
* Stipe Damjanovičs ()
* Aleksandars Fabjaničs ()
* Jasminka Francki ()
* Bojans Gregs ()
* Aland Gregovs ()
* Danko Hercegs ()
* Gorans Ivaniševičs ()
* Arijans Komazecs ()
* Zvonimirs Krznaričs ()
* Toni Kukočs ()
* Karlo Kurets ()
* Seads Marušičs ()
* Žeļko Mavrovičs ()
* SebastijanS Mikničs ()
* Ivans Mustapičs ()
* Aramiss Nagličs ()
* Velimirs Perasovičs ()
* Stjepans Perestegi ()
* Marko Perinovičs ()
* Dražens Petrovičs ()
* Vlado Posleks ()
* Zorans Primoracs ()
* Gorans Prpičs ()
* Gorans Puļko ()
* Dino Rada ()
* Ninoslavs Saraga ()
* Mirela Skoko ()
* Suzanna Skoko ()
* Dragutin Šurbek ()
* Žans Tabaks ()
* Žeļko Vadičs ()
* Herman Veilands ()
* Stojko Vrankovičs ()
* Branko Zorko ()

### Sadalījums sporta veidiem

## Ārējās saites
* Croatia at the 1992 Barcelona Summer Games
Goldbaha problēma

**Goldbaha problēma** (arī **Goldbaha hipotēze**) ir viena no senākajām un plašāk zināmākajām neatrisinātajām problēmām skaitļu teorijā un matemātikā kopumā. Tā apgalvo, ka

: Katru veselu pāra skaitli, kas ir lielāks par 2, var izteikt kā divu pirmskaitļu summu.

Goldbaha problēmu definēja Kristiāns Goldbahs sarakstē ar Leonardu Eileru.

Dažu veselu pāra skaitļu sadalījums kā divu pirmskaitļu summa ir attēlots šeit:

:4 = 2 + 2
:6 = 3 + 3
:8 = 3 + 5
:10 = 3 + 7 = 5 + 5
:12= 5 + 7
:...
:100 = 3 + 97 = 11 + 89 = 17 + 83 = 29 + 71 = 41 + 59 = 47 + 53

Goldbaha problēmu ir mēģinājuši pierādīt daudzi matemātiķi, tomēr vēl līdz šim brīdim nav pierādījuma, kas būtu akceptēts matemātiķu sabiedrībā. Izmantojot datorus ir parādīts, ka Golbaha problēma izpildās skaitļiem *n*&nbsp;≤&nbsp;4&nbsp;×&nbsp;1018.

## Atsauces
Serbijas karogs

**Serbijas Republikas karogs** (, ) ir viens no Serbijas nacionālajiem simboliem. To veido trīs horizontālās joslas — sarkana, zila un balta, mazliet uz kreiso pusi no centra novirzīts Serbijas ģerbonis. Par valsts karogu tas tika apstiprināts 2004. gadā. Pašreizējā versija ir kopš 2010. gada novembra.

## Dažādu laiku karogi

Flag of Serbia (2004–2010).svg|Serbijas karogs no 2004. līdz 2010. gadam
Flag of Serbia (1992–2004).svg|Serbijas un Melnkalnes karogs no 1992. līdz 2004. gadam
Flag of Serbia (1947–1992).svg|Serbijas Sociālistiskās Republikas (atradās Dienvidslāvijas SFR sastāvā) karogs no 1947. līdz 1992. gadam
Flag of the Government of National Salvation (occupied Yugoslavia).svg|Milada Nediča režīma karogs no 1941. līdz 1944. gadam
State Flag of Serbia (1882-1918).svg|Serbijas karogs no 1882. līdz 1918. gadam
Flag of Serbia (1835–1882).svg|Serbijas karogs no 1835. līdz 1882. gadam
Sinbads: Leģenda par septiņām jūrām

**Sinbads: Leģenda par septiņām jūrām** () ir 2003. gada animācijas piedzīvojumu filma, kuras režisori ir Tims Džonsons un Patriks Gilmors. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Breds Pits, Ketrina Zeta-Džonsa, Mišela Feifere un Džozefs Fainss. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenais varonis ir pirāts Sinbads, kurš dodas jūrā, lai atgūtu zaudēto Miera grāmatu no Erisa. Šī grāmata Sinbadam nepieciešama, lai viņš varētu izglābt savu bērnības draugu no Sinbadam piespriesta nāvessoda saņemšanas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Par bitēm

**Par bitēm** () ir 2007. gada ASV animācijas kinokomēdija, kuras režisori ir Saimons Dž. Smits un Stīvs Hikners. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Renē Zelvēgere un Džerijs Steinfīlds, kurš ir arī viens no filmas producentiem un scenārija autoriem. Filmas pirmizrāde notika .

2007. gadā izdota datorspēle *[[Bee Movie Game]]*, kas balstīta uz filmas motīviem.

## Sižets
Berijs B. Bensons ir bite, kura nesen absolvējusi augstskolu, tomēr viņa karjeras iespējas ir ļoti ierobežotas — vienīgā iespēja ir ražot medu. Kādu dienu Berijs dodas ceļojumā ārpus sava stropa, un šī ceļojuma laikā viņu izglābj floriste Vanesa. Abu attiecības ātri vien attīstās; tajā pašā laikā Berijs atklāj, ka cilvēki patiesībā medu ēd, tāpēc bite nolemj cilvēkus iesūdzēt tiesā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aizskalotais

**Aizskalotais** () ir 2006. gada animācijas piedzīvojumu filma, kuras režisori ir Deivids Bouverss un Sems Fells. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Hjū Džekmens, Keita Vinsleta, Ians Makellens, Žans Reno, Bills Naijs, Endijs Serkiss un Šeins Ričijs. Filmas pirmizrāde notika  Apvienotajā Karalistē.

Rodijs ir augstākās kārtas mājas pele, kura tiek noskalota podā viņa apartamentos. Rodijs nokļūst Londonas kanalizācijā, kur viņam jāapgūst dzīvesveids, kas pilnībā atšķiras no viņa līdzšinējās dzīves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nanmadols

**Nanmadols** () ir arheoloģiskais piemineklis, kas atrodas Mikronēzijas valsts Ponpei salas austrumu piekrastē. Uz vairāk nekā 100 saliņām izvietotās drupas, kas veidotas no bazalta un koraļļiem, ir no 12. gadsimta līdz 1628. gadam pastāvējušas Saudeleiru dinastijas galvaspilsētas atliekas. 2016. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Pieminekli apdraud mangrovju veidošanās.

Dažkārt dēvēta par Klusā okeāna Atlantīdu jeb Venēciju. Pseidozinātniskos rakstos minēta kā atliekas no Lemurijas vai Mu kontinenta.

## Attēlu galerija

Map_FM-Nan_Madol.PNG|Nanmadola shēma
Nan_Madol_5.jpg
Detail_of_a_wall_constructed_of_columnar_basalt_pieces_at_Nan_Madol.jpg
NanMadol2.jpg


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vistu dumpis

**Vistu dumpis** () ir 2000. gada animācijas komēdija, kuras režisori un vieni no producentiem ir Niks Parks un Pīters Lords. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Fils Danielss, Linna Fērgusone, Mels Gibsons, Tonijs Heigorts, Džeina Horroksa, Miranda Ričardsone, Džūlija Savalja un Timotijs Spols. Filmas pirmizrāde notika  ASV.

Kad kāds gailis ielido vistu fermā, vistas svešinieku redz kā iespēju aizbēgt no saviem ļaunajiem īpašniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sjarhejs Rumass

**Sjarhejs Rumass** (, ; dzimis ) ir Baltkrievijas finansists. No 2018. līdz 2020. gadam viņš bija Baltkrievijas premjerministrs.

## Dzīvesgājums
Sjarhejs Rumass piedzima 1969. gadā Gomeļā. Viņa tēvs bija ekonomists, kurš 1991. gada pirmajā pusē bija finanšu ministra vietnieks. 1970. gados ģimene pārcēlās uz Minsku, kur Sjarhejs mācījās 44. skolā.

1990. gadā viņš absolvēja Hruļova Jaroslavļas augstāko militāro finanšu skolu specialitātē "karaspēka finansiālais nodrošinājums".
No 1992. līdz 1994. gadam Rumass vadīja Baltkrievijas Republikas nacionālās bankas dažādas nodaļas. Pēc tam strādāja komercbankās.
1995. gadā viņš absolvēja Baltkrievijas Republikas Ministru kabineta pārvaldības akadēmiju specialitātē "ārējās ekonomiskās darbības organizēšana un pārvaldīšana".
1995. gadā Rumass sāka strādāt par *[[Belarusbank]]* 7. filiāles vadītāju, un drīz kļuva par bankas valdes priekšsēdētāja pirmo vietnieku.

2001. gadā Sjarhejs Rumass sekmīgi aizstāvēja ekonomisko zinātņu kandidāta disertāciju, disertācijas tēma "komercbankas resursu struktūras optimizācijas ceļi".
2005. gadā tika iecelts par Baltkrievijas Republikas valdes priekšsēdētāju.

2010. gada 28. decembrī Rumass kļuva par Baltkrievijas Republikas premjerministra vietnieku (vicepremjeru) Mihaila Mjasņikoviča kabinetā; bija atbildīgs par ekonomisko politiku. Līdz, pēc un 2011. gada finanšu krīzes laikā viņš vairākkārt uzstājās ar piedāvājumiem attīstīt tirgus attiecības, bet tās ne vienmēr tika īstenotas praksē. Viņš aktīvi polemizēja ar prezidenta Aleksandra Lukašenko palīgu ekonomiskajos jautājumos Sergeju Tkačevu, kā arī kritizēja nacionālās bankas darbību. 2011. gada rudenī Rumasa vadībā tika sastādīts strukturālo ekonomisko reformu projekts, bet to nokritizēja Aleksandrs Lukašenko. Pēc viņa vārdiem, "drīz mēs tiešām iesim uz veikaliem kā uz muzejiem. Mēs to nedarīsim, bet lielākā daļa iedzīvotāju tur ieradīsies, lai aplūkotu Mjasņikoviča — Rumasa tirgus ekonomiku".
2011. gadā Rumass kļuva par Baltkrievijas futbola federācijas priekšsēdētāju.

2012. gada 31. jūlijā Sjarhejs Rumass atstāja premjerministra vietnieka amatu. 23. augustā viņš tika iecelts par Baltkrievijas Republikas Attīstības bankas valdes priekšsēdētāju. 2013. gada 25. aprīlī Rumass kā Attīstības bankas valdes priekšsēdētājs kļuva par Baltkrievijas pārstāvi Eirāzijas Ekonomikas komisijas padomē. Viņa vadībā Attīstības banka nodarbojās ar investīcijām valsts rūpniecībā un infrastruktūrā, ārvalstu kredītu piesaisti, eksporta un uzņēmējdarbības atbalstu. 2013. gadā Rumass piedalījies konflikta risināšanā starp *[[Belaruskalij]]* un *[[Uralkalij]]*.
2012. gadā Aleksandrs Lukašenko Rumasu iekļāva eksporta attīstības padomes sastāvā, 2017. gadā — uzņēmējdarbības attīstības padomē.

2018. gada 18. augustā prezidents Sjarheju Rumasu iecēla par Baltkrievijas Republikas premjerministru, nomainot Andreju Kobjakovu. 5. oktobrī Pārstāvju palāta viņu apstiprināja amatā.
2020. gada 3. jūnijā prezidents Lukašenko atlaida Rumasa valdību. 4. jūnijā par premjerministru iecelts Ramans Halovčenka.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Baltkrievijas premjerministrs
Kruševaca

**Kruševaca** (, ) ir pilsēta Serbijā, Rasinas apgabala administratīvais centrs. 2012. gadā pilsētā dzīvoja 58,7 tūkstoši iedzīvotāju. Kruševaca ar vēl apkārtnē esošajām 100 apdzīvotajām vietām veido Kruševacas pilsētas pašvaldību, kur iedzīvotāju skaits pārsniedz 131 tūkstoti. Kruševacas pilsētas pašvaldības platība ir 854 km2. Kruševacu 1371. gadā dibināja serbu kņazs Lazars Hrebeļanovičs. Līdz 1389. gadam tā bija kņaza mājvieta, līdz ar to viņa pārvaldītās teritorijas centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Albānija 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Albānija]]** piedalījās ** [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]**, kas  notika Riodežaneiro, Brazīlijā. Albānijai šīs bija astotās vasaras olimpiskās spēles.

Albānijas olimpisko komandu 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs pārstāvēja 6 sportisti (3 vīrieši un 3 sievietes), kas startēja 3 olimpiskajos sporta veidos, katrā no sporta veidiem (peldēšanā, svarcelšanā un vieglatlētikā) pa diviem sportistiem. 2016. gada Riodežaneiro spēlēs Albānijas sportisti nespēja izcīnīt olimpiskās medaļas. 

Albānijas karognesēja 2016. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā bija vieglatlēte Luiza Gega, viņa nesa karogu arī noslēguma ceremonijā.

## Dalībnieki
### Sportistu uzskaitījums

* Brikens Kalja ()
* Luiza Gega ()
* Sidni Hodža ()
* Nikola Merizaja ()
* Izmirs Smajlajs ()
* Evagēlija Veli ()

### Sadalījums pa sporta veidiem

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albania at the 2016 Rio de Janeiro Summer Games
Hāpsalu līcis

**Hāpsalu līcis** () ir līcis Baltijas jūras austrumu daļā, Igaunijas rietumu piekrastē pie Hāpsalu pilsētas. Līcis sastāv no vairākām daļām (atsevišķiem līčiem), tā kopējais garums pārsniedz 20 km. Lielākā upe, kas ietek Hāpsalu līcī — Taebla.

Ziemā pāri līcim tiek ierīkots ledus ceļš no Hāpsalu uz Noarotsi pussalu (*Noarootsi poolsaar*). Hāpsalu līča vides stāvoklis tiek uzskatīts par ļoti sliktu, tomēr tā ir nozīmīga migrējošo ūdensputnu koncentrēšanās vieta, piemērota putnu vērošanai (Hāpsalu pilsētā ierīkoti vairāki putnu vērošanas torņi).

## Atsauces
Sudrabu Edžus iela (Jelgava)

**Sudrabu Edžus iela** ir Jelgavas iela, kas sākas kā Elektrības ielas turpinājums un beidzas krustojumā ar Jura Mātera ielu.

Otrā pasaules kara laikā ielas apbūve tika iznīcināta, mūsdienās to veido lielākoties Latvijas PSR laikā celtas ēkas.

## Ievērojamas celtnes
* Jelgavas Svētā Nikolaja evaņģēliski luteriskā baznīca uz agrākās Dīķa ielas stūra (sagrauta 1944)

## Ielu savienojumi
Sudrabu Edžus iela ir savienota ar šādām ielām:

* Elektrības iela
* Akadēmijas iela
* Katoļu iela
* Pasta iela
* Mātera iela

## Vēsture
thumb|270px|Dīķa iela (''Teichstrasse'') Jelgavā 1917. gada kartē.
17. gadsimta Jelgavas kartēs atrodama **Dīķa iela** (*Teichstraße*) no Palejas līdz Kangīzeru ielai, aiz kuras tā pie pilsētas nocietinājumiem savienojās ar Vaļņu ielu.

Latvijas PSR laikā 1950. gada 11. jūlijā pārdēvēja par Sudrabu Edžus ielu.
1954. gadā nojauca sagrautās Sv. Vienības (Nikolaja) baznīcas sienas.

### Seni attēli


Kangīzeru iela Jelgavā ar Sv. Nikolaja baznīcu Pirmā pasaules kara laikā.jpg|Nikolaja baznīca uz Dīķa un Mātera ielu stūra
Skats uz Jelgavas namu jumtiem un torņiem 1916.jpg|Skats uz Dīķa ielas namu jumtiem un Jelgavas baznīcu torņiem (no nama Palejas un Vaļņu ielas krustojumā, 1916)
Sagrautā Jura Mātera iela pēc 1944.jpg|Sagrautās Dīķa un Mātera ielu ēkas (pēc 1944)


## Atsauces