open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Blēkinges lēne

**Blēkinges lēne** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas Zviedrijas dienvidaustrumu piekrastē, Blēkinges vēsturiskajā provincē, kas līdz 17. gadsimta vidum ietilpa Dānijas karaļvalstī. Robežojas ar Krūnuberjas, Kalmaras un Skones lēnēm. Šī ir platības ziņā pati mazākā Zviedrijas lēne. Lēnes centrs ir Karlskrūna.

## Ārējās saites
Skones lēne

**Skones lēne** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas valsts dienvidu piekrastē Skones vēsturiskajā provincē, kas līdz 17. gadsimta vidum ietilpa Dānijas karaļvalstī. Robežojas ar Krūnuberjas, Hallandes un Blēkinges lēnēm. Lēnes centrs ir Malme.

Skones lēne izveidota 1997. gadā, apvienojot Krišanstades un Malmehūsas lēnes.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Lēnes tūrisma mājaslapa
Hallandes lēne

**Hallandes lēne ** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas pie Kategata valsts dienvidrietumu piekrastē Halandes vēsturiskajā provincē, kas līdz 17. gadsimta vidum ietilpa Dānijas karaļvalstī. Robežojas ar Vesterjētlandes, Jenšēpingas, Krūnuberjas un Skones lēnēm. Lēnes centrs ir Halmstāde.

## Ārējās saites
Vesterjētlandes lēne

**Vesterjētlandes lēne** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas pie Skageraka valsts rietumu piekrastē, Jētalandes vēsturiskajā zemē. Robežojas ar Vermlandes, Jenšēpingas, Erebrū, Esterjētlandes un Hallandes lēnēm. Lēnes centrs ir Zviedrijas otra lielākā pilsēta Gēteborga.

## Ārējās saites
Vermlandes lēne

**Vermlandes lēne** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas valsts rietumos, Svēlandes vēsturiskajā zemē. Robežojas ar Dālarnas, Vesterjētlandes un Erebrū lēnēm. Lēnes centrs ir Kārlstade.

## Ārējās saites
Erebrū lēne

**Erebrū lēne ** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas valsts centrālajā daļā Svēlandes vēsturiskajā zemē. Robežojas ar Sēdermanlandes, Vesterjētlandes, Dālarnas, Vermlandes, Vestmanlandes un Esterjētlandes lēnem. Lēnes centrs ir Erebrū.

## Ārējās saites
Gotlandes lēne

**Gotlandes lēne ** () ir Zviedrijas lēne, kas aizņem Gotlandes salu Baltijas jūras vidū. Gotlandes vēsturiskā province līdz 17. gadsimta vidum ietilpa gan Livonijas ordeņa valstī, gan Dānijas karaļvalstī. Lēnes centrs ir Visbija.

## Ārējās saites
Kalmaras lēne

**Kalmaras lēne** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas Baltijas jūras piekrastē valsts dienvidos, Smolandes un Ēlandes vēsturiskajās provincēs. Robežojas ar Krūnuberjas, Jenšēpingas, Esterjētlandes un Blēkinges lēnēm. Lēnes centrs ir Kalmara.

## Ārējās saites
Vestmanlandes lēne

**Vestmanlandes lēne** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas valsts centrālajā daļā, Svēlandes vēsturiskajā zemē. Robežojas ar Sēdermanlandes, Erebrū, Dālarnas un Upsālas lēnēm. Lēnes centrs ir Vesterosa.

## Ārējās saites
Vesternorlandes lēne

**Vesternorlandes lēne** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas Baltijas jūras krastā Zviedrijas ziemeļu piekrastē, Norlandes vēsturiskajā zemē. Robežojās ar Jemtlandes, Jēvleborjas un Vesterbotenas lēnēm. Lēnes centrs ir Hērnesanda.

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Jemtlandes lēne

**Jemtlandes lēne** (, ) ir Zviedrijas lēne, kas atrodas valsts ziemeļdaļā Norlandes vēsturiskajā zemē. Tās dienvidu daļa (Hērjedālene) līdz 17. gadsimta vidum ietilpa Dānijas-Norvēģijas karaļvalstī. Robežojas ar Dālarnas, Jēvleborjas, Vesternorlandes un Vesterbotenas. Lēnes centrs ir Estešunda.

## Ārējās saites
Jurijs Ševļakovs

**Jurijs Ševļakovs** (dzimis 1959. gada 24. janvārī) ir bijušais krievu izcelsmes Latvijas futbolists, tagad - futbola treneris. Futbolista gaitas Ševļakovs sāka savas dzimtās Maskavas komandā CSKA, bet pēc dienesta armijā 1981. gadā nonāca savā pirmajā pieaugušo komandā Novorosijskas "Cement". Pēc vienas sezonas Novorosijskā, Ševļakovs nonāca Rīgas "Daugavas" sastāvā, kurā spēlēja līdz pat 1990. gadam, aizvadot komandā vairāk nekā 330 spēles. no 1991. gadā viņš devās uz savu pirmo ārzemju komandu Somijas Ilves. Pēc 3 sezonām Somijā, Ševļakovs atgriezās Latvijā, šoreiz Skonto sastāvā, ar kuru kopā kļuva par četrkārtēju Latvijas čempionu.

1992. gadā, kad tika atjaunota Latvijas futbola izlases darbība, Jurijs Ševļakovs kļuva par stabilu tās spēlētāju. Līdz pat savas karjeras beigām 1997. gadā, Ševļakovs bija Latvijas izlases kapteinis. 1998. gadā viņam tika piešķirta Latvijas pilsonība. Pēc futbolista karjeras beigšanas, Ševļakovs kļuva par treneri. Viņš iesāka kā "Skonto" dublieru komandas treneris, vēlāk kļuva par Latvijas U-21 futbola izlases trenera Jurija Andrejeva palīgu. Pēc Andrejeva aiziešanas no amata, Ševļakovs kļuva par U-21 izlases galveno treneri. Šobrīd Jurijs Ševļakovs ir Skonto FC un Latvijas izlases trenera palīgs.

## Sasniegumi
* Latvijas gada labākais futbolists - 1997
* Latvijas čempions - 4 (1994-1997)
* Latvijas kausa ieguvējs - 2 (1995, 1997)
* Latvijas čempionāta labākais aizsargs - 3 (1994-1996)

## Ārējās saites
Kanelūras

[thumb|200px|Kanelūras uz kolonnām [Linkolna memoriāls|Linkolna memoriālā]]
**Kanelūras** () jeb **rievtekas** ir vertikālas gropes kolonnas vai pilastra stāvā. 

Radot gaismēnu spēli, kanelūras izdaiļo kollonu un dara to slaidāku. Doriskajā orderī ir seklas, saplūstošas, citos orderos ir dziļākas, vairāk atdalītas. Tās radās Senajā Ēģiptē. Vēlāk tās attīstījās antīkajā arhitektūrā un vēlākajos laikos. 

## Atsauces
ICO (pavadoņsistēma)

**ICO** (no  - vidējā Zemes orbīta) - nerealizēta globāla mobilo sakaru pavadoņu sistēma, kas ļautu veikt balss un maza ātruma datu sakarus jebkurā vietā uz zemeslodes.

1995. gada janvārī tika dibināta Apvienotajā Karalistē bāzēta kompānija ***ICO Clobal Communications***, kas plānoja vidējā Zemes orbītā izvietot 12 pavadoņus (10 aktīvos un 2 rezerves). Tie atrastos 10 390 km orbītās divās plaknēs 45° leņķī vienai pret otru. Pavadoņi tika pasūtīti kompānijā Hughes Space and Communications (*Huges* vēlāk nopirka kompānija Boeing).

 *ICO Clobal Communications* nonāca līdz bankrotam, tā tika restrukturēta.  tika izveidota jauna kompānija ***New ICO***, un lielākie finanšu ieguldījumi nāca no Kreiga Makkova, kurš bija viens no Teledesic akcionāriem. *New ICO* vēlāk iekļāvās holdingā *ICO-Teledesic-Global*.

Pirmais pavadonis ICO F-1 tika zaudēts nesējraķetes Zeņit 3SL avārijā .
 ar Atlas-2AS veiksmīgi tika palaists pavadonis ICO F2.
Līdz 2005. gadam tā arī netika izvērsts ICO tīkls.

