open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lielie gubumākoņi

right|thumb|250px|Lielie gubumākoņi
**Lielie gubumākoņi** *Cumulus congestus* (Cu cong) ir spēcīgi vertikāli attīstīti mākoņi. Daži no tiem ir daļēji pārrauti, tie izskatās līdzīgi šķībiem torņiem. Mākoņu biezums 1,5—2 reizes pārsniedz to pamata biezumu. Mākoņa virsotne ir balta, bet pamats ir diezgan tumšs, pelēks. Mākoņa vidusdaļā tas pilnībā aizsedz Saules starus, neļaujot tiem nokļūt zem mākoņa. Mākoņa malas gan laiž cauri Saules starus. Nokrišņi krīt reti. Veidojas galvenokārt spēcīgas vertikālas gaisa plūsmas ietekmē. Lielo gubumākoņu attīstība vasarā noved pie gubu lietusmākoņu attīstības un intensīvu lietusgāžu izveidošanās. 

Šo mākoņu simbols ir 25px.
Gubu lietusmākoņi

right|thumb|260px|Gubu lietusmākoņi
**Gubu lietusmākoņi** *cumulonimbus* (Cb) ir balti mākoņi ar tumšu, dažreiz zilganu pamatu, kuri izskatās kā lieli kalni, kas pacēlušies augstu gaisā. Parasti tie ir atsevišķi mākoņi, bet dažreiz ir novērojami arī kā mākoņu masas ar virsotnēm. Visas debesis tie neaizsedz, parasti starp mākoņiem spīd saule. Pamata augstums ir 400—1000 m, vertikāli to augstums ir 3—4 km, bet tie var būt arī augstāki. Nokrišņi vienmēr ir gāzienveidīgi: vasarā izkrīt kā lielu lietus pilienu straujš lietus, dažreiz ar krusu, pavasarī un rudenī nokrišņi ir sniega un ledus graudu veidā. Ziemā krīt intensīvs sniegs, bieži vien tas ir slapjš sniegs. Bieži zibeņo. 
right|thumb|260px|Cumulonimbus capillatus incus
Mākoņi parasti veidojas Cu cong mākoņu attīstības rezultātā. Dažos gadījumos pēc šo mākoņu aiziešanas ir vērojama arī varavīksne.
Gubu vidējie mākoņi

right|thumb|280px|Gubu vidējie mākoņi
**Gubu vidējie mākoņi** *Cumulus mediocris* (Cu med) ir neliela izmēra kaudzes veida mākoņi ar plakanu pamatu un baltām virsotnēm, kuras pēc izskata līdzinās puķu kāpostiem. Šo mākoņu vertikālie izmēri ir apmēram vienādi ar horizontālajiem. Pamata augstums ir 800—1500 m. Tomēr to augstums var atšķirties atkarībā no gaisa mitruma un arī no Zemes virsas. Vertikāli šie mākoņi ir no 100 m līdz dažus kilometrus augsti. Tie veidojas temperatūras konvekcijas vai frontālās augšupejas rezultātā. Gubu vidējie mākoņi veidojas pēc Cu hum un pirms Cu cong mākoņiem. No Gubu vidējiem mākoņiem nokrišņu parasti nav. Vienīgie nokrišņi var būt īslaicīga pilināšana vai pavisam īslaicīga smidzināšana.
Augstie gubumākoņi

right|thumb|270px|Augstie gubumākoņi
**Augstie gubumākoņi** *Altocumulus* (Ac) ir tipiski siltās sezonas mākoņi. Tie izskatās kā mazas kaudzītes augstu debesīs. Tie pēc izmēra ir mazāki par parastajiem gubumākoņiem. Dažreiz šie mākoņi sasniedz lielu gubumākoņu stadiju. Tie atrodas 2400—6100 m augstumā. Augstie gubumākoņi parasti veidojas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī ja tuvojas aukstā fronte, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc augsto gubumākoņu esamība vasaras rītā bieži vien vēsta par to, ka drīz būs pērkona negaiss, lietusgāze vai arī kādas citas laikapstākļu izmaiņas. 
## Attēli

image:Wea00039 - Flickr - NOAA Photo Library.jpg
Image:Mackerelskylincolnshire.jpg
image:Virga 05.jpg|Altocumulus virga
Image:Markeral-Bold2-Color.jpg
Haralds Rīpalu

**Haralds Rīpalu** (; līdz 1938. gadam **Haralds Reibahs** ();  — ) bija Igaunijas armijas un vēlāk Igauņu leģiona virsnieks. Dzelzs krusta Bruņinieka krusta kavalieris.

