open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zinaīda Lazda

**Zinaīda Lazda** (īstajā vārdā **Zinaīda Zelma Šreibere**; dzimusi , mirusi ) bija latviešu dzejniece. Viena no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājām.

## Biogrāfija
Dzimusi Vecpiebalgas pagasta Leimaņu muižas "Tanuļos" lauksaimnieku ģimenē (tagad Kaives pagastā).
Izglītību ieguvusi Ērgļu pareizticīgo skolā, Ērgļu draudzes skolā, laikā no 1919. līdz 1923. gadam — Rīgas Natālijas Draudziņas ģimnāzijā. Pēc tam laikā no 1923. līdz 1932. gadam studējusi Latvijas Universitātes Baltu filoloģijas nodaļā. 

Laikā no 1927. līdz 1944. gadam strādājusi Natālijas Draudziņas ģimnāzijā par skolotāju, pasniegusi latviešu valodu un literatūru. 1944. gada oktobrī emigrējusi uz Vāciju, kur strādājusi Fišbahas bēgļu nometnes ģimnāzijā. 1950. gadā pārcēlusies uz dzīvi ASV, šeit nodarbojusies kā mājkalpotāja un slimnieku apkopēja.

Lazdas pirmā publikācija bija dzejolis "Bērza lapa", kas tika publicēts laikrakstā "Students" , dzejoli parakstījusi kā Z. Rakstvede. Izdevusi vairākus dzejoļu krājumus.

Rakstniece mirusi ar ļaundabīgo Hodžkina slimību, viņas pelnu urna  tikusi nogremdēta Baltijas jūrā.

Laikā no 1960. līdz 1994. gadam tikusi pasniegta Lazdas balva par mākslinieciski spilgtu dzejoļu krājumiem, tā galvenokārt tikusi pasniegta ārzemēs dzīvojošajiem latviešiem.

## Bibliogrāfija
### Dzejoļu krājumi
* *Zaļie vārti*. Rīga, 1936.
* *Staru viesulis*. Rīga, 1942.
* *Tālais dārzs*. Frankfurte, 1947.
* *Bēgle*. Fišbaha, 1949.
* *Saules koks*. Stokholma, 1956.

### Citās valodās
* *A Green Leaf*. Atdz. Velta Sniķere un Roberts Fērnlijs. Maidstone, Kent: Woodcutter Press, 1986.

## Atsauces
Nemčice pie Hanas

**Nemčice pie Hanas** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Prostejovas apriņķī.

## Vēsture

Rakstos pirmoreiz minēta 1141. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Nīmčica pie Hannas** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Arturoprata

**Arturoprata** () ir Čīles vissezonas polārstacija Antarktikā, pirmā Čīles atbalsta bāze reģionā. Izvietojusies Dienvidšetlendas salu vidusdaļā Griničas salas ziemeļaustrumos, Gesalagas pussalā Diskaveri līča austrumu krastā.

Stacija izveidota 1947. gada 6. februārī kā Čīles Kara flotes pirmā atbalsta bāze Antarktikā ar nosaukumu **Soveranija** (*Estación Meteorológica y Radiotelegráfica Soberanía*). Nākamajā gadā pārdēvēta par godu Čīles flotes virsniekam Agustinam Arturo Pratam Čakonam *(Agustín Arturo Prat Chacón)*, kurš gāja bojā abordāžas laikā Ikikes jūras kaujā 1879. gadā. Stacijā tiek īstenotas pētniecības programmas ģeoloģijā, glacioloģijā, jūras bioloģijā, okeanoloģijā un meteoroloģijā. Jūras bentosa izpētes programmai Diskaveri līcī izveidota speciāli aizsargāta teritorija Nr. 144.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lukāns

**Marks Annejs Lukāns** (), pazīstams kā **Lukāns**; dzimis , miris ) bija Kordovā dzimis romiešu dzejnieks. Senekas Vecākā mazdēls un Senekas Jaunakā brāļadēls. Kaut arī nodzīvojis tikai 25 gadus, tiek uzskatīts par vienu no Senās Romas izcilākajiem dzejniekiem. Bija viens no imperatora Nerona draugiem. Saglabājusies Lukāna poēma par pilsoņu karu *Pharsalia*, tomēr daudzi no Lukāna darbiem ir zuduši. 65. gada iesaistījās Gneja Pizona sazvērestībā pret Neronu. Pēc sazvērestības atklāšanas bija spiests izdarīt pašnāvību.

## Ārējās saites

*Lukāna teksti
Lucanus

***Lucanus*** var būt:

* *[[Lucanus (ģints)|Lucanus]]* — briežvaboļu ģints;
* Lukāns (*Lucanus*) — romiešu dzejnieks.
Plumlova

**Plumlova** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Prostejovas apriņķī. Pilsētā atrodas iespaidīga manierisma stila pils.

## Vēsture
Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Blūmenava (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites
Valija Veščunas-Jansone

**Valija Veščunas-Jansone** (1902-1990) bija latviešu advokāte. Viena no trim sievietēm, kas apbalvota ar Lāčplēša Kara ordeni.

## Biogrāfija
Valija Valērija Veščunas dzimusi 1902. gada 4. oktobrī Bulduros. Tēvs lietuvietis, māte latviete. Izglītību ieguvusi Rīgas pilsētas ģimnāzijā.

Sākoties Bermonta armijas uzbrukumam, 1919. gada oktobrī brīvprātīgi iestājusies Latvijas armijā. Piedalījusies daudzās kaujās pret bermontiešiem 7. Siguldas kājnieku pulka sastāvā.

Lāčplēša Kara ordenis piešķirts 1922. gadā par kauju pie Piņķiem Babītes rajonā. 1919. gada 19. novembrī izlūkgājiena laikā Valija Veščunas viena no pirmajām šķērsoja Lielupi un, neskatoties uz ienaidnieka pārspēku, ieņēma "Plāņu" mājas, kur tika saņemti gūstekņi un trofejas.

1919. gada 25. decembrī viņa tika atvaļināta dižkareivja dienesta pakāpē. Pabeigusi mācības ģimnāzijā. Pēc tam strādājusi Rīgas pilsētas īres valdē. Bijusi biedrības "Latvijas Ērgļi" sieviešu nodaļas priekšniece.

Vēlāk absolvējusi Latvijas Universitātes Tautsaimniecības un tiesību zinātņu fakultāti kā advokāte. No 1934. gada tiesību zinātņu kandidāte. Bijusi Rīgas pilsētas bāriņtiesas locekle.

Otrā pasaules kara beigās devās bēgļu gaitās uz Kurzemi. Pēc kara dzīvoja Jūrmalā, kur mirusi 1990. gada 10. jūnijā. Viņa tika apbedīta Lielupes kapos.

2001. gadā viņas bijušajā dzīvesvietā Peldu ielā 19 Vecrīgā tika atrasts Latvijas Centrālās padomes memoranda oriģināls, kas bija paslēpts zem grīdas dēļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Militaryheritagetourism.info
* Karavirukapi.blogspot.com
Norvēģi

**Norvēģi** () ir viena no Eiropas nācijām, Norvēģijas pamatiedzīvotāji (86%).

Norvēģi cēlušies no ģermāņu ciltīm, kas 2. gadu tūkstoša otrajā pusē p.m.ē. ienāca tagadējās Norvēģijas teritorijā, sajaucoties ar šeit mītošajām somu un sāmu ciltīm. Nācijā norvēģi konsolidējās 19. gadsimta otrajā pusē.

Runā norvēģu valodā, kas pieder pie indoeiropiešu saimes ģermāņu grupas skandināvu apakšgrupas. Pirmie rakstu pieminekļi — rūnu raksti, kas tiek datēti ar mūsu ēras pirmajiem gadsimtiem (mūsdienās izmanto latīņu alfabētu). Valoda radniecīga dāņu un zviedru valodām.

Norvēģijā dzīvo vairāk kā 4 miljoni norvēģu. No 18. līdz pat 20. gadsimta sākumam norvēģi emigrēja no tagadējās Norvēģijas teritorijas, izveidojot ievērojamas diasporas ārpus tās. Amerikas Savienotajās Valstīs dzīvo ap 4,7 miljoniem norvēģu un to pēcteču, Kanādā un Brazīlijā to skaits tiek lēsts ap pusmiljonu. Pēc ticības norvēģi lielākoties ir protestanti — luterāņi.

## Ārējās saites
Kails Vilsons

**Kails Vilsons** (; dzimis 1984. gada 15. decembrī) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 39 spēles Nacionālajā hokeja līgā. Septiņas sezonas aizvadījis Amerikas hokeja līgā, divas reizes kļūstot par tās čempionu, karjeras otrajā pusē vairākas sezonas aizvadīja dažādās Eiropas vadošajās līgās.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Vilsons sāka 2006.—07. gada sezonā, kad debitēja Amerikas hokeja līgas kluba Hēršijas "Bears" sastāvā, 54 spēlēs gūstot 54 punktus. 2008.—09. un 2009.—10. gada sezonās hokejists kopā ar klubu izcīnīja Kaldera kausu. 2009.—10. gada sezonā Vilsons debitēja arī NHL, aizvadot divas spēles Vašingtonas "Capitals" rindās.

2010. gada vasarā hokejists noslēdza viena gada līgumu ar Kolumbusas "Blue Jackets", tās sastāvā nākamajā sezonā aizvadot 32 spēles, taču tad Vilsons noslēdza divu gadu līgumu ar Našvilas "Predators", tās sastāvā aizvadot vien piecas spēles, atlikušo 2011.—12. gada sezonas daļu aizvadot AHL klubā Milvokī "Admirals". 2012.—13. gada sezonu uzbrucējs aizvadīja AHL klubos Sirakūzas "Crunch" un Norfolkas "Admirals".

2013. gada jūnijā noslēdza viena gada līgumu ar KHL klubu Rīgas "Dinamo". Sezonas izskaņā iedzīvojās savainojumā, kā rezultātā nevarēja palīdzēt komandai izslēgšanas kārtas spēlēs, taču ar 44 punktiem bija komandas rezultatīvākais spēlētājs regulārajā sezonā. Maijā noslēdza līgumu ar Doneckas "Donbass", taču pēc tam, kad kļuva zināms, ka "Donbass" nākamo KHL sezonu izlaidīs, pievienojās Čeļabinskas "Traktor". Decembra vidū "Traktor" uzbrucēju atlaida, un viņš atgriezās Rīgas "Dinamo" rindās.

2015.—16. gada sezonas pirmo pusi aizvadīja Zviedrijas hokeja līgas vienībā MODO Hockey, savukārt noslēdza jau Šveices hokeja līgas vienībā Langnavas "Tigers". 2016. gada vasarā pievienojās Berlīnes "Eisbären", pēc nākamās sezonas beigām noslēdzot spēlētāja karjeru.

## Ārējās saites
Miķelis Rubenis

**Miķelis Lenerts-Rubenis** (dzimis  Daugavpilī, miris ) bija latviešu futbolists, futbola tiesnesis, sporta žurnālists, sporta darbinieks.

Spēlējis Valmieras "Dinamo" jauniešu komandā, 1951. gadā dažas spēles aizvadījis galvenajā komandā.

16 gadu vecumā sācis tiesāt futbola spēles. Ieguvis Vissavienības kategoriju. No 1963. līdz 1977. gadam tiesājis PSRS čempionāta A klases spēles. 1964. gadā vadījis PSRS čempionāta pārspēli par čempiona titulu starp Maskavas "Torpedo" un Tbilisi "Dinamo". 1964. un 1975. gadā ierindots starp desmit PSRS labākajiem tiesnešiem. Tiesājis Pasaules kausa kvalifikācijā, Eiropas kausā, Eiropas čempionātā junioriem. Latvijā tiesājis līdz 1983. gadam. Rubenis ir ticis atzīts par gadsimta labāko tiesnesi Latvijas futbolā.

Laikā no 1954. līdz 1955. gadam studējis Cēsu Skolotāju institūtā. Laikā no 1956. līdz 1965. gadam Rubenis strādājis laikrakstā "Sports", pēc tam bijis sporta metodiķis uzņēmumā ERA (līdz 1972. gadam). Nākamos piecus gadus strādājis sporta biedrībā "Daugava" par instruktoru. Tāpat strādājis sporta biedrībā "Vārpa" (1977—1991), kā arī Latvijas Futbola federācijā (1991—2006).

No 1981. līdz 1991. gadam bijis PSRS Futbola federācijas inspektors. No ap 1973. gada līdz 2001. gadam vadījis Latvijas tiesnešu kolēģiju.

Sarakstījis vairāk nekā desmit grāmatas par futbolu, tai skaitā vairākus mācību līdzekļus futbola tiesnešiem. 1977. gadā kļuvis par Latvijas PSR goda tiesnesi.

2014. gada decembrī saņēmis Latvijas Gada balvu sportā par mūža ieguldījumu.

## Atsauces
Mihals Rozsīvals

**Mihals Rozsīvals** (; dzimis ) ir bijušais čehu hokejists, aizsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 963 spēles Nacionālajā hokeja līgā, 2013. un 2015. gadā kopā ar Čikāgas "Blackhawks" izcīnot Stenlija kausu. Čehijas izlases sastāvā kļuvis par 2010. gada pasaules čempionu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Rozsīvals uzsāka 1995.—96. gada sezonā Čehijas Ekstralīgas kluba Jihlavas "Dukla" rindās. Nākamās divas sezonas hokejists aizvadīja WHL, taču 1998.—99. gada sezonā spēlēja AHL vienībā Sirakjūsas "Crunch".

No 1999. līdz 2004. gadam aizsargs spēlēja NHL kluba Pitsburgas "Penguins" sistēmā. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā kļuva par Čehijas čempionu HC Pardubice rindās, taču tad noslēdza līgumu ar NHL klubu Ņujorkas "Rangers". "Rangers" Rozsīvals spēlēja līdz pat 2010.—11. gada sezonas vidum, kad tika aizmainīts uz Fīniksas "Coyotes", tās sastāvā aizvadot nākamo pusotru sezonu. 2012. gada septembrī noslēdza viena gada līgumu ar Čikāgas "Blackhawks". 2012.—13. un 2014.—15. gada sezonā kopā ar Čikāgas "Blackhawks" izcīnīja Stenlija kausu.

## Ārējās saites
Patriks Šārps

**Patriks Šārps** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā kļuvis par trīskārtēju Stenlija kausa ieguvēju Čikāgas "Blackhawks" sastāvā. Izlases rindās kļuvis par 2014. gada olimpisko čempionu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Šārps sāka 2002.—03. gada sezonā AHL kluba Filadelfijas "Phantoms" rindās, trīs spēles aizvadot arī NHL kluba Filadelfijas "Flyers" sastāvā. 2004.—05. gada sezonā kopā ar "Phantoms" izcīnīja Kaldera kausu. 2005.—06. gada sezonu hokejists uzsāka "Flyers" rindās, taču sezonas gaitā tika aizmainīts uz Čikāgas "Blackhawks".

"Blackhawks" rindās Šārps drīz kļuva par vienu no komandas vadošajiem uzbrucējiem. 2010., 2013. un 2015. gadā kopā ar komandu izcīnīja Stenlija kausu. 2015. gada jūlijā noslēdza divu gadu līgumu ar Dalasas "Stars". 2017.—18. gada sezonā atgriezās "Blackhawks", taču pēc sezonas beigām noslēdza karjeru.

NHL kopumā aizvadījis 939 spēles, atzīmējies ar 620 rezultativitātes punktiem.

Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2014. gada Olimpisko čempionu, spēlējis arī 2008. un 2012. gada Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Platona akadēmija

[thumbnail|250px|Platona akadēmija (mozaīka [Pompeji|Pompejos)]]
**Platona akadēmija** bija ap 387. gadu p.m.ē. sengrieķu filozofa Platona (ap 428.—427. p.m.ē.) izveidota filozofijas skola, kas atradās mītiskā varoņa Akadēma (*Akadēmos*) vārdā nosauktā vingrošanas laukumā (ģimnāzijā) netālu no Atēnām. Sākotnēji risināja galvenokārt kosmoloģijas problēmas un attīstīja dialektikas (disputu) prasmi. Tika aptverts plašs jautājumu loks — filozofijā, dabaszinātnēs, matemātikā. Vēlāk, polemizējot ar stoicismu, akadēmijā attīstīja tā saukto akadēmisko skepticismu. 
No Platona akadēmijas radies termins "akadēmija".

## Vēsture
Ap 387. gadu p.m.ē. Platons Akadēma birzī sāka lasīt lekcijas saviem audzēkņiem. 
Akadēmiju vadīja skolarhs, ko ievēlēja no akadēmijas audzēkņiem. Pēc Platona akadēmiju vadīja Speisips, Ksenokrats u.c.

86. gadā p.m.ē., kad Atēnas aplenca romiešu karavadonis Sulla, tika izpostītas akadēmijas ēkas un sadega bibliotēka.
No 2. līdz 4. gadsimtam nodarbojās galvenokārt ar literatūras un retorikas jautājumiem, bet jau 5. gadsimtā akadēmijā tika attīstīts neoplatonisms.

Bizantijas imperators Justiniāns I 529. gadā atzina akadēmiju par pagānisku mācību paudēju un aizliedza to. Tās sekotāji devās trimdā. Pēdējais skolarhs apmetās Persijā. Platona akadēmijas slēgšanu vairāki autori uzskata par antīko laiku beigām un viduslaiku iestāšanos.

## Florences akadēmija
Kozimo de' Mediči Renesanses laikmetā izveidoja jaunu akadēmiju (1459—1521) Florencē. Tajā dominēja neoplatoniķu mācības.

## Atsauces
Endrū Šovs

**Endrū Šovs** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Pašlaik (2019) pārstāv Nacionālās hokeja līgas klubu Čikāgas "Blackhawks".

## Spēlētāja karjera
Pēc trim Ontārio hokeja līgā aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Šovs sāka 2011.—12. gada sezonā AHL klubā Rokfordas "IceHogs". Sezonas gaitā gan Šavs aizvadīja arī 37 spēles NHL vienībā Čikāgas "Blackhawks". 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja "IceHogs", taču, sākoties NHL sezonai, to pilnībā aizvadīja "Blackhawks" rindās, sezonas izskaņā kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu. 2015. gadā kopā ar "Blackhawks" Stenlija kausu izcīnīja otro reizi.

2016. gada vasarā Šovs noslēdza līgumu ar Monreālas "Canadiens". Komandas rindās aizvadīja trīs sezonas, līdz 2019. gada vasarā tika aizmainīts atpakaļ uz "Blackhawks".

## Ārējās saites
Džonijs Oduja

**Džonijs Oduja** (*Johnny Oduya*; dzimis ) ir daļējas kenijiešu izcelsmes Zviedrijas hokejists, aizsargs, Zviedrijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2018) Oduja spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Filadelfijas "Flyers" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Pēc divām QMJHL aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Oduja sāka 2001.—02. gada sezonā Allsvenskan līgas kluba Hammarby IF rindās. Kluba sastāvā aizsargs aizvadīja nākamās divas sezonas, taču tad pievienojās Elitsērijas vienībai Djurgårdens IF. 2005.—06. gada sezonu Oduja aizvadīja Frölunda HC sastāvā.

2006. gada vasarā aizsargs noslēdza līgumu ar NHL klubu Ņūdžersijas "Devils", tā rindās nākamajā sezonā laukumā dodoties 76 spēlēs. "Devils" Oduja spēlēja līdz pat 2009.—10. gada sezonas vidum, kad tika aizmainīts uz Atlantas "Thrashers". 2011. gada vasarā Oduja kopā ar "Thrashers" franšīzi pārcēlās uz Vinipegu, nākamo sezonu uzsākot Vinipegas "Jets" sastāvā, taču sezonas gaitā tiekot aizmainītam uz Čikāgas "Blackhawks".

2012.—13. un 2014.—15. gada sezonās kopā ar "Blackhawks" izcīnīja Stenlija kausu. 2015. gada vasarā noslēdza divu gadu līgumu ar Dalasas "Stars", taču 2017. gada februāra nogalē tika aizmainīts atpakaļ uz "Blackhawks". Jūlija nogalē Oduja noslēdza viena gada līgumu ar Otavas "Senators", taču jau 2018. gada februārī "Senators" aizsargu aizmainīja uz Filadelfijas "Flyers".

Zviedrijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudrabu 2014. gada Olimpiskajā turnīrā, spēlējis arī 2010. gada Olimpiskajās spēlēs. Kopā ar izlasi izcīnījis arī bronzu 2009. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites
Niklass Jalmašons

**Niklass Jalmašons** (; dzimis 1987. gada 6. jūnijā) ir zviedru hokejists, aizsargs. Pašlaik (2015) Jalmašons spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru sāka 2004.—05. gada sezonā, aizvadot 14 spēles Zviedrijas Elitsērijas kluba HV71 rindās. 2006.—07. gada sezonā Jalmašons jau bija nostiprinājies komandas sastāvā.

2007.—08. gada sezonu aizvadīja AHL klubā Rokfordas "IceHogs", 13 spēles aizvadot arī NHL vienībā Čikāgas "Blackhawks". 2009.—10. gada sezonā hokejists nostiprinājās "Blackhawks" sastāvā, kopā ar klubu sezonas beigās izcīnot Stenlija kausu. 2013. un 2015. gadā Jalmašons kopā ar "Blackhawks" izcīnīja vēl divus Stenlija kausa titulus.

Zviedrijas hokeja izlases rindās izcīnījis sudrabu 2014. gada olimpiskajā turnīrā.

## Ārējās saites
Korijs Krofords

**Korijs Krofords** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs. Karjeras laikā aizvadījis 14 sezonas Nacionālās hokeja līgas kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā, 2013. un 2015. gadā kopā ar komandu izcīnot Stenlija kausu. 2013. un 2015. gadā Krofords kā vismazāk vārtus NHL ielaidušais vārtsargs ieguva arī Viljama Dženingsa balvu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Krofords sāka 2005.—06. gada sezonā Amerikas hokeja līgas kluba Norfolkas "Admirals" rindās. Tajā pašā sezonā vārtsargs ar divām spēlēm debitēja arī NHL kluba Čikāgas "Blackhawks" sastāvā. Krofords turpināja spēlēt AHL arī nākamajās sezonās, "Blackhawks" rindās aizvadot piecas spēles 2007.—08. gada sezonā, kā arī vienu spēli 2009.—10. gada sezonā.

2010.—11. gada sezonā Kraufords kļuva par "Blackhawks" pamatvārtsargu. 2013. un 2015. gadā izcīnīja Viljama Dženingsa balvu. 2012.—13. gada sezonā kopā ar klubu izcīnīja Stenlija kausu. 2014.—15. gada sezonā izcīnīja vēl vienu Stenlija kausa titulu.

2020. gada oktobrī, pēc 15 "Blackhawks" sistēmā aizvadītiem gadiem, Krofords noslēdza līgumu ar Ņūdžersijas "Devils". Janvāra sākumā, īsi pirms gaidāmās sezonas sākuma, Krofords paziņoja par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
Torijs Krugs

**Torijs Krugs** (; dzimis 1991. gada 12. aprīlī) ir amerikāņu bijušais hokejists, aizsargs.

## Spēlētāja karjera
Pēc trim NCAA čempionātā aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Krugs sāka 2011.—12. gada sezonas otrajā pusē, aizvadot divas spēles NHL kluba Bostonas "Bruins" rindās. 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja AHL vienībā Providensas "Bruins", tās sastāvā turpinot spēlēt arī tad, kad sākās NHL sezona. "Bruins" rindās Krugs atgriezās vien Stenlija kausa izcīņas laikā.

2013.—14. gada sezonā aizsargs jau bija nostiprinājies "Bruins" pamatsastāvā un sezonas gaitā bieži tika minēts kā viens no kandidātiem uz līgas labākā debitanta balvu. Komandas rindās Krugs spēlēja līdz pat 2020. gadam, 2019. gadā kopā ar komandu sasniedzot Stenija kausa finālsēriju. 2020. gada oktobrī noslēdza septiņu gadu līgumu ar Sentluisas "Blues".

ASV hokeja izlases sastāvā izcīnījis 2015. gada pasaules čempionāta bronzas medaļas.

## Ārējās saites
Džonijs Boičuks

**Džons Pols (Džonijs) Boičuks** (; dzimis 1984. gada 19. janvārī) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 725 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Kolorādo "Avalanche", Bostonas "Bruins" un Ņujorkas "Islanders". 2011. gadā kopā ar "Bruins" izcīnīja Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Boičuks sāka 2004.—05. gada sezonā, to aizvadot AHL klubā Hēršijas "Bears". Dažādos AHL klubos Boičuks aizvadīja vēl vairākas nākamās sezonās, līdz 2007.—08. gada sezonā debitēja NHL, aizvadot četras spēles Kolorādo "Avalanche" rindās.

2008. gada vasarā Boičuks tika aizmainīts uz Bostonas "Bruins". 2008.—09. gada sezonā Boičuks spēlēja Providensas "Bruins" rindās, sezonu noslēdzot kā visas AHL rezultatīvākais aizsargs, iegūstot arī līgas labākā aizsarga balvu. 2009.—10. gada sezonā aizsargs spēlēja jau Bostonas "Bruins", 2010.—11. gada sezonā kopā ar klubu izcīnot Stenlija kausu.

2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā spēlēja EBEL līgas klubā Zalcburgas "Red Bull". 2014. gada aprīlī Boičuks tika aizmainīts uz Ņujorkas "Islanders" vienību. Tās sastāvā hokejists aizvadīja turpmākās sešas sezonas. 2019.—20. gada sezonā guva acs savainojumu, kura dēļ bija spiests noslēgt spēlētāja karjeru, par to paziņojot 2020. gada novembra nogalē.

## Ārējās saites
Ādams Makveids

**Ādams Makveids** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 512 spēles Nacionālajā hokeja līgā, galvenokārt Bostonas "Bruins" sastāvā. Kopā ar "Bruins" 2011. gadā izcīnīja Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera
Pēc četrām OHL kluba Sadbari "Wolves" aizvadītām sezonām profesionāļa karjeru Makveids sāka 2007.—08. gada sezonā Amerikas hokeja līgas kluba Providensas "Bruins" rindās. 2009.—10. gada sezonā Makveids debitēja NHL, aizvadot 19 spēles Bostonas "Bruins" rindās, taču nākamajā sezonā, "Bruins" rindās aizvadot pilnu sezonu, kopā ar komandu izcīnīja Stenlija kausu. "Bruins" rindās spēlēja līdz pat 2018. gadam, tās sastāvā aizvadot deviņas sezonas. 2018. gada septembrī tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers", taču jau februārī nonāca Kolumbusas "Blue Jackets" sastāvā. 2021. gada janvārī oficiāli paziņoja par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
Dagijs Hamiltons

**Dagijs Hamiltons** (; dzimis 1993. gada 17. jūnijā) ir kanādiešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2026) Hamiltons spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Ņūdžersijas "Devils" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
2009.—10. gada sezonā Hamiltons sāka spēlēt OHL klubā Niagāras "IceDogs". 2011.—12. gada sezonu Hamiltons noslēdza kā visas OHL rezultatīvākais aizsargs. 2012.—13. gada NHL sezonas lokauta laikā turpināja spēlēt "IceDogs" rindās, taču sākoties NHL sezonai, aizsargs izcīnīja vietu Bostonas "Bruins" sastāvā, tās rindās aizvadot 42 spēles. Nākamajā sezonā Hamiltons "Bruins" sastāvā jau bija nostiprinājies.

2015. gada vasarā tika aizmainīts uz Kalgari "Flames", savukārt 2018. gada vasarā tika aizmainīts no "Flames" uz Karolīnas "Hurricanes".

Pēc trim produktīvām sezonām Hurricanes komandā Hamiltons pameta klubu kā brīvais aģents un 2021. gada 28. jūlijā parakstīja septiņu gadu līgumu 63 miljonu ASV dolāru vērtībā ar Ņūdžersijas Devils komandu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā spēlējis 2012. un 2013. gada Pasaules čempionātos junioriem, 2012. gadā kopā ar izlasi izcīnot bronzas medaļas.
## Atsauces

## Ārējās saites
Šumperkas apriņķis

**Šumperkas apriņķis** () ir Čehijas Olomoucas apgabala administratīvā iedalījuma vienība. Robežojas ar Olomoucas apgabala Olomoucas un Jesenīkas apriņķiem, Morāvijas-Silēzijas apgabala Bruntālas apriņķi, Pardubices apgabala Ūstu pie Orlices apriņķi un Svitavu apriņķi, kā arī Poliju.

Šumperkas apriņķa Loučnas pie Desnas ciemā dzimis austriešu pianists Alfrēds Brendels (*Alfred Brendel*, 1931).

## Ārējās saites
*
Hanušovice

**Hanušovice** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī pie Morāvas upes. Alus darīšanas centrs.

## Vēsture

Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija Hansdorfa (). No 1918. gada - Čehoslovākijas sastāvā. Pēc Otrā pasaules kara, pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tika padzīti pilsētas vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada - Čehijā.

## Ārējās saites

*Alusdarītava "Holba"
Mesalīna

**Valērija Mesalīna** (), dzimusi  vai , mirusi 48. gadā) bija Romas impērijas imperatora Klaudija trešā sieva. Savulaik bijusi viena no ietekmīgākajām personām impērijā. Savas uzvedības dēļ kļuvusi par seksuālās izvirtības simbolu. Sodīta ar nāvi, kad centās atbīdīt no varas imperatoru Klaudiju.

## Ārējās saites
Agripīna Jaunākā

**Agripīna Jaunākā** (, dzimusi  vai , mirusi  vai 23. martā) bija Romas impērijas imperatora Klaudija ceturtā sieva, imperatora Tiberija adoptētā meita, imperatora Kaligulas māsa un imperatora Nerona māte.

Agripīna Jaunākā bija romiešu ģenerāļa Germānika un viņa sievas Agripīnas Vecākās meita. 13 gadu vecumā apprecējas ar senatoru Gneju Domīciju Ahenobarbu. 37. gadā ģimenē piedzima nākamais imperators Nerons.

Ietekmi imperatora aprindās ieguva laikā, kad valdīja viņas brālis Kaligula. 39. gadā iesaistījās sazvērestībā pret Kaligulu, tāpēc tika izsūtīta trimdā uz Poncas salām. No trimdas atgriezās pēc Kaligulas nāves un Klaudija kļūšanas par imperatoru. Pēc Mesalīnas nāves kļuva par Klaudija ceturto sievu. Kaut arī Klaudijs mira cienījamā vecumā, daži autori uzskata, ka Agripīna viņu nogalināja. Pēc Klaudija nāves par imperatoru kļuva Agripīnas dēls Nerons. Izvērtās cīņa par ietekmi valstī starp Agripīnu un Neronu. Agripīna tika aizsūtīta uz provinces pilsētu, kur 59. gadā mira. Senie autori dod savstarpēji pretrunīgas ziņas par Agripīnas nāves apstākļiem.

## Ārējās saites
Advanced Mobile Phone System

***Advanced Mobile Phone System*** (***AMPS***) ir analogā pirmās paaudzes mobilā telefona sistēma, kuru izstrādāja *[[Bell Labs]]* 1970. gados. No 1980. līdz 2000. gadiem tā bija primārā analogā mobilā telefona sistēma Ziemeļamerikā. Izmantota ASV, Kanādā, Izraēlā, Spānijā, Austrālijā, Jaunzēlandē, Šrilankā.

*AMPS* darbojas 850 MHz frekvenču joslā (no 824 līdz 894 MHz). Katrai sarunai tiek izmantota cita frekvence, lai izvairītos no blakus esošo telefonu interferences.
*AMPS* ir līdzīgs *0G* *[[Improved Mobile Telephone Service|IMTS]]* sistēmai, bet ir attīstītāks ar frekvenču izvēli, zvanīšanu uz fiksētajiem tīkliem, sarunu uzskaiti un zvanu uzstādījumiem.

*Bell Labs* inženieri, izstrādājot *AMPS*, ieviesa terminu "šūna" (), jo sistēmas tīkls sastāv no sešstūra šūnām līdzīgām pārklājuma zonām.

*AMPS* sistēmu darbība ASV pārtraukta 2008. gadā.

Uz *AMPS* bāzes 1990. gados izstrādāta ciparu mobilā telefona sistēma *[[D-AMPS]]*.
Fēlikss Kleins

**Fēlikss Kleins** (; dzimis  Diseldorfā, miris  Getingenē) bija Vācijas matemātiķis, kas zināms ar darbību grupu teorijā, kompleksajā analīzē, neeiklīda ģeometrijā un savienojumā starp ģeometriju un grupu teoriju. Viņa 1872. gadā izveidotajai Erlangena programmai, klasificējot ģeometrijas grupās pēc to simetrijas, ir ļoti liela ietekme uz mūsdienu matemātiku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mohelnice

**Mohelnice** () ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1131. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Miglica** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tika padzīti pilsētas vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
D-AMPS

***D-AMPS*** jeb ***Digital AMPS*** (zināma arī kā ***IS-54*** vai ***IS-136 ***) ir otrās paaudzes (*2G*) ciparu mobilā telefona sistēma. Tā izstrādāta 1980. gadu beigās, lai aizvietotu Ziemeļamerikā plaši izplatīto analogo sistēmu *[[Advanced Mobile Phone System|AMPS]]. Darbojās frekvencē 824—894 MHz.

Sistēmu bieži apzīmē ar ***TDMA*** (*Time division multiple access*) — laika dalīšanas kanālu piekļuves metode, kas ir *D-AMPS* pamatā. Tā ļauj vienu frekvences kanālu izmantot vairākiem lietotājiem, katram lietotājam iedalot laika intervālus (slotus). Telefonā balss signāls tiek saspiests un sadalīts, lai ietiptu slotā.
*D-AMPS* izmanto tādas pašas frekvences kā *AMPS*, tādēļ jauno sistēmu bija vienkāršāk ieviet vecās vietā. 

1980. gados ASV tika ieviesta analoga mobilā telefona sistēma *AMPS*. To ekspluatējot, atklājās būtiski trūkumi. Pirmkārt, tā nespēja apmierināt pieaugošo pieprasījumu pēc mobilajiem sakariem, jo katrai šūnai bija ierobežots vienlaicīgi notiekošo sarunu skaits. Tai bija vāja drošības sistēma, tāpēc tajā bija iespējams veikt nelegālus zvanus. 1990. gada martā tika pieņemts Ziemeļamerikas pirmais ciparu mobilā tīkla standarts *IS-54*. Tas bez jaunajām iespējām atbalstīja ar vecās *AMPS* sistēmas telefonus.

1993. gadā pieņemts jauns *D-AMPS* standarts *IS-136*. Tas paredzēja papildu kanālus. Atšķirībā no *IS-54*, *IS-136* laika dalīšanas metodi izmantoja gan balss gan kontroles signālu raidīšanai, kas ļāva palielināt bateriju gaidīšanas ilgumu, bija ziņu un datu nosūtīšanas iespējas.

*D-AMPS* sistēmu darbība ASV pārtraukta 2008. gadā. Tās vietā izmanto sistēmas *GSM*, *CDMA2000'' u.c..
Vitauts Baršausks

**Vitauts Baršausks** (; , Kauņa - , Klaipēda) bija Lietuvas šahists.

## Biogrāfija
Dzimis lietuviešu fiziķa, vēlāk Kauņas Valsts universtitātes (tagad - Kauņas tehniskā universitāte) rektora Kazimira Baršauska (1904-1964) ģimenē. Beidzis vidusskolu Kauņā, vēlāk mācījies ekonomiku un žurnālistiku Viļņas Universitātē. 1947. gadā pirmo reizi piedalījies Lietuvas šaha čempionāta finālā. Vēlākajos gados vēl 10 reizes spēlējis šajā turnīrā, augstākais sasniegums bija 3. vieta 1956. gadā. 1955. gadā PSRS komandu čempionātā šahā Vorošilovgradā Lietuvas izlases sastāvā izcīnījis 3. vietu pie 6. galdiņa. 1959. gadā Baršauskam piešķirts PSRS sporta meistara nosaukums šahā. Piedalījies 1961. gada Latvijas atklātajā šaha čempionātā. 1962. gadā pārcēlies uz Klaipēdu, kur līdz mūža beigām strādājis par šaha treneri vietējā bērnu un jaunatnes sporta skolā. 1963. un 1974. gadā kļuvis par Klaipēdas čempionu šahā. Miris pēc smagas slimības, apglabāts Kauņā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
Hanss Cimmers

**Hanss Florians Cimmers** (; dzimis 1957. gada 12. septembrī) ir vācu komponists, filmu oriģinālmūzikas autors un mūzikas producents. Viņš ir komponējis mūziku vairāk nekā 160 filmām, tai skaitā "Karalis Lauva" (1994), "Mijkrēslis" (1995), "Gladiators" (2000), "Neiespējamā misija 2" (2000), " (2005), "Da Vinči kods (2006), "Karību jūras pirāti: Miroņa lāde" (2006), "Karību jūras pirāti: Pasaules malā" (2007), "Simpsonu filma" (2007), "Tumšais bruņinieks" (2008), "Eņģeļi un dēmoni"(2009), "Pirmsākums" (2010), "Karību jūras pirāti: Svešajos krastos" (2011), "Tumšais bruņinieks atgriežas" (2012), "Tērauda vīrs" (2013), "12 gadi verdzībā" (2013), "Apbrīnojamais Zirnekļcilvēks 2" (2014), "Starp zvaigznēm" (2014), "Inferno" (2016), "Denkerka" (2017), "Kāpa" (2021), "Kāpa: Otrā daļa" (2024).

Cimmers savas karjeras sākuma posmu pavadīja Apvienotajā Karalistē, pēc tam pārcēlās uz ASV. Viņš ir filmu producēšanas kompānijas *[[DreamWorks Pictures]]* mūzikas nodaļas vadītājs, kā arī viens no filmu mūzikas kompānijas *[[Remote Control Productions]]* dibinātājiem, kurā strādā kopā ar citiem komponistiem.

Cimmera darbi izceļas ar elektroniskās mūzikas skanējuma izmantošanu tradicionālajā orķestrī. Par oriģinālmūziku filmām Cimmers 12 reizes bijis nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai, divas reizes to arī saņēmis (par mūziku filmām "Karalis Lauva" un "Kāpa"). Viņš ir saņēmis arī vienu BAFTA kino balvu, trīs Zelta globusa balvas, piecas Grammy balvas, kā arī citas balvas. 2010. gadā Cimmeram piešķirta zvaigzne Holivudas Slavas alejā.

## Ārējās saites
Marconi Communications

***Marconi Communications*** bija Apvienotās Karalistes uzņēmums, kas nodarbojās ar telesakaru iekārtu (galvenokārt datortīkliem) ražošanu. Dibināts 1998. gadā. 2005. gadā tā lielākā daļa pārdota *[[Ericsson]]*, bet no atlikušās daļas izveidots uzņēmums *[[Telent]]*.

## Vēsture
1997. gadā Apvienotās Karalistes elektronisko un telesakaru iekārtu ražotājs *[[General Electric Company]]* (*GEC*) reorganizēja struktūru, atsakoties no kopuzņēmumiem. 1998. gada augustā *GEC* no *[[Siemens]]* iegādājās to kopuzņēmuma *GEC Plessey Telecommunications* (*GPT*) 40 % daļu un apvienojas tās ar meitas uzņēmumiem *Marconi SpA*, *GEC Hong Kong* un *ATC South Africa*, lai izveidotu uzņēmumu ***Marconi Communications***.

*GEC* sāka nostiprināties ASV tirgū, 1999. gada martā nopērkot telesakaru iekārtu ražotājus *RELTEC Corporation* un aprīlī — *[[FORE Systems]]*, tos iekļaujot *Marconi Communications*.

1999. gada decembrī *GEC* militārā nodaļa *[[Marconi Electronic Systems]]* tika apvienota ar *[[British Aerospace]]*, izveidojot *[[BAE Systems]]*. Atlikusī *GEC* daļa pārdēvēta par *Marconi plc*, kurā *Marconi Communications* bija tās galvenais meitas uzņēmums.
1999. gadā no Somijas *[[Nokia]]* nopirkts optisko šķiedru *SDH/DWDM* tehnoloģijas iekārtu bizness.

*RELTEC* un *FORE* iegāde "interneta burbuļa" maksimuma laikā bija notikusi par uzpūstām cenām, un pēc "burbuļa" plīšanas 2001. gada jūlijā *Marconi* piedzīvoja tā akciju krišanos par 54 % un ieslīgšanu parādos.
2003. gada maijā tika veikta *Marconi* pārstrukturizācija, to pārreģistrējot par *Marconi Corporation plc*. Uzņēmuma kreditori ieguva 99,5 % *Marconi Corporation* kapitāldaļu.

2005. gadā *Marconi Corporation* biznesa lielākā daļa (tai skaitā *Marconi Communications*) pārdota Zviedrijas *[[Ericsson]]*, bet atlikusī pārdēvēta par *[[Telent]]*. Darījums ar *Ericsson* pabeigts 2006. gada 1. janvārī.
2006. gadā *Marconi Corporation* tika likvidēts.

## Atsauces
Tihuana

**Tihuana** (, ) ir pilsēta Meksikas ziemeļrietumos, Lejaskalifornijas štatā. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 1,3 miljoni iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir septītā lielākā pilsēta Meksikā. Savukārt Tihuanas aglomerācijā dzīvoja 1,65 miljoni (sestā lielākā aglomerācija Meksikā). Pilsēta atrodas pie Amerikas Savienoto Valstu robežas. Otrpus robežai atrodas Sandjego, kas ir ASV astotā lielākā pilsēta. Kopā ar to veido aglomerāciju, kuras iedzīvotāju skaits pārsniedz 5 miljonus.

## Demogrāfija
### Noziedzība
Tihuana ir Tihuanas karteļa dzimtene un bāzes vieta. No 2007. līdz 2010. gadam Tihuana piedzīvoja augstu vardarbīgo noziegumu līmeni saistībā ar bandu vardarbību, ko daļēji izraisīja Meksikas narkotiku karš un cilvēku tirdzniecība. Slepkavību maksimums bija 2010. gadā, kad tika nogalināti 844 cilvēki, salīdzinot ar 355 2004. gadā un 349 2011. gada pirmajos astoņos mēnešos. Kad Meksikas prezidenta Felipes Kalderona administrācija vājināja vietējo Areljano Fēliksa karteli; vardarbība samazinājās, un tad lielākais Sinaloa kartelis pārņēma kontroli pilsētā.

Vardarbīgās noziedzības pīķa gados pilsētā publiski izcēlās bruņotas apšaudes starp konkurējošiem karteļiem un starp karteļiem un policiju. 2008. gada aprīlī policija dažādās ielās atrada 1500 šāviņu čaulītes pēc tam, kad vienā apšaudē gāja bojā 13 aizdomās turētie narkotiku tirgotāji. 2009. gadā atkarībā no avota Tihuanas pašvaldībā notika 556 līdz 1118 slepkavības, galvenokārt narkotiku kara rezultātā.

2018. gadā pēc ESAO datiem Tihuanā reģistrētas 2253 slepkavības, kas atbilst 129,8 slepkavībām uz 100 000 iedzīvotāju.

2022. gada maijā pēc Statista datiem Tihuanā bija visaugstākais slepkavību līmenis pasaulē - 138 slepkavības uz 100 000 iedzīvotāju.

## Sports
Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Club Tijuana]]*.
## Atsauces

## Ārējās saites
Britāniks

**Tiberijs Klaudijs Cēzars Britāniks** ((), dzimis , miris ) bija Romas impērijas imperatora Klaudija un imperatores Mesalīnas dēls. Tika plānots, ka Britāniks iegūs imperatora troni kā Klaudija mantinieks. Pēc Mesalīnas nāves Klaudijs apprecējās ar Agripīnu Jaunāko un adoptēja viņas dēlu Neronu. Britāniks pamazām tika atstumts un pēc Nerona kļūšanas par imperatoru visiespējamāk nogalināts īsi pirms pilngadības (14 gadu) sasniegšanas.

## Ārējās saites
Eduards Gufelds

**Eduards Gufelds** (, ; , Kijiva - , Losandželosa) bija Ukrainā dzimis ASVstarptautiskais lielmeistars šahā (1967).

## Šahista karjera
1953. gadā piedalījies savā pirmajā šaha turnīrā. No 1959. gada līdz 1972. gadam astoņas reizes iekļuvis PSRS šaha čempionāta finālos. Labākais sasniegums šajos turnīros bijis 1963. gadā Ļeņingradā, kad Gufeldam izdevās ierindoties 7. vietā. PSRS izlases sastāvā divas reizes uzvarējis Pasaules studentu komandu čempionatos (1961, 1962). 1967. gadā izpildījis FIDE lielmeistara normu. 1960. gadu beigās pārcēlies uz dzīvi Gruzijā, kur bijis Pasaules čempiones Maijas Čiburdanidzes personālais treneris, kā arī Gruzijas izlases sastāvā piedalījies PSRS komandu čempionātos, kur 1981. gadā palīdzējis komandai izcīnīt 3. vietu. Piedalījies zonālajā turnīrā Viļņā, kur dalījis 5.-6. vietu. Gruzijas PSR (1977) un PSRS nopelniem bagātais treneris (1981). Trenējis PSRS sieviešu izlasi Pasaules šaha olimpiādēs (1982, 1984). PSRS vīriešu izlases kapteinis Pasaules komandu čempionātā šahā (1985). Pēc PSRS sabrukuma pārcēlies uz dzīvi ASV, kur arī miris 66 gadu vecumā no insulta.

Bijis daudzu šaha grāmatu autors un ļoti kolorīta personība. Savā atklātņu repertuārā visbiežāk lietojis vecindiešu aizsardzību, kuras attīstībai devis lielu ieguldījumu

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Dions Kasijs

**Dions Kasijs** (; dzimis ap 150. gadu, miris 235. gadā) bija romiešu konsuls un vēsturnieks, kurš rakstīja grieķu valodā. Pazīstams kā Romas vēstures 80 sējumos autors. Darbā apskatījis laiku no Romas dibināšanas līdz imperatora Severa Aleksandra laikam (229. gadam). Darbs gandrīz pilnībā saglabājies līdz mūsdienām.

## Ārējās saites
* 
* Romas vēsture 
* Romas vēsture
Alvejas

**Alvejas** (*Aloe*, arī *Aloë*) ir rozešliliju dzimtas ģints, kurā ietilpst aptuveni 500 dažādu sukulenti augu sugu. Viena no zināmākajām sugām ir īstā alveja, kas ir plaši izmantojams ārstniecības augs un tāpēc tiek kultivēts. Līdzīgiem mērķiem vēl kultivē arī dzeloņaino alveju.

Vēl nesenā pagātnē alvejas bija liliju dzimtas un alveju dzimtas ģints, bet kopš 2009. gada pēc APG III sistēmas tā tiek klasificēta kā zāleskoku dzimtas ģints.

## Sugas
Alveju ģintī ir vairāk nekā 500 sugas, kā arī liels skaits neaprakstītu sugu, varietāšu un hibrīdformu. Dažas no zinātniski atzītajām sugām:
* kokveida alveja (*Aloe arborescens*)
* akotainā alveja (*Aloe aristata*)
* Bārberes alveja (*Aloe baiberae*)
* zāļveida alveja (*Aloe bowiea*)
* dakšveida alveja (*Aloe dichotoma*)
* dzeloņainā alveja (*Aloe ferox*)
* skaujlapu alveja (*Aloe perfoliata*)
* purpura alveja (*Aloe purpurea*)
* svītrainā alveja (*Aloe striata*)
* klinšu alveja (*Aloe succotrina*)
* Ganerskveinas alveja  (*Aloe tormentorii*)
* raibā alveja (*Aloe variegata*)
* īstā alveja (*Aloe vera*)
Štīti

**Štīti** (, līdz 1949. gadam — **Šilperka** ()) ir pilsēta Čehijā, Olomoucas apgabala Šumperkas apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1365. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā, tās vāciskais nosaukums bija **Šildberga** (). No 1918. gada — Čehoslovākijas sastāvā. No 1938. līdz 1945. gadam kā Sudetu apgabala daļa atradās Vācijā. Pēc Otrā pasaules kara — atkal Čehoslovākijā. Pamatojoties uz Beneša dekrētiem, tika padzīti pilsētas vācu iedzīvotāji. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Zvaigznes diena

[thumbnail|200px|[Bartolomē Estebans Muriljo|Bartolomē Estebana Muriljo glezna, kurā redzams, kā Trīs Austrumu gudrie Zvaigznes dienā apciemo jaundzimušo Jēzu Kristu]]
**Zvaigznes diena**, arī **Triju kungu diena** vai **Triju ķēniņu diena**, ir kristiešu svētki, kas parasti tiek svinēti 6. janvārī. 

Pirmās ziņas par Zvaigznes dienas svinēšanu datējamas ar 2. gadsimtu, un tās minēti Aleksandrijas Klementa un gnostiķu darbos.

Vēstures gaitā svētku nozīme dažādās kristīgajās tradīcijās ir būtiski mainījusies (jo īpaši Ziemassvētki kļuva par patstāvīgiem svētkiem), kā rezultātā vēsturiskās baznīcas mūsdienās Zvaigznes dienu svin dažādi — dažas Austrumu Pareizticīgās baznīcas šo dienu atzīmē 19. janvārī.

Pēc tradīcijas tiek uzskatīts, ka šajā dienā Trīs Austrumu gudrie, sekojot zvaigznei, devās uz Bētlemi aplūkot jaundzimušo jūdu ķēniņu Jēzu Kristu. Šis notikums ir aprakstīts Mateja evaņģēlija 2. nodaļā.

## Ārējās saites
Autoceļš M9 (Baltkrievija)

right|thumb|Autoceļš M9 Baltkrievijā
Autoceļš **M9**, jeb **MKAD** ir galvenais autoceļš Baltkrievijā, Minskas apvedceļš, kurš veido pilnu apli apkārt pilsētai. MKAD ir saīsinājums no vārdiem "Minskas apvedceļš" baltkrievu valodā *Мінская кальцавая аўтамабільная дарога*. Autoceļa garums ir 56 kilometri.

## Vēsture
right|thumb|Autoceļa M9 rekonstrukcija 2000. gadā
Autoceļa būvniecība sākās 1956. gadā, un tika pabeigta 1963. gadā. Sākumā tam bija tikai viena josla katrā virzienā un brauktuves platums bija tikai 7,5 metri. Pirmo reizi autoceļš tika rekonstruēts 1980. gadā, un līdz ar rekonstrukciju 26,8 kilometri no apvedceļa tika paplašināti uz četrām joslām. Atlikušie 29,4 kilometri saglabāja divu joslu platumu. 
 
Deviņdesmito gadu beigās satiksmes intensitāte bija augusi līdz 17 000 automašīnām diennaktī, taču autoceļam vel joprojām visi šķērsojumi bija vienā līmenī ar luksofora palīdzību. Autoceļu arī izmantoja sabiedriskais transports, kas nozīmēja, ka ceļa malās bija autobusu pieturas. Autoceļa otrā rekonstrukcija tika uzsākta 2001. gadā.

Līdz ar rekonstrukciju M9 pilnā garumā tika pārbūvēts, lai atbilstu automaģistrāles standartiem. Kopumā tika izbūvēti 24 vairāku līmeņu šķērsojumi, 30 tilti un viadukti un 22 vairāku līmeņu šķērsojumi, kuri paredzēti gājējiem. Autoceļš visa garumā tika paplašināts uz trīs atdalītām joslām katrā virzienā, pilnā garumā tika izgaismots un šobrīd spēj pārvadāt 85 000 automašīnās diennaktī. Autoceļa sākotnējais ātruma ierobežojums bijis 120 km/h, taču neskaitāmo negadījumu dēļ tas ir ticis pazemināts uz 90 kilometriem stundā. Šobrīd autoceļu izmanto aptuveni 50 000 automašīnas diennaktī.
Autoceļš M11 (Baltkrievija)

Autoceļš **M11** Lietuva—Autoceļš P2 ir Baltkrievijas maģistrālais ceļš. Autoceļš ir daļā no Eiropas maršruta E85. Autoceļš ir 191 kilometru garš, un ved cauri Grodņas apgabalam un daļai no Brestas apgabala Baltkrievijā. Autoceļš sākas pie Baltkrievijas robežas ar Lietuvu, vedot dienvidu virzienā gar Voranavu, Ļidu, Dzjatlavu un Sloņimu. M11 beidzas pie krustojuma ar Autoceļu P2.
Ilmārs Luckāns

**Ilmārs Luckāns** ( - ) bija Latvijas šahists.

## Šahista karjera
Šahu iemācījies spēlēt 13 gadu vecumā. 1958. gadā kļuvis par Latvijas jauniešu čempionu un veiksmīgi debitējis Latvijas šaha čempionātā, kur dalījis 6.-7. vietu. Dienesta laikā Padomju armijā divas reizes kļuvis par Baltijas kara apgabala čempionu šahā (1960, 1962). Tāpat divas reizes pēc kārtas uzvarējis Rīgas šaha čempionātā (1972, 1973). 1965. gadā piedalījies PSRS šaha čempionāta pusfinālā Ļeņingradā, kur dalījis 4.-6. vietu. 1975. gadā Baltijas republiku turnīrā ieņēmis 3.-4. vietu (kopā ar A.Butnori aiz uzvarētājiem A.Vītoliņa un J.Petkēviča). 1976. gadā ieguvis PSRS sporta meistara nosaukumu šahā. 1978. gadā uzvarējis Latvijas čempionātā ātrspēlē. 1990. gadā izcīnījis 2. vietu Lietuvas atklātajā šaha čempionātā Klaipēdā. Vairākkārt piedalījies Latvijas šaha čempionātu finālos. Labākais sasniegums bija 2.-3. vieta 1993. gadā. Pēc šī panākuma Luckāns ieguva tiesības spēlēt FIDE Baltijas zonas turnīrā Viļņā, kur palika 9.-11. vietā.

Ilgus gadus strādājis par Tramvaju un trolejbusu pārvaldes sporta zāles vadītāju. Luckāna dēls Arnolds Luckāns arī ir bijis šahists.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1958. gads - 6.-7. vieta.
* 1973. gads - 13. vieta.
* 1974. gads - 12. vieta.
* 1975. gads - 8.-9. vieta.
* 1976. gads - 8.-10. vieta.
* 1977. gads - 6.-8. vieta.
* 1979. gads - 11. vieta.
* 1981. gads - 9. vieta.
* 1990. gads - 7.-13. vieta.
* 1991. gads - 11.-27. vieta.
* 1993. gads - 2.-3. vieta.
* 1994. gads - 11. vieta.
* 1995. gads - 13. vieta.
* 1996. gads - 9.-10. vieta.
* 1997. gads - 13.-20. vieta.

## Atsauces

## Literatūra
* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., lpp. 50 - 52

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Vienoti Latvijai (partija)

**"Vienoti Latvijai"** ir centriska politiskā partija Latvijā. Tā dibināta Rēzeknē 2011. gadā. Partijas galveno kandidātu sastāvs ir ievērojami mainījies pirms katrām vēlēšanām.

## Vēsture
2013. gadā partijā "Vienoti Latvijai" iesaistījās Ainārs Šlesers, kļuva par tās priekšsēdētāju un līderi 2014. gada 12. Saeimas vēlēšanās, taču saraksts, neraugoties uz vairāku pieredzējušu politiķu piesaistīšanu, nepārvarēja 5% barjeru.

2021. gada 5. jūnija pašvaldību vēlēšanās no saraksta "Vienoti Latvijai" Madonas novadā tika ievēlēts Andris Sakne.

2022. gada Saeimas vēlēšanās par partijas saraksta līderēm kļuva vakcinācijas pretinieces — tērpu māksliniece Madara Gobziņa un Anita Mitriķe, bet no 28 saraksta kandidātiem 8 bija bezdarbnieki. Vēlēšanās partija ieguva 0,15% balsu un neiekļuva 14. Saeimā.

No 2023. gada 9. oktobra partiju vada valdes priekšēdētājs Andis Adats un valdes loceklis Rihards Pastars.

2024. gadā uzsākts partijas darbības apturēšanas process.

## Priekšsēdētāji
No 2013. gada decembra līdz 2016. gada februārim partijas priekšsēdētājs bija Ainārs Šlesers.

No 2016. gada februāra līdz 2018. gada septembrim partijas priekšsēdētāja bija Inese Muhamberga.

No 2018. gada septembra līdz 2022. gada aprīlim partijas priekšsēdētājs bija Andis Adats.

No 2022 līdz 2023. gada oktobrim partiju vadīja Dainis Vītols.

No 2023. gada oktobra partijas priekšsēdētājs atkal ir Andis Adats.

## Vēlēšanas

### Saeimas vēlēšanas

### Pašvaldību vēlēšanas

#### 2013. gada pašvaldību vēlēšanas
Latvijas pašvaldību vēlēšanās 2013. gadā partija ieguva sekojošus mandātus:

* Dagdas novads — 13,17%, 2 vietas
* Ilūkstes novads — 12,23%, 2 vietas
* Kārsavas novads — 5,33%, 1 vieta
* Madonas novads — 6,48%, 1 vieta
* Rēzekne — 8,14%, 1 vieta
* Ropažu novads — 6,26%, 1 vieta
* Viļakas novads — 19,52%, 3 vietas
* Viļānu novads — 10,23%, 2 vietas

2020. gadā Rīgas domes ārkārtas vēlēšanās partija ieguva 0,34% un nepārvarēja 5% barjeru.

#### 2021. gada pašvaldību vēlēšanas

Partija pašvaldību vēlēšanās piedalījās Ķekavas, Madonas un Ropažu novadā.

## Iepriekšējie logo

## Atsauces

## Ārējās saites

* Partijas lapa Facebook
2013. gada Liepājas domes vēlēšanas

**[[2013. gads|2013]]. gada [[Liepāja]]s domes vēlēšanas** notika  2013. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās. Vēlēšanās Liepājas domē tika ievēlēti 15 deputāti. Vēlēšanās piedalījās 10 kandidātu saraksti, kas veidoti no 118 kandidātiem. Liepājā vēlēšanas notika 21 iecirknī.

Vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Liepājas partija (35,85%), bet kopā pilsētas domē iekļuva 3 saraksti. Liepājas domes vēlēšanās piedalījās 21 026 vēlētāji jeb 44,08% no balsstiesīgajiem. No vēlēšanu aploksnēm derīgas bija 20 976, bet savu balsi par kādu no sarakstiem atdeva 20 819 vēlētāji.

## Kandidātu saraksti

## Ievēlētie deputāti

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kandidātu saraksti
Nie Haišens

**Nie Haišens** (, dzimis ) ir Ķīnas kosmonauts, Tautas Atbrīvošanas armijas Gaisa spēku iznīcinātājpilots, ģenerālmajors.

Nie 1998. gadā tika izvēlēts pirmajā Ķīnas kosmonautu grupā.

Pirmo kosmisko lidojumu Nie Haišens veica 2005. gada oktobrī ar kosmosa kuģi *[[Shenzhou 6]]*, otrajā Ķīnas pilotējamajā misijā.

Viņš bija *[[Shenzhou 9]]* dublieru komandas komandieris.

Otro lidojumu Nie Haišens veica 2013. gada jūnijā ar *[[Shenzhou 10]]*, esot kosmosa kuģa komandierim. Misijas laikā tika veikta saslēgšanās ar kosmosa stacijas prototipu *[[Tiangong 1]]*.

Trešo lidojumu kosmosā Nie veica 2021. gadā no 17. jūnija līdz 17. septembrim, esot kosmosa kuģa *[[Shenzhou 12]]* komandierim, dodoties pirmajā ekspedīcijā uz orbitālo staciju *[[Tiangong]]*. Stacijā viņš ar diviem kosmonautiem pavadīja trīs mēnešus. Nie Haišens veica vienu iziešanu kosmosā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

Iziešanas atklātā kosmosā:

Nie Haišena vārdā nosaukts asteroīds *9517 Niehaisheng*.

## Ārējās saites
Vienoti Latvijai

**Vienoti Latvijai** var būt:

* Vienoti Latvijai — piemineklis Rēzeknē (saukts arī par "Latgales Māru");
* Vienoti Latvijai — politiskā partija Latvijā.