ICO mainīja savus plānus no globālas sistēmas uz reģionālu, izmantojot ģeostacionārajā orbītā bāzētu pavadoni.
2005. gadā kompānijai Space Systems Loral tika pasūtīts jauns pavadonis, kuru paredzēts nogādāt orbītā 2007. gada vidū. Tas pārklās visu ASV teritoriju.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
Jēvleborjas lēne

**Jēvleborjas lēne** () ir Zviedrijas lēne, kas atrodas valsts ziemeļos Norlandes vēsturiskajā zemē. Robežojas ar Upsālas, Jemtlandes, Vesternorlandes, Vestmanlandes un Dālarnas lēnēm. Lēnes administratīvais centrs ir Jēvle.

## Ārējās saites
Dālarnas lēne

**Dālarnas lēne** () ir Zviedrijas lēne valsts centrālajā daļā, Svēlandes vēsturiskajā zemē. Robežojas ar Jemtlandes, Jēvleborjas, Vestmanlandes, Erebrū un Vermlandes lēnēm. Rietumos lēne robežojas ar Norvēģiju. Lēnes centrs ir Fāluna, bet lielākā pilsēta — Borlenge. Lēne ir sadalīta 15 komūnās.

## Ārējās saites
Eivinds Junsons

200px|right|thumb|Eivinds Junsons

**Eivinds Junsons** (, dzimis  Bergas komūnā Norbotenā, miris  Stokholmā) bija zviedru rakstnieks.

Kopā ar Harri Martinsonu 1974. gada Nobela prēmijas literatūrā ieguvējs. Prēmijas piešķiršana tika uztverta pretrunīgi, jo Junsons un Martinsons paši bija prēmijas piešķiršanas komisijas locekļi, un uz prēmiju pretendēja arī Greiems Grīns, Sols Belovs un Vladimirs Nabokovs.

Pazīstamākie darbi - "Tāda ir tava dzīve" (*Här har du ditt liv!*, 1935), "Nakts mācības" (*Nattövning*, 1938) un "Viņa augstības laikmets" (*Hans Nådes Tid*, 1960). Latviski tulkotas Junsona noveles.

## Ārējās saites

* 
* Eivinda Junsona biedrība
Nespēlētāja tēls

**Nespēlētāja tēls** (; *NPC*) lomu spēlēs ir tēli, kurus vada nevis spēlētāji, bet gan spēles vadītājs (vai vadītāji), bet datorspēlēs šos tēlus parasti vada spēles programmatūra. Spēlē var būt vairāki šādi tēli, parasti tie ir spēles pasaules iedzīvotāji, kas veic dažādas spēles darbībai nepieciešamas funkcijas. Atsevišķās spēlēs spēlētāji tomēr var vadīt šos tēlus, tāpat reizēm jēdziens tiek attiecināts uz jebkuru tēlu (arī cita spēlētāja), kuru nevada attiecīgais spēlētājs.

## NPC funkcijas
* **Briesmoņi** un citi ienaidnieki, īpaši datorspēlēs, ir tēli, kuri paredzēti, lai spēlētājs ar tiem cīnītos. Parasti šādi tēli ir vairāki vienuviet klaiņojoši dzīvnieki, briesmoņi vai noziedznieki. Ar šiem tēliem cīnoties spēlētājs gūst cīņas pieredzi un attiecīgi ar laiku augstāku līmeni, kā arī parasti dažādu laupījumu, iegūtās pieredzes un laupījuma daudzums un veids ir atkarīgs no NPC veida un līmeņa.
* **Uzdevumu devēji** ir tēli, kas spēlētājam dod kādu uzdevumu, kuru izpildot var iegūt atlīdzību vai arī atklāt kādu spēles sižeta detaļu.
* **Tirgotāji un baņķieri** ir tēli, ar kuriem spēlētājs var tirgoties vai nodot glabāšanā savas mantas, reizēm iespējams arī no šiem tēliem aizņemties naudu.
Nereti vienam NPC var vienlaikus piemist vairākas funkcijas.
Zviedrijas krona

**Zviedrijas krona** () ir Zviedrijas valūta kopš 1873. gada. Viena kronā ir 100 *[[ēra (nauda)|ēru]]*. Angļu un franču valodās zviedru kronu neformāli sauc attiecīgi par "Swedish crown" un "couronne suédoise" (Zviedru kroni).

Kronas ieviešana, kura pēc nominālvērtības aizvietoja (), bija Skandināvijas valūtas savienības darbības rezultāts, kura tika dibināta 1873. gadā un pastāvēja līdz Pirmā pasaules kara sākumam. Savienībā piedalījās Skandināvijas valstu valūtas - *krona* Zviedrijā un *krone* Dānijā un Norvēģijā, kas latviski nozīmē *kronis*. Pēc savienības likvidācijas, Zviedrija, Dānija un Norvēģija visas nolēma paturēt savu atbilstošo un tagad savstarpēji neatkarīgo valūtu nosaukumu.

Zviedrija, neskatoties uz to, ka ir Eiropas Savienības locekle, nav pievienojusies Eiropas Monetārajai savienībai, tāpēc norēķini Zviedrijā tiek veikti nacionālajā valūtā Zviedrijas kronās.

## Banknotes
Zviedrijas valūtas banknotēm ir piecas nominālās vērtības: 20, 50, 100, 500 un 1000 kronas. Uz banknotēm ir attēloti vēsturisku zviedru personību portreti.

## Monētas
Monētām ir trīs nominālvērtības: 1, 5 un 10 kronas.

Pēc tradīcijas 1 kronas monētās ir attēlots valdošā Zviedru monarha portrets aversā, un kronis vai viens no diviem Zviedrijas ģerboņiem reversā. Uz monētas tiek iekalta arī monarha devīze.

## Atsauces
Jaunā Derība

[thumb|250px|Jaunā Derība ("Tas Jaunais Testaments") latviski ([Ernests Gliks|Glika tulkojums, 1685).]]

**Jaunā Derība** jeb **Jaunās Derības raksti** ir Bībeles daļa, kas vēsta par Jēzus Kristus dzīvi un kristietības pirmsākumiem.

Jaunajā Derībā tiek pausts Jēzus evaņģēlijs jeb labā vēsts par to, ka Dievs mīl ikvienu cilvēku un aicina cilvēku atgriezties pie Viņa. Tāpat evaņģēlijā ir vēsts par Dieva valstību, kas darīs galu visām cilvēku ciešanām un īstenos Dieva gribu gan uz Zemes, gan debesīs.

Atšķirībā no Vecās Derības rakstiem, kas, domājams, tika sarakstīti 15.— 4. gadsimtā p.m.ē. ivritā, Jaunās Derības raksti tika sarakstīti 1. gadsimta otrā pusē, sākotnēji grieķu valodas *[[koine]]* variantā (Mateja evaņģēlijs, iespējams, tika vispirms sarakstīts aramiešu valodā un vēlāk pārtulkots uz grieķu valodu).

## Etimoloģija
Par jaunas derības slēgšanu starp Dievu un cilvēkiem tiek runāts jau Vecajā Derībā.

Jaunajā Derībā tā ir vienošanās, kuru slēdz Jēzus Kristus starp saviem mācekļiem un tiem, kas ticēs viņu vēstij, no vienas puses un Dievu no otras puses, ka viņi tiks pestīti (glābti no nākamās Dieva tiesas), ja saglabās ticību Dievam un Jēzum Kristum (Dieva sūtnim) līdz galam. Šo derību Jēzus slēdz svētā vakarēdiena laikā pirms savas krustā sišanas, kļūdams par šīs derības starpnieku.

## Kanonizēšana
Senākais Jaunās Derības grāmatu saraksts, kas tuvs mūsdienās pazīstamam ir Muratorija kanons (ap 170.-200. g.). Tajā iekļauti četri evaņģēliji, trīspadsmit Pāvila vēstules, Apustuļu darbi, divas Jāņa vēstules, Jūdas vēstule, Jāņa Atklāsmes grāmata, kā arī Salamana gudrības grāmata ar piebildēm un Pētera Atklāsmes grāmata, taču nav iekļauta piemēram, Vēstule ebrejiem. Mums pazīstamās 27 Jaunās Derības grāmatas pirmais nosauca Aleksandrijas bīskaps Atanasijs savā Lieldienu vēstulē 367. gadā. Šo kanonu apstiprināja Hiponas koncils 393. gadā.

## Rakstu saraksts
Jaunās Derības rakstus veido 27 raksti un grāmatas, kurus var iedalīt:

* 1. vēsturiskās grāmatas (4 evaņģēliji un Apustuļu darbi), 
* 2. vēstules (Pāvila, Jēkaba, Pētera, Jāņa un Jūdas vēstules),
* 3. pravietojumu grāmata (Jāņa atklāsmes grāmata).

;Jaunās Derības rakstu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vecās un Jaunās Derības raksti latviešu valodā.
Eirodziesma 2007

**Eirodziesma 2007** ir 52. starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase, kuras fināls notika 2007. gada 24. februārī Ventspilī, bet pusfināli — 27. janvārī un 3. februārī. 

Pasākuma organizētāji Latvijas Televīzija saņēma 106 dziesmu pieteikumus, no kurām 2006. gada 11. decembrī tika izvēlētas 20 pusfinālistes. No katra pusfināla finālā iekļuva 5 dziesmas. Finālā, gan pirmajā, gan otrajā kārtā, pārliecinoši uzvarēja grupa Bonaparti.lv ar dziesmu "Questa Notte".

## Pusfināli
### Pirmais pusfināls
* 

### Otrais pusfināls
* 

## Fināls
* 

## Skatīt arī
* Eirovīzijas dziesmu konkurss
* 2007. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

## Ārējās saites
* Latvijas Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
* Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
Eirodziesma

**Eirodziesma** bija Starptautiskā Eirovīzijas dziesmu konkursa Latvijas nacionālā atlase. Tā notika katru gadu no 2000. līdz 2012. gadam. Eirodziesmas uzvarētājs, ko noteica Latvijas Televīzijas skatītāju balsojumā, piedalījās Eirovīzijas konkursa finālā. 

## Eirodziesmas uzvarētāji
* 2000: Prāta Vētra — "My Star"
* 2001: Arnis Mednis — "Too Much"
* 2002: Marija Naumova — "I Wanna"
* 2003: F.L.Y. — "Hello From Mars"
* 2004: Fomins & Kleins — "Dziesma par laimi"
* 2005: Valters & Kaža — "The War Is Not Over"
* 2006: Cosmos — "I Hear Your Heart"
* 2007: Bonaparti.lv — "Questa Notte"
* 2008: Pirates of the Sea — "Wolves of the Sea"
* 2009: Intars Busulis — "Sastrēgums" (Eirovīzijā tiek izpildīta dziesmas krievu versija "Probka" ())
* 2010: Aisha — "What For? (Only Mr. God Knows Why)"
* 2011: Musiqq — "Angel In Disguise"
* 2012: Anmary — "Beautiful Song"

## Eirodziesmas vēsture

## Skatīt arī
* Eirovīzijas dziesmu konkurss
* Latvija Eirovīzijas dziesmu konkursā
* Mūzika Latvijā
* Supernova (konkurss)

## Ārējās saites
* Latvijas Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
* Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
Bristole

**Bristole** () ir lielpilsēta, ceremoniālā grāfiste un unitārā pašvaldība Anglijas dienvidrietumos, Sevērnas upes grīvā. Viduslaikos nozīmīga osta un otrā vai trešā lielākā Anglijas pilsēta, līdz 18. gadsimta beigās (rūpnieciskās revolūcijas laikā) to attīstībā apsteidza jaunās rūpnieciskās pilsētas – Birmingema, Liverpūle un Mančestra.

## Vēsture
Kopš 12. gadsimta Bristole bija galvenā Anglijas osta sakariem ar Īriju. Osta bija sākumpunkts vairākām pazīstamām ekspedīcijām, piemēram, 1497. gadā no šejienes uz Ziemeļameriku devās Džona Kabota ekspedīcija. 14. gadsimtā Bristole bija trešā lielākā (aiz Londonas un Jorkas) pilsēta Anglijā. Otrajā pasaules karā pilsētas centrs nopietni cieta aviouzlidojumos.

Ekonomika daudzus gadsimtus balstījās jūras tirdzniecībā, līdz 20. gadsimtā Bristole kļuva par britu aviācijas rūpniecības centru. Pilsētas pievārtē Filtonā atrodas kompānijas BAE Systems, Airbus and Rolls-Royce, kā arī ekskluzīvo auto ražošanas kompānija Bristol Cars.

Bristoles Universitāte dibināta 1909. gadā. Tajā studējuši un strādājuši vairāki Nobela prēmijas laureāti fizikā un ķīmijā (Viljams Remzijs, Pols Diraks u.c.).

Bristolē ir divi galvenie futbola klubi — *Bristol City F.C.* (spēlē Football League One) un *Bristol Rovers F.C.* (spēlē Football League Two). Pilsētā ir Anglijas regbija augstākās līgas komanda Bristol Rugby.

Populārajā mūzikā Bristole pazīstama kā vieta, kur 1990. gados radās mūzikas stils *[[Trip hop]]* un tādas grupas kā *[[Portishead]]* un *[[Massive Attack]]*.

Bristolē atrodas animācijas studija *[[Aardman Animations]]*, kuras pazīstamākais darbs ir "Volless un Gromits" (*Wallace and Gromit*).

## Cilvēki
Bristolē dzimuši:
* Benksijs (*Banksy*) - grafiti mākslinieks
* Elizabete Blekvela (*Elizabeth Blackwell*, 1821 - 1910) - sabiedriska darbiniece
* Tomass Četertons (*Thomas Chatterton*, 1752 - 1770) - dzejnieks
* Pols Diraks (*Paul Dirac*, 1902 — 1984) - fiziķis
* Kerijs Grānts (*Cary Grant*, 1904 — 1986) - aktieris
* Arčibalds Hills (*Archibald Hill*, 1886 — 1977) - fiziologs
* Demjens Hirsts (*Damien Hirst*, 1965 - ) - mākslinieks
* Verners Džordžs Horners (*William George Horner*, 1786 - 1837) - matemātiķis
* Melnbārdis (*Blackbeard*, ap 1680 - 1718) - pirāts
* Lando Noriss (*Lando Norris*, 1999) – britu autosportists
* Semjuels Plimsols (*Samuel Plimsoll*, 1824 - 1898) - politiķis
* Deivids Prauss (*David Prowse*, 1935 - ) - aktieris
* Maikls Redgreivs (*Michael Redgrave*, 1908 - 1985) - aktieris
* Roberts Sautijs (*Robert Southey*, 1774 - 1845) - dzejnieks
* Trikijs (*Tricky*, 1968 - ) - mūziķis
* Roberts Vaiats (*Robert Wyatt*, 1945 - ) - mūziķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Maiks Komrijs

**Maikls Viljams "Maiks" Komrijs** (; dzimis  Edmontonā, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 589 spēles Nacionālajā hokeja līgā, tajās gūstos 365 punktus. Kanādas hokeja izlases rindās kļuvis par 2003. gada Pasaules čempionu.

## Karjera
1999. gada NHL draftā viņu izraudzījās Edmontonas "Oilers" trešajā kārtā ar kopējo 91. kārtas numuru. "Oilers" sastāvā spēlēja no 2000. līdz 2003. gadam, kad tika aizmainīts uz Filadelfijas "Flyers", neilgu laiku nospēlēja arī Fīniksas "Coyotes" sastāvā. 2004.—2005. gada NHL lokauta laikā viņš spēlēja Zviedrijas Elitsērijas līgas kluba Farjestadas BK rindās, 10 spēlēs gūstot vienus vārtus un atdodot 6 rezultatīvas piespēles. Pēc tam atgriezās NHL, divas sezonas aizvadot "Coyotes" vienībā. 2006.—2007. gada sezonas laikā M. Komrijs pārgāja uz Otavas "Senators" (sasniedza Stenlija kausa izcīņas finālu, kurā viņa pārstāvētā vienība zaudēja Anahaimas "Ducks"), taču jau nākamajā sezonā pārstāvēja Ņujorkas "Islanders", kur aizvadīja pusotru sezonu, pēc tam atgriezās "Senators" rindās. 2009.—2010. gada sezonā viņš pārstāvēja "Oilers", savukārt 2010.—2011. gada sezonā — Pitsburgas "Penguins". 2012. gada februārī paziņojas par karjeras beigšanu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2002., 2003. un 2006. gada Pasaules čempionātos, 2003. gadā izcīnot zelta medaļas.

## Ārējās saites
Eds Jovanovskis

**Eds Jovanovskis** (, ; dzimis , Vindzora) ir bijušais maķedoniešu izcelsmes Kanādas hokejists, aizsargs. Karjeras laikā aizvadījis 1128 spēles Nacionālajā hokeja līgā, piecas reizes spēlējot līgas Visu Zvaigžņu spēlē. Kanādas hokeja izlases sastāvā kļuvis par 2002. gada olimpisko čempionu, izcīnījis divas pasaules čempionātu medaļas.

## Spēlētāja karjera
Līdz pat 1995. gadam Jovanovskis spēlēja Ontario hokeja līgas kluba Vinzoras "Spitfires" rindās. 1994. gada NHL draftā viņu ar kopējo 1. numuru izvēlējās Floridas "Panthers" vienību, un tās rindās Jovanovskis aizvadīja nākamās četras sezonas, līdz 1999. gada 17. janvārī tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks" vienību. "Canucks" rindās Jovanovskis spēlēja līdz 2005.—06. sezonas beigām, taču tad parakstīju piecu gadu līgumu ar Fīniksas "Coyotes" vienību. 2011. gada vasarā Jovanovskis atgriezās Floridas "Panthers" sastāvā, parakstot ar klubu četru gadu līgumu. 2012. gadā Jovanovskis kļuva par "Panthers" kapteini, taču jau 2014. gadā "Panthers" izpirka viņa līgumu un Jovanovskis noslēdza spēlētāja karjeru.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2002. gada Olimpiskajās spēlēs, tajās izcīnot zelta medaļu. Piedalījies arī 2004. gada Pasaules kausa izcīņā, kā arī 2005. un 2008. gada Pasaules čempionātā, abos izcīnot sudraba medaļas. Bija iecerēts, ka viņš varētu piedalīties arī 2006. gada Olimpiskajās spēlēs, bet īsi pirms tām viņš guva traumu, kas liedza viņa dalību turnīrā.

## Ārējās saites
Roberto Luongo

**Roberto Luongo** (; dzimis 1979. gada 4. aprīlī Monreālā) ir bijušais kanādiešu hokejists, vārtsargs, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 19 sezonas Nacionālās hokeja līgas klubos Floridas "Panthers", Vankūveras "Canucks" un Ņujorkas "Islanders". Kanādas izlases rindās kļuvis par divkārtēju olimpisko un divkārtēju pasaules čempionu.

## Spēlētāja karjera
Debiju NHL Luongo piedzīvoja 1999.—2000. gada sezonā, kad pēc 26 AHL nospēlētām spēlēm, 24 spēles aizvadīja Ņujorkas "Islanders" rindās. Nākamajā sezonā viņš spēlēja jau Floridas "Panthers" rindās. 2001. gada rudenī Luongo pagarināja līgumu ar "Panthers" uz nākamajiem četriem gadiem. 2004.—05. gada NHL sezonas lokauta laikā nespēlēja. "Panthers" rindās Luongo spēlēja līdz pat 2005.—06. gada sezonas beigām, kad kopā ar Lukāšu Krajīčeku tika aizmainīts uz Vankūveras "Canucks".

Luongo momentāli kļuva par "Canucks" pamatvārtsargu, 2008.—09., kā arī 2009.—10. gada sezonā pildot arī komandas kapteiņa funkcijas. 2010.—11. gada sezonā Luongo kopā ar "Canucks" sasniedza Stenlija kausa finālu, tajā gan piekāpjoties Bostonas "Bruins" vienībai. Tajā pašā sezonā Luongo ieguva arī Viljama Dženingsa balvu. 2013.—14. gada sezonas vidū Luongo tika aizmainīts uz Floridas "Panthers". "Panthers" rindās aizvadīja vairākas nākamās sezonas, līdz 2019. gada vasarā paziņoja par karjeras noslēgšanu.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 2006., 2010. un 2014. gada olimpiskajās spēlēs, 2010. un 2014. gadā kļūstot par Olimpisko čempionu. Spēlējis arī četros Pasaules čempionātos, 2003. un 2004. gadā izcīnot zelta medaļu, bet 2005. gadā izcīnot sudraba medaļu. Piedalījies arī 1998. un 1999. gada Pasaules U-20 jauniešu čempionātos, 1999. gadā izcīnot zelta medaļu.

## Ārējās saites
Stīvs Aizermens

**Stīvs Gregorijs Aizermens** (; dzimis  Kranbrūkā, Kanādā) ir bijušais kanādiešu hokejists, kurš spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā, trīskārtējs Stenlija kausa ieguvējs. Pašlaik (2022) Aizermens ir NHL kluba Detroitas "Red Wings" ģenerālmenedžeris.

## Spēlētāja karjera
NHL viņš no 1983. līdz 2006. gadam aizvadīja 23 sezonas un visas kopā ar Detroitas "Red Wings". Viņš bija komandas kapteinis sākot ar 1986. gadu līdz pat viņa aiziešanai no hokeja 2006. gadā. Kopā ar komandu 3 reizes (1997, 1998, 2002) izcīnījis Stenlija kausu. Kopā NHL viņš aizvadīja 1514 spēles, gūstot 692 vārtus un izdarot 1063 rezultatīvas piespēles, kopā nopelnot 1755 rezultativitātes punktus, tādējādi esot sestais visu laiku rezultatīvākais NHL spēlētājs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem uzbrucējiem.

Kanādas hokeja izlases sastāvā piedalījies 1983. gada Pasaules U-20 jauniešu čempionātā, izcīnot bronzas medaļu. 1984. gadā viņš kopā ar izlasi uzvarēja Kanādas kausā. Piedalījies arī 1996. gada Pasaules kausa izcīņā, kā arī . un . gada olimpiskajās spēlēs, 2002. gadā izcīnot zelta medaļu.

Savas karjeras laikā piedalījies 10 NHL visu zvaigžņu spēlēs. 1989. gadā viņš ieguva Lestera Pīrsona balvu, 1998. gadā — Kona Smita balvu, 2000. gadā — Franka Zelkes balvu, 2003. gadā — Billa Mastertona balvu, bet kā pēdējo 2006. gadā viņš izcīnīja Lestera Patrika balvu. Numuru, ar kuru viņš spēlēja (19), "iemūžināja" gan Kanādas izlase, gan Detroitas klubs. Tas nozīmē, ka nekad vairs neviens šajās komandās ar 19. numuru nespēlēs.

Nepanā, Kanādā, viņa vārdā nosaukta hokeja halle, kurā ir 3000 sēdvietu. Tajā spēlē CJHL klubs Nepanas "Raiders", kuras rindās vienu sezonu aizvadīja arī Aizermens.

## Ārējās saites
BK Ķeizarmežs

**BK Ķeizarmežs** bija Latvijas basketbola klubs no Rīgas, kas izveidots 2005. gadā ar nosaukumu "Falco/Ķeizarmežs", apvienojoties basketbola komandām "BJBS Ķeizarmežs" un "Falco". 2007. gadā "BK Ķeizarmežs" ieguva savu tagadējo nosaukumu. Iepriekš vairākkārt tika mainīts komandas nosaukums un atrašanās vieta: komandas mājvieta savulaik bijusi arī Iecava, Roja un Cēsis.  "Ķeizarmežs" tika izslēgts no Latvijas Basketbola līgas par finansiālo saistību neizpildīšanu.

## Izcīnītās vietas LBL čempionātā
thumb|Kluba iepriekšējais logo
* 1993 - 5. (kā *Investor EGO'91*)
* 1994 - 6. (kā *BK Lielupe*)
* 1995 - 7. (kā *BK Lielupe*)
* 1996 - 6. (kā *BK Stimorol*)
* 1997 - 6. (kā *B-FANS*)
* 1998 - 7. (kā *Olainfarm*)
* 1999 - 6. (kā *BK Roja*)
* 2000 - 5. (kā *BK Roja*)
* 2001 - 5. (kā *Zemessargs/Roja*)
* 2002 - 4. (kā *Zemessargs/Roja*)
* 2003 - 8. (kā *Klondaika/Zemessargs/Cēsis*)
* 2004 - 7. (kā *BK Klondaika*)
* 2005 - 7. (kā *BK Falco*)
* 2006 - 11. (kā *Falco/Ķeizarmežs*)
* 2007 - 8. (kā *Falco/Ķeizarmežs*)
* 2008 - ?
* 2009 - 8.
* 2010 - izslēgta

## Atsauces
Spars/Ventspils Augstskola

**"Spars/Ventspils Augstskola"** (arī **VeA/Spars**) ir Latvijas basketbola komanda no Ventspils, kurā apvienojušās Ventspils Augstskolas un "Ventspils Spars" sporta skolas komandas. Tā spēlē Nacionālās basketbola līgas Rietumu grupā (agrāk – LBL2 A vai B grupā). 

Komanda tika izveidota 2000. gadā kā "Ventspils Augstskola" un kopš tā laika tā ir BK Ventspils dublieru komanda jeb "fārmklubs".

Komandas galvenais treneris ir Matīss Graudiņš.

## Izcīnītās vietas LBL2 čempionātā
* 2000./2001. — 3.vieta
* 2001./2002. — 3.vieta
* 2002./2003. — 2.vieta
* 2003./2004. — 8.vieta
* 2004./2005. — 8.vieta
* 2005./2006. — 8.vieta
* 2006./2007. — **1.vieta**
* 2007./2008. — 2.vieta
* 2008./2009. — 8.vieta
* 2009./2010. — 3.vieta
* 2010./2011. — **1.vieta**
* 2011./2012. — 8.vieta
* 2012./2013. — 4.vieta
* 2013./2014. — **1.vieta**
* 2014./2015. — 4.vieta
* 2015./2016. — 9.vieta
* 2016./2017. — 13.vieta
* 2017./2018. — 8.vieta
* 2018./2019. — 7.vieta (ceturtdaļfināls)
* 2019./2020. — 5.vieta Rietumu grupā, *izslēgšanas spēles atceltas [[COVID-19 pandēmija Latvijā|COVID-19 pandēmijas]] dēļ*

## Izcīnītās vietas NBL

* 2020./2021. — 7. vieta Rietumu grupā, *izslēgšanas spēles atceltas [[COVID-19 pandēmija Latvijā|COVID-19 pandēmijas]] dēļ*
* 2021./2022. — 9. vieta Rietumu grupā
* 2022./2023. — 4. vieta
* 2023./2024. — ceturtdaļfināls, 3. vieta Rietumu grupā

## Atsauces


## Ārējās saites

* "Ventspils Spars" mājaslapas basketbola sadaļa 
* ''Eurobasket'' profils
Vidējā Zemes orbīta

**Vidējā Zemes orbīta** jeb **MEO** (no , reizēm saukta arī kā *ICO* - *Intermediate Circular Orbit*) ir orbīta, kas atrodas virs zemās Zemes orbītas (2000 km), bet zem ģeostacionārās orbītas (35 786 km). Orbitālais periods pavadoņiem ir no divām līdz 12 stundām.

Šīs orbītas visbiežāk izmanto globālās pavadoņu navigācijas sistēmas (GPS, GLONASS).

## Ārējās saites
LSPA/VEF

**VEF/LSPA** bija Latvijas basketbola klubs no Rīgas. Klubs tika izveidots 1998. gadā, bet līdz tam startēja ar "VEF" nosaukumu. No 2000. līdz 2005. gadam komanda spēlēja LBAL līgā, līdz nākamajā gadā iekļuva LBL, kur pavadīja 2 sezonas. 2007./2008. gada sezonā LSPA/VEF spēlē LBAL čempionātā.

## Izcīnītās vietas LBL čempionātā
* 1996 — 5. (kā *VEF*)
* 1997 — 9. (kā *VEF*)
* 1998 — 10. (kā *VEF*)
* 1999 — 9.
* 2000 — 7. (LBAL — 1.)
* 2001 — 13. (LBAL — 6.)
* 2002 — 9. (LBAL — 1.)
* 2003 — 9. (LBAL — 1.)
* 2004 — 11. (LBAL — 3.)
* 2005 — 10. (LBAL — 2.)
* 2006 — 12.
* 2007 — 16.
Thuraya

**Thuraya** () ir reģionāla mobilo sakaru pavadoņu sistēma, kas paredzēta galvenokārt Eiropai, Vidējiem Austrumiem un Āfrikai. Atšķirībā no globalajām sistēmām (Iridium, Globalstar), *Thuraya* nosedz tikai kādu noteiktu zemeslodes reģionu. Sistēma sastāv no trijiem ģeostacionārā. Sakaru nodrošināšana Tālajiem Austrumiem un Austrālijai paredzēta 2008. gada pirmajā ceturksnī, kad paredzēts iedarbināt *Thuraya 3*.

Kompānija *Thuraya* dibināta Apvienotajos Arābu Emirātos 1997. gadā.

## Pavadoņi
Visi *Thuraya* pavadoņi palaisti ar nesējraķeti Zeņit-3SL no peldošās platformas Odyssey Klusā okeāna.
* **Thuraya 1** — palaists .
* **Thuraya 2** — palaists .
* **Thuraya 3** — palaists  11:49 UTC.

Uz 2006. gadu Thuraya sistēmas lietotāju skaits bija 250 000.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājas lapa
Nāc man līdz

**"Nāc man līdz"** ir latviešu rokgrupas Linga 1994. gadā izdotais otrais albums. Lielāko daļu dziesmu tekstus ir sarakstījis grupas solists Gvido Linga, bet 3 no albuma dziesmām ir viņa brāļa Igora Lingas teksti. Albumā tika apkopotas visas 1990. gadu sākumā populārākās grupas dziesmas, no tām vispazīstamākās ir "Nāc dejot", "Spēle", "Krodziņš", "Signe melo" un "Šeit". Albuma tituldziesma "Nāc man līdz" 1994. gadā kļuva par pēdējo Mikrofona dziesmu aptaujas uzvarētāju. Lingas albums "Nāc man līdz" kļuva par vienu no populārākajiem 1990. gadu pirmās puses albumiem Latvijā.

## Dziesmu saraksts
# "Signe melo" - 4:06 (mūzika grupa "Linga"/vārdi Gvido Linga)
# "Lai tā paliek" - 3:47 ("Linga"/G.Linga)
# "Nāc man līdz" - 4:21 ("Linga"/G.Linga)
# "Psihopāts" - 2:43 ("Linga"/G.Linga)
# "Na na na" - 4:03 ("Linga")
# "Atdodies man" - 3:09 ("Linga"/G.Linga)
# "Nebrīnies" - 2:47 ("Linga"/G.Linga)
# "Spēle" - 3:15 ("Linga"/G.Linga, Igors Linga)
# "Why Try" - 4:47 ("Linga"/G.Linga)
# "Negribu lai" - 3:57 ("Linga"/G.Linga)
# "Šeit" - 2:50 ("Linga"/G.Linga)
# "Nāc dejot" - 2:52 ("Linga"/I.Linga)
# "Krodziņš" - 3:33 ("Linga"/I.Linga)
# "Pile" - 0:07 ("Linga")
Andris Piebalgs

**Andris Piebalgs** (dzimis  Valmierā) ir latviešu pedagogs, politiķis un diplomāts. Bijis Saeimas deputāts un ministrs, laikā no 2004. līdz 2014. gadam bija Eiropas Savienības komisārs no Latvijas. Partijas "Vienotība" biedrs, bijis partijas valdes priekšsēdētājs (2016—2017).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1957. gadā Valmierā. Mācījās Valmieras 11 varoņu komjauniešu vidusskolā, 1980. gadā absolvēja Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultāti. Pēc tam strādāja par pedagogu savā bijušajā skolā, bija tās direktora vietnieks un direktors. No 1988. gadā Piebalgs ieņēma dažādus amatus Tautas izglītības ministrijā.

## Politiskā darbība
Skolas laikā A. Piebalgs bija Valmieras 11 varoņu komjauniešu vidusskolas komjaunatnes organizācijas sekretārs. Iestājies PSKP, bija PSKP 19. Vissavienības konferences delegāts.

No 1990. līdz 1993. gadam A. Piebalgs Ivara Godmaņa Ministru padomē bija tautas izglītības ministrs, viens no "Latvijas Ceļa" dibinātājiem. No 1993. līdz 1994. gadam bija 5. Saeimas deputāts ("Latvijas Ceļš"), budžeta un finanšu komisijas priekšsēdētājs. No 1994. līdz 1995. gadam — finanšu ministrs Māra Gaiļa valdībā. Saasinoties banku krīzei, 1995. gada 19. maijā atkāpās no amata.

Pēc tam darbojās diplomātiskajā dienestā. A. Piebalgs bija Latvijas vēstnieks Igaunijā no 1995. līdz 1997. gadam un vēstnieks Eiropas Savienībā no 1998. līdz 2003. gadam. Pirmās Latvijas Eiropas komisāres Sandras Kalnietes biroja vadītājs.

No 2004. līdz 2010. gadam A. Piebalgs bija Eiropas Savienības enerģētikas komisārs, bet nākamajā Eiropas Komisijā no 2010. līdz 2014. gadam — Eiropas Savienības attīstības komisārs. 2007. gadā atzīts par Eiropas Gada cilvēku Latvijā.

2014. gadā beidzās A. Piebalga otrais Eiropas komisāra termiņš. Par nākamo komisāru no Latvijas kļuva Valdis Dombrovskis, bet A. Piebalgs iestājās partijā "Vienotība". 2016. gada jūnijā ievēlēts par partijas priekšsēdētāju, nomainot amatā Solvitu Āboltiņu. Šo amatu atstāja 2017. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
Smarty

***Smarty*** ir PHP tīmekļa šablonu sistēma, kas ļauj atdalīt PHP kā biznesa loģiku no HTML kā prezentācijas loģikas un uzģenerē tīmekļa lappuses kodu, aizvietojot *Smarty* atzīmes ar saturu.

## Koda piemērs
Tā kā Smarty atdala PHP no HTML, nepieciešami divi faili.

Pirmais ir Smarty šablona fails:

```html+smarty
<!DOCTYPE html PUBLIC "-//W3C//DTD XHTML 1.0 Strict//EN" "http://www.w3.org/TR/xhtml1/DTD/xhtml1-strict.dtd">
<html>
<head>
   <meta http-equiv="content-type" content="text/html; charset=utf-8" />
   <title>{$virsraksts}</title>
</head>

<body> {* Šis ir komentārs, kas neparādīsies HTML kodā *}

<p>{$kermenis}</p>

</body>
</html>
```


Otrais ir PHP koda fails:

```php
define('SMARTY_DIR', 'smarty-2.6.9/' );
require_once(SMARTY_DIR . 'Smarty.class.php');

$smarty = new Smarty;
$smarty->config_dir = SMARTY_DIR;
$smarty->template_dir = './tmpl';
$smarty->compile_dir = './tmpl/compile';
$smarty->compile_check = TRUE;
$smarty->debugging = FALSE;

$smarty->assign('virsraksts', 'Šis ir virsraksts.');
$smarty->assign('kermenis', 'Šis ir ķermenis.');

$smarty->display('index.tpl');
```


## Skatīt arī
* Satura pārvaldības sistēma

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Rihards Pīks

**Rihards Pīks** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas politiķis, bijušais kinorežisors un kino darbinieks. Šobrīd valdes loceklis partijā "Latvijas attīstībai".

## Politiskā darbība
Iesaistījās Atmodas kustībā, 1989. gadā bijis iekļauts izolējamo inteliģences pārstāvju sarakstā.
Bija kultūras ministrs Andra Šķēles 1. un 2. valdībā no Latvijas Zemnieku savienības, 7. un 8. Saeimas deputāts no Tautas partijas, ārlietu ministrs Induļa Emša Ministru kabinetā, no 2004. līdz 2009. gadam — Eiroparlamenta deputāts. Šobrīd pārstāv partiju Latvijas attīstībai, kurā ievēlēts par valdes locekli un vada darba grupu "Aizsardzība".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rihards Pīks, ziņas par deputātu Eiroparlamenta mājaslapā
* Rihards Pīks, biogrāfija Ārlietu ministrijas mājaslapā
Hildesheima

**Hildesheima** () ir pilsēta Vācijas centrālajā daļā Lejassaksijā uz dienvidaustrumiem no Hannoveres. Pilsēta ir nozīmīgs kultūras centrs ar daudzām atrakcijām.

## Vēsture
No 815. gada tā bija Hildesheimas bīskapijas galvaspilsēta. Bīskapija līdz pat 1803. gadam ietilpa Svētā Romas impērijā. Hildesheima bija Hanzas pilsēta. 1945. gada 22. martā Hildeshуima smagi cieta Sabiedroto uzlidojumā. Gāja bojā gandrīz viss vēsturiskais centrs. 1970. gados uzsāka atjaunot pilsētas vēsturisko centru, nojaucot neizteiksmīgo pēckara apbūvi un atjaunojot vēsturiskās ēkas. Pilsētas centrālais laukums tika atjaunots tikai 1984.—1990. gadā.

## Apskates objekti
Rātsnams celts 1268. gadā. Tas ir viena no vecākajiem rātsnamiem Vācijā. Uzlidojumos tikai daļēji cieta 9. gadsimtā celtā Hildesheimas katedrāle, kura iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Sarakstā iekļauta arī romāniskā Sv. Mihaila baznīca (*Michaeliskirche*), kura celta 11. gadsimtā. Tirgus laukumā atrodas pilsētas vēstures muzejs. Daļa no viduslaiku pilsētas mūra ir saglabājusies.

Sv. Andreja baznīca (*Andreaskirche*) celta no 1389. līdz 1504 gadam gotiskā stilā. Tornis ir 114 m augsts. Pilsētā ir daudz labi saglabājušos veco koka māju, piemēram, tirgus laukumā.

## Cilvēki
* Ādolfs Bertrams (*Adolf Bertram*, 1859—1945) — arhibīskaps
* Ludolfs fon Ceilens (*Ludolph van Ceulen*, 1540—1610) — matemātiķis
* Heinrihs II (*Heinrich II.*, 973/978—1024) — Svētās Romas impērijas ķeizars
* Ādolfs Hurvics (*Adolf Hurwitz*, 1859—1919) — matemātiķis
* Hanss Ādolfs Krebss (*Hans Adolf Krebs*, 1900—1981) — bioķīmiķis
* Diāna Krīgere (*Diane Kruger*, 1976) — aktrise
* Mikaels Šenkers (*Michael Schenker*, 1955) — mūziķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Bioma

[thumb|right|upright=1.2|Planēta [Zeme]]
**Bioma** jeb **bioms** (no  — 'dzīve, dzīvība') ir ģeogrāfiskās joslas daļa (saukta arī par **dabas zonu**) ar līdzīgiem klimatiskajiem apstākļiem, kā arī šajā reģionā sastopamo dzīvo organismu kopums. Dabas veidojumi un dabas īpašības, kurus cilvēki izmanto savām vajadzībām. Tā ir teritorija, kur nokrišņu daudzums un režīms, temperatūra, augājs un augsnes, kā arī fauna un citi vides komponenti ir līdzīgi. Biomas likumsakarīgi mainās virzienā no poliem uz ekvatoru, no okeāniem virzienā uz kontinentu iekšieni, palielinoties augstumam virs jūras līmeņa. Biomas var mainīties arī cilvēku darbības ietekmē. Uz sauszemes biomas ir izteiktākas nekā okeānā. Biomas tiek nosauktas atkarībā no tām raksturīgā augāja un citām ģeogrāfiskajām īpatnībām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hanss Ādolfs Krebss

thumb|Hanss Ādolfs Krebss
**Hanss Ādolfs Krebss** (*Hans Adolf Krebs*, dzimis  Hildeshaimā, miris  Oksfordā) bija vācu/britu ārsts un bioķīmiķis. 1953. gadā ieguva Nobela prēmijas fizioloģijā vai medicīnā par citronskābes cikla šūnās atklāšanu.

Dzimis Hildesheimā ārsta ģimenē. Studējis Getingenes Universitātē (1918—1923) vēlāk Hamburgas Universitātē ieguva doktora grādu. Strādāja par Otto Heinriha Varburga asistentu. Ebreju izcelsmes dēļ 1933. gadā emigrēja uz Apvienoto Karalisti, kur 1937. gadā atklāja citronskābes ciklu.

## Ārējās saites
Maska (datorzinātne)

**Maska** (datorzinātnē) ir neliels daudzums datu, kurus var izmantot kā šablonu, lai iegūtu informāciju no citiem datiem ar tādu pašu datu struktūru.
Maska var būt biti vienā baitā vai vairāki baiti.

Visbiežāk masku izmanto, lai uzzinātu noteiktu bitu stāvokli. To arī sauc par **bitmasku** (bitu maska). Piemēram, ja ir bitu rinda `10011101` un nepieciešams uzzināt piektā bita stāvokli, var izmantot bitmasku `00001000` un lietot <code>AND</code> operāciju. Tā kā `1 AND 1 = 1`, bet `0` citos gadījumos, tad var uzzināt, kāds ir 5. bits:
 `1001'''1'''101 AND 0000'''1'''000 = 0000'''1'''000`

Līdzīgi var uzstādīt piekto bitu, ar masku veicot <code>OR</code> operāciju.
Somijas administratīvais iedalījums

**[[Somija]]s administratīvo iedalījumu** veido **18 reģionu** () un **1 speciālais reģions** () (Olande jeb Ālandu Salas). Reģioni sīkāk iedalās **70 apakšreģionos**, savukārt speciālais reģions sīkāk iedalās **16 komūnās** ().

Pašreizējais Somijas administratīvais iedalījums pastāv kopš 2010. gada. No 1998. līdz 2009. gadam Somija administratīvi tika iedalīta 6 lēnēs ().

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Speciālais reģions

### Reģioni

#### Likvidētie reģioni

## Atsauces

## Skatīt arī
* Somijas lēnes
Pietālava

thumb|300px|Pietālavas novada teritorijas variācijas
**Pietālava** („zeme pie Tālavas”; ) ir hipotētisks nosaukums seno letgaļu pilsnovadam ar centru tagadējās Pitalovas (Abrenes) apvidū. Pēc vēsturnieka Edgara Andersona domām tas bija Tālavas pavalsts — Atzeles apvidus, kas robežojās ar Krieviju.

Andersons uzskata, ka 1782. gadā pirmo reizi rakstos pieminētās Pitalovas (*Пыталово*) nosaukums ir pārkrievots „Pietālavas” vārds. Arheoloģiskie izrakumumi liecina, ka tālaviešu dzīves areāls sniedzies tālāk par Izborskas cietoksni. 1938. gadā Jaunlatgales pilsētai piešķirtais Abrenes nosaukums ir cēlies no Tālavas dalīšanas līgumā pieminētās Abrenes () Adzeles zemē. Par tās atrašanās vietu senatnē nav precīzu ziņu.

Saskaņā ar 1920. gada 11. augustā parakstīto Latvijas—Krievijas miera līgumu Pleskavas guberņas Ostrovas apriņķa rietumu daļa ar Pitalovas dzelzceļa staciju nokļuva Latvijas Republikas sastāvā. 1938. gadā, diskutējot par Jaunlatgales pārsaukšanu, viens no ieteiktajiem nosaukumiem bija Pietālova, tomēr tas kopā ar Purnavu, Atzeli, Rītupi un Bērzeni tika noraidīti kā  „vēsturiskai patiesībai neatbilstoši” un 1938. gada 10. aprīlī pilsēta tika pārsaukta par Abreni, bet Jaunlatgales apriņķis — par Abrenes apriņķi. Otrā pasaules kara laikā 1944. gadā 23. augustā Abrenes pilsētu un sešus Abrenes apriņķa pagastus atdalīja no Latvijas.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas sākās starpvalstu sarunas par Latvijas un Krievijas valsts robežlīguma atjaunošanu, kas izsauca plašas diskusijas par 1944. gadā atdalītās teritorijas tiesisko statusu. Šajā laikā atsākās Pietālavas nosaukuma lietošana plašsaziņas līdzekļos. Pēc 2007. gada 27. marta Latvijas Republikas un Krievijas Federācijas robežlīguma parakstīšanas Pietālavas nosaukumu lieto retāk.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Abrene
* Latgale
Lotigola

**Lotigola** (; ) bija seno latgaļu valsts vai novads 12.—13. gadsimtā mūsdienu Latgales austrumu daļā. Iespējams bija Jersikas ķēniņvalsts daļa, kas kā ķēniņa Visvalža lēnis saglabāja grieķu ortodokso ticību pēc Jersikas (tekstos arī *Lettia*, *Лотыголa*) dalīšanas, vai arī izveidojās pēc Jersikas pēdējās dalīšanas 1239. gadā. Galvenais pārvaldes centrs atradās Mākoņkalna pilskalnā, kur Livonijas ordeņa brāļi uzcēla Volkenburgas pili, kurā valdīja komturs Teodorihs (*Theodoricus*).

1242. gadā pēc zaudētās Ledus kaujas Livonijas ordenis atsacījās no Latgales austrumu daļas Lotigolas, kuru tas īsi pirms tam bija ieguvis pēc ķēniņa Visvalža nāves kā viņam lēnī atstāto Jersikas valsts daļu. Pēc tam, kad Polockas kņaziste nokļuva Lietuvas dižkunigaitijas sastāvā, lietuvieši vairākus gadsimtus mēģināja iekarot arī visu Lotigolas teritoriju, kas bija viņu sabiedrotā cīņās pret Livonijas bīskapu 13. gadsimta sākumā.

Kopumā ir maz ziņu par šo teritoriju, kuras liela daļa atradusies tagadējās Baltkrievijas un Krievijas teritorijā. Livonijas krusta karu laikā Lotigolu ieguva Livonijas ordenis, kas to sadalīja Rēzeknes fogtiem pakļautajā ziemeļdaļā un Daugavpils komturiem pakļautajā dienviddaļā.

## Dokumenti

### Novgorodas hronikas ziņas (1242)
1242. gada vasarā, kā Novgorodas 1. laika grāmatā vēstīts, vācieši pēc sakāves Ledus kaujā atsacījās no pirms tam iekarotās Lotigolas (*Лотыголa*), kā arī no Pleskavas (*Пльсковъ*), Votzemes (*Водь*) un Lugas (*Лугa*). Tas visticamāk liecina, ka novgorodieši Lotigolas vārdā saukuši zemes uz dienvidiem no Abrenes.

### Gerdeņa atteikšanās no Lotigolas (1264)
Pēc Lietuvas dižkunigaiša Mindauga nogalināšanas 1264. gada 23. decembrī Polockas un Vitebskas kņazs Gerdenis Rīgā noslēdza līgumu ar Rīgas pilsētas rāti un Livonijas ordeņa mestru Konrādu fon Mandernu, kurā apņēmās atkāpties no Lotigolas zemes un nepretendēt uz to zemi, ko Polockas kņazs Konstantīns bija atdevis ordeņa mestram un brāļiem [..], kas pakļauti Rēznai (Mākoņkalna pilskalnam pie Rāznas ezera?). Savukārt Livonijas ordenis atteicās no pretenzijām uz Polockas zemi.

## Livonijas ordeņa pilis
[thumb|200px|Pirmās Lotigolas krustnešu pils — [Volkenbergas pils|Volkenburgas komtura zīmogs (ap 1271)]]
Lotigolā uzceltas šādas krustnešu pilis:
* 1236./1263. gadā Volkenburgas komtura pils Padebešu kalnā,
* 1277. gadā Daugavpils komturu pils Naujenē,
* 1285. gadā Rēzeknē,
* 1399. gadā Ludzā.

Papildus tam ir ziņas par arī Krāslavas (14. gs.) un Indricas (15. gs.) ordeņa pilīm, kuru paliekas līdz mūsdienām nav saglabājušās.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Latgale

## Ārējās saites
* Novgorodas pirmā laika grāmata (1233—1265) (senkrievu valodā)
* Par kņaza Gerdeņa līgumu ar Livonijas ordeni un Polockas zemes aktiem 13.—15. gadsimtā (krieviski)
Kvalitāte

**Kvalitāte** (, no *qualis* — 'kāds') jeb **kādība** ir produkta īpašību kopums, kas nosaka tā spēju apmierināt iepriekš noteiktas prasības.

Kvalitāte ir izstrādājuma vai pakalpojuma īpašību un raksturojumu kopums, kurš nosaka to spēju apmierināt noteiktas vai paredzamās vajadzības. Kvalitātes jēdziena sarežģītība slēpjas tā daudznozīmīgumā, respektīvi, kvalitātes jēdzienu var skatīt no filozofiskā, sociālā, ekonomiskā, tehniskā un cita redzes viedokļa. Konkurences cīņā kvalitāte kopā ar jaunievedumiem veido vienīgo, bet pašu iedarbīgāko ieroci. Tieši cīņa par patērētāju (bet pēdējo desmit gadu laikā arī cīņa par izeju tirgū vispār) piespiež ražotājus sacensties par savas produkcijas kvalitatīvo raksturojumu uzlabošanu. 

Starptautiskā standartizācijas Organizācija (ISO) kvalitāti definē šādi: objekta vai vienības raksturlielums, kas nosaka tā spēju atbilst noteiktajām un paredzamajām vajadzībām. (ISO-8402)

## Ārējās saites
Rietumsomija

**Rietumsomija** (, ) bija Somijas lēne no 1998. līdz 2009. gadam. Lēne robežojās ar Oulu, Austrumsomijas un Dienvidsomijas lēnēm, kā arī Botnijas līci.

2010. gada 1. janvārī lēne tika izformēta.

Rietumsomijas lēņa ainava|thumb|250px

## Atsauces

## Ārējās saites
Austrumsomija

**Austrumsomija** bija Somijas lēne no 1998. līdz 2009. gadam. Lēne robežojās ar Oulu, Rietumsomijas un Dienvidsomijas lēnēm, kā arī ar Krieviju. Lēnes administratīvais centrs bija Mikeli.

Kopš 2010. gada 1. janvāra visas lēnes tika izformētas. To vietā izveidoja reģionālās vadības aģentūru. Austrumsomijas lēne ieguva Austrumsomijas reģionālās vadības aģentūras nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

left|Austrumsomijas lēnes ainava|thumb|250px
Oulu (lēne)

**Oulu** (, ) bija Somijas lēne no 1775. līdz 2009. gadam. Lēne robežojās ar Lapzemi, Rietumsomijas un Austrumsomijas lēnēm, kā arī Botnijas līci un Krieviju.

2010. gada 1. janvārī lēne tika izformēta.

Oulu lēnes ainava|thumb|250px

## Atsauces

## Ārējās saites
Lapzeme (lēne)

Lapzemes lēnes ainava|thumb|250px
**Lapzemes lēne** (, ) jeb **Lapi (Laplandes) apgabals** bija Somijas lēne no 1938. līdz 2009. gadam. Rietumos robežojās ar Zviedriju, ziemeļos ar Norvēģiju, austrumos ar Krieviju, dienvidos ar Oulu lēni. 
Lapzemes galvenā pilsēta ir Rovaniemi, senākie pamatiedzīvotāji ir sāmi.

## Vēsture
Laplandes apgabalu nodibināja 1938. gadā Oulu apgabala ziemeļu daļā. Ziemas kara laikā Sarkanā armija iebruka Lapzemes austrumos, bet cieta sakāvi Sallas kaujās 1940. gada janvārī.   
Pēc Maskavas pamiera noslēgšanas 1944. gada 19. septembrī PSRS anektēja Petsamo un Sallas novadus.
Pēc pamiera noteikumiem Somijai bija jāpanāk vācu karaspēka atkāpšanās no savas teritorijas, kas noveda pie Lapzemes kara no 1944. gada septembra līdz 1945. gada aprīlim.

Pēc 2010. gada 1. janvārī Lapzeme lēni likvidēja un vēlāk pārveidoja par Lapzemes reģionu (*maakunta*) tajās pašās administratīvajās robežās.


Lappikoantzinakoprobintziak.png|Lapzemes lēnes vēsturiskās daļas ar ģerboņiem – Lapzeme, Vesterbotena (*Västerbotten*) un Oulu (Pohjanmā daļa)  
Finland Administrative map 1942 1944.png|Lapzemes lēne (*Lappi*) Otrā pasaules kara laikā (1942–1944)


## Atsauces

## Ārējās saites
Pasaules lielākās pilsētas pēc iedzīvotāju skaita

Šis ir pasaulē iedzīvotāju skaita ziņā lielāko pilsētu uzskaitījums, par pamatu ņemot pilsētas administratīvajās robežās esošo iedzīvotāju skaitu. Sarakstā uzskaitītas pašpārvaldes administratīvās vienības vai šādu administratīvo vienību grupas. Sarakstā nav norādīti tikai apdzīvotas vietas vai pilsētas intensīvi apbūves rajoni. Turklāt, jāievēro tas, ka administratīvā iedalījuma principi katrā valstī atšķiras un tādēļ pilsētas administratīvo robežu jēdziens nav viennozīmīgs. Norādītas arī veids, kā pilsēta definēta, aptuvena pilsētas platība. Uzrādītais iedzīvotāju skaits attiecas uz pašu pilsētu nevis visu aglomerāciju.

## Pilsētu rangs

## Atsauces
Dienvidsomija

**Dienvidsomija** () bija Somijas lēne no 1997. līdz 2010. gadam. Lēne robežojās ar Rietumsomiju, Austrumsomiju un Krieviju. Dienvidsomija atradās pie Somu līča.

2010. gada 1. janvārī lēne tika izformēta.
left|Dienvidsomijas lēņa ainava (Hemēnlinnas pievārte)|thumb|250px

## Ārējās saites

## Atsauces
Manheima

**Manheima** () ir pilsēta Vācijas rietumos, Bādenē-Virtembergā, pie Nekāras ietekas Reinā. Reinas upe atdala Manheimu no pretējā krastā esošās Ludvigshāfenes, kas atrodas Reinzemē-Pfalcā.

left|Manheimas pils (tagad universitāte)|thumb|250px
Pilsētai ir regulārs plānojums, tās centrā slejas milzīga 18. gadsimtā celta Pfalcas elektoru pils, kurā mūsdienās atrodas Manheimas Universitāte. Pilsētā dislocēts ievērojams daudzums ASV karaspēka. No lielām kompānijām, kuru galvenās mītnes atrodas Manheimā, var minēt smērvielu ražotāju *[[Fuchs Petrolub]]* un celtniecības kompāniju *[[Bilfinger Berger]]*.

Pilsēta pirmoreiz minēta 766. gada Loršas kodeksā. Tas bija neliels ciematiņš, līdz Pfalcas elektors Frīdrihs IV šeit 16. gadsimta beigās uzcēla pili. Trīsdesmitgadu kara laikā 1622. gadā pilsētu nopostīja Tillī karaspēks. 1720. gadā Manheima kļuva par Pfalcas galvaspilsētu. 18. gadsimtā Manheima bija slavena mūzikas pasaulē — šeit attīstījās t. s. Manheimas skola. 1885. gadā Kārlis Bencs Manheimā izgudroja un iedarbināja pasaulē pirmo automašīnu. Otrā pasaules kara laikā Manheima smagi cieta britu un ASV uzlidojumos.

## Cilvēki
Manheimā dzimuši:

* Frīdrihs Engelhorns (*Friedrich Engelhorn*, 1821-1902) - rūpnieks, BASF dibinātājs;
* Štefija Grāfa (*Steffi Graf*, 1969) — tenisiste;
* Paskāls Gross (*Pascal Groß*, 1991) — futbolists;
* Zeps Herbergers (*Sepp Herberger*, 1897—1977) — futbola treneris;
* Hermanis Millers (*Hermann Müller*, 1876—1931) — politiķis;
* Alberts Špērs (*Albert Speer*, 1905—1981) — arhitekts.

## Attēli

Blick von der Teufelsbrücke - panoramio.jpg|Skats no Velna tilta
Ma-lu.jpg|Pilsētas panorāma
Mannheim Wasserturm 20130901.jpg|Manheimas ūdenstornis, viens no pilsētas simboliem
Grupello-Pyramide - panoramio - Immanuel Giel.jpg|Tēlnieka Grupello skulptūras "Piramīda" augšdaļa Parādes laukumā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Manheima