## Biogrāfija

Dzimis Sanktpēterburgas guberņā zemnieka, muižas rentnieka ģimenē. Studējis Tartu Universitātē Juridiskajā fakultātē no 1932. līdz 1933. gadam, kad tika iesaukts Igaunijas armijā. Bijis igauņu studentu korporācijas *Sakala* biedrs. Obligāto militāro dienestu izgāja Valgā dislocētajā 3. atsevišķajā kājnieku bataljonā. Pēc tam palika virsdienestā. 1937. gadā pabeidza Virsnieku skolu iegūstot virsnieka pakāpi. Pēc tam dienēja pulkā Narvā.

1940. gadā janvārī, kā jaunākais leitnants, tika nosūtīts uz Tartu, kur izpildīja Kaitseliit jaunākā instruktora pienākumus. Līdz vasarai dienējis Tallinā, kur darbojās Igaunijas Kara ministrijā, bet vēlāk 2. kājnieku bataljonā Tartu. Pēc Igaunijas okupācijas, 1940. gada rudenī kļuva par jaunizveidotā 22. igauņu teritoriālā korpusa 192. divīzijas 232. strēlnieku pulka 2. bataljona vada komandieri. Sākotnēji pulks bija dislocēts Verskā, bet vēlāk Elvā. 1941. gada jūnija dezertēja no Sarkanās armijas.

Līdz 1942. gada martam bija karagūsteknis. Izgāja filtrāciju Pleskavā, Kēnigsbergā, Brandenburgā. Pēc tam tika atbrīvots un kļuva par vada, bet vēlāk par rotas, komandieri 36. policijas bataljonā. 1942. gada novembrī kļuva par šī bataljona komandieri. Piedalījies kaujās pie Staļingradas. 1942. gada 21. decembrī apbalvots ar Dzelzs krustu (II šķiras). Kopš 1943. gada Igauņu leģiona dienestā. Dienēja 3. Igauņu SS-brigādē, kura vēlāk pārtapa par 20. ieroču SS grenadieru divīziju. 1944. gada 8. martā apbalvots ar Dzelzs krustu (I šķiras).

1944. gada aprīlī kļuva par 45. ieroču SS grenadieru pulka komandieri. Par cīņām Narvas frontē 1944. gada 23. augustā apbalvots ar Dzelzs krusta Bruņinieka krustu. 1945. gada janvārī komandējot savu pulku Čehijā pārdzīvoja infarktu. Tika aiztransportēts no Čehijas uz lazareti. Tas viņu paglāba no izrēķināšanās no čehu puses, kura notika nedaudz vēlāk, ar igauņu leģionāriem. 1945. gadā Berlīnē tika ievēlēts par Igaunijas Brīvības Savienības vadītāju. 1945. gada maijā Dānijā, kur bija dislocēts igauņu 20. ieroču SS grenadieru divīzijas rezerves bataljons, krita britu gūstā.

Pēc kara dzīvoja Vācijā. 1948. gadā emigrēja uz Apvienoto Karalisti, kur pavadīja savu atlikušo dzīves daļu. 1961. gadā, 49 gadu vecumā, Haralds Rīpalu mira Rietumjorkšīrā.

## Atsauces
2009. gada Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm

**2009. gada [[Eiropas čempionāts basketbolā sievietēm]]** (*EuroBasket Women 2009*) bija 32. kontinenta čempionāts, kas norisinājās Latvijā 2009. gadā no 7. līdz 20. jūnijam. Čempionāts tika rīkots trijās Latvijas pilsētās. Pirmās kārtas spēles norisinājās Liepājā un Valmierā, bet tālākās spēles norisinājās Rīgā, "Arēna Rīga". Ceturtdaļfināla spēli starp Latviju un Krieviju klātienē vēroja 8713 skatītāji, kas ir jauns Eiropas čempionāta basketbolā sievietēm apmeklējuma rekords.

Eiropas čempionātā piedalījās 16 Eiropas sieviešu basketbola valstsvienības.

## Arēnas
thumb|250px|Eiropas čempionāta talismans
[thumb|250px|[Arēna Rīga]]
thumb|250px|

## Komandas
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  (rīkotājvalsts)
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

## Otrā kārta

### E grupa

### F grupa

## Izslēgšanas turnīrs
### Klasifikācija

#### Par 5.—8. vietu

### Ceturtdaļfināli

### Pusfināli

### Fināli

#### Fināls

## Vietu sadalījums

### Pasaules čempionāta kvalifikācija
2010. gada Pasaules čempionātam basketbolā sievietēm, kurš notiks Čehijā, kvalificējās sekojošas Eiropas komandas:
* 
* 
* 
* 
* 
*  (kā rīkotājvalsts)

## Skatīt arī
* Eiropas čempionāts basketbolā 2009
* Latvijas sieviešu basketbola izlase 2009. gada Eiropas čempionātā

## Atsauces

## Ārējās saites
* Čempionāta oficiālā mājaslapa , 
* ''Todor66'' profils
Lietusgāze

right|thumb|300px|Lietusgāze
**Lietusgāze** ir ļoti stiprs lietus, kas parasti ilgst neilgu laiku, bet izkrīt diezgan daudz nokrišņu. Bieži vien lietusgāze krīt no lieliem gubu lietusmākoņiem. Lietusgāze strauji sākas un strauji beidzas. Tās laikā dažreiz var arī zibeņot. Gadās arī, ka izkrīt krusa. 

Novērojumi rāda, ka jo intensīvāka ir lietusgāze, jo tā ir īsāka. Bieži vien ir vērojamas lietusgāzes, kuras ilgst 1,5—3 minūtes, bet šajā laikā izkrīt aptuveni 3—6 mm nokrišņu (1-3 mm/min). 

Pastāv formula, pēc kuras var aprēķināt, ar kādu ātrumu krīt lietus pilieni. Pilieniem ar rādiusu 0,001 līdz 0,2 mm formula ir

: V = 1,26 \cdot 106 R^2 cm/s

Lielākiem pilieniem, kuru rādiuss ir lielāks par 0,5 mm, ātruma atkarība no rādiusa ir aprēķināma pēc šādas formulas:

:V = 1344 \cdot \sqrt{R}cm/s,

kur *V* - pilienu krišanas ātrums (cm/s), bet *R* — pilienu rādiuss.
Džordžs Kannings

**Džordžs Kannings** (; dzimis , miris ) bija britu politiķis no toriju partijas liberālā spārna. No 1807. gada marta līdz 1809. gada oktobrim bija Lielbritānijas ārlietu ministrs Napoleona karu laikā. Viens no Svētās savienības pretiniekiem. Mūža nogalē kļuva par valsts premjerministru un mira amatā esot.

Dzimis Londonā neveiksmīga vīna tirgotāja un aktrises ģimenē. Kanninga izglītošanu uzņēmās puiša tēvocis - bagāts tirgotājs. Džordžs Kannings mācījās Ītonā un Oksfordas Universitātē, kur iepazinās ar nākamo premjerministru no toriju partijas Robertu Dženkinsonu.

Kanninga tēvocis bija no vigu partijas, tāpēc viņš iepazīstināja Džordžu Kanningu ar vigu līderiem Čārlzu Džeimsu Foksu, Edmundu Bērku un Ričardu Brinsliju Šeridanu. Tomēr, redzot Franču revolūcijas notikumus, Kannings pameta vigus un pieslējās torijiem. 1793. gada viņš ar Viljama Pita Jaunākā atbalstu tika ievēlēts parlamentā no tipiska panīkušā miesta, un ātri kļuva par vienu no toriju līderiem savas daiļrunības dēļ. Kannings bija viens no pirmajiem politiķiem, kurš izvērsa aktīvas priekšvēlēšanu kampaņas.

1795. gadā ieņēma pirmo valdības amatu - kļuva par Ārlietu ministra palīgu (*Under Secretary of State for Foreign Affairs*). 1809. gada septembrī, būdams ārlietu ministrs, Kannings izcīnīja divkauju ar Lielbritānijas Kara un koloniju ministru Robertu Stjuartu un tika ievainots.

## Ārējās saites
Spalvmākoņi

right|thumb|250px|Spalvmākoņi
**Spalvmākoņi** *Cirrus* (Ci) ir plāni, spalvām līdzīgi baltas krāsas mākoņi. Tie bieži vien izskatās arī kā garas, diegiem līdzīgas līnijas, kuras tuvāk horizontam krustojas (saiet) kopā. Spalvmākoņi atrodas 7—10 km augstumā virs zemes, bet tropu joslā tie var atrasties pat 18 km augstu. Krēslas laikā tieši spalvmākoņus vēl ilgi apspīd Saules stari, naktī mākoņi liekas biezāki. Cauri šiem mākoņiem brīvi tiek Saules stari, kā arī Mēness un zvaigžņu gaisma. No spalvmākoņiem nav nokrišņu, bet ja tādi tomēr ir, tie iztvaiko, vēl nenokļuvuši līdz zemei. Spalvmākoņiem reti ir ēna.
right|250px
Šķiedrveidīgie spalvmākoņi

right|thumb|250px|Šķiedrveidīgie spalvmākoņi
**Šķiedrveidīgie spalvmākoņi** (, *Ci fib*) ir garas, baltas, dažreiz gandrīz taisnas, diegiem līdzīgas spalvmākoņu līnijas, kuras var būt gan paralēlas, gan haotiskas. Agrāk dēvēti par *Cirrus filosus (Ci fil)*. Parasti tie sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka tie ir gari un neaizsedz visas debesis. Biežāk šķiedrveidīgie spalvmākoņi ir vērojami labos laikapstākļos, kā arī pirms siltās frontes tuvošanās. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Arktiskajos platumos šie mākoņi ļoti zemās temperatūrās var izplatīties pa zemes virsu. Mākoņu biezums var ļoti atšķirties — no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Mākoņi ir caurspīdīgi, cauri tiem viegli tiek Saules, Mēness un zvaigžņu gaisma, dažreiz cauri tiem var redzēt arī zilas debesis. Dienā tie tikpat kā nesamazina apgaismojumu, ir tikpat gaišs, cik būtu, ja mākoņu nebūtu. Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, kuri var lēni krist lejup, bet vienmēr tie iztvaiko lielā augstumā, nesasniedzot zemes virsu un izveidojot vien nokrišņu joslas (virgu). 

Retos gadījumos pie zemām gaisa temperatūrām ledus kristāliņi rodas arī atmosfēras apakšējos slāņos, bet krītot lejup, tie nedod izmērāmu nokrišņu daudzumu — meteostacijas tad uzrāda tikai nokrišņu pēdas. Šķiedrveidīgo spalvmākoņu veidošanās notiek gaisa atdzišanas rezultātā augšupejošas gaismas plūsmas laikā. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Mazie kristāliņi krīt ļoti lēni un var tikt pārnesti uz vēl lielāku augstumu augšupejošas gaisa plūsmas dēļ. Vakarā, pēc Saules rieta, spalvmākoņi vēl ilgi paliek apgaismoti, sākumā tie izskatās sudrabaini, vēlāk zelta, bet pēc tam sarkanā krāsā. Pēc tam spalvmākoņi pamazām kļūst pelēki un izskatās biezāki. No rīta, pirms saullēkta tos pašus pirmos apgaismo Saules stari.

## Literatūra
K. Ozola, A. Zirnītis. Meteoroloģija. R:, LVI, 1958, 229. lpp.
Krietnais kareivis Šveiks

***Krietnais kareivis Šveiks*** ir Jaroslava Hašeka satīriskā romāna saīsinātais nosaukums. Pēc Hašeka nāves grāmatu ilustrēja Jozefs Lada un Georgs Gross. Sākotnējais nosaukums čehu valodā bija *Osudy dobrého vojáka Švejka za světové války*, burtiski  *Krietnā kareivja Šveika dēkas pasaules karā*.

Hašeks sākotnēji bija paredzējis Šveika piedzīvojumus aprakstīt sešās grāmatās, bet pabeidza tikai četras, kas vēlāk tika apvienotas vienā grāmatā. Viņš mira no tuberkulozes 1923. gadā.

Latviešu valoda bija trešā pasaulē, kurā šis Hašeka romāns 20. gadsimta divdesmito gadu nogalē iztulkots pilnībā. Kopumā *Šveiks* latviski tulkots sešas, izdots deviņas reizes un astoņas reizes uzvests uz teātra skatuves.

## Tematika
thumb|Jozefa Ladas ilustrācija
Romāna darbība notiek Pirmā pasaules kara laikā Austroungārijā, daudznāciju impērijā, kurā starp tautām ir uzkrājusies spriedze. Karā bojā gāja 15 miljoni cilvēku, no tiem miljons Austroungārijas karavīru. Jaroslavs Hašeks šajā konfliktā pats piedalījās un šos notikumus attēloja *Krietnajā kareivī Šveikā*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augstie slāņmākoņi

thumb|250px|Augstie slāņmākoņi.

**Augstie slāņmākoņi** *Altostratus* (As) ir vienlaidu pelēkas krāsas blīvs mākoņu slānis, caur kuru tiek maz Saules staru. Vietām mākoņu slānis ir tumšāks, vietām gaišāks. Praktiski nemaz nav vietu, kur nebūtu mākoņu. Saule tiem cauri nespīd, bet tās atrašanās vietu var aptuveni pateikt pēc izplūduša gaiša laukuma atrašanās vietas. Veidojas 3—5 km augstumā. Tie gandrīz vienmēr nomaina spalvu slāņmākoņus. Visbiežāk *Altostratus* mākoņi veidojas, nolaižoties un kļūstot blīvākiem spalvu slāņmākoņiem. Mākoņi sastāv no maziem ūdens pilieniem, bet to virsotnes dažkārt var sastāvēt arī no ledus kristāliņiem. Šajā gadījumā ledus kristāli, krītot lejup mākoņa vidusdaļā, darbojas kā kondensācijas centri un sāk veidoties nokrišņi. Bet vidējos un dienvidu platumos nokrišņi parasti nesasniedz zemi, jo iztvaiko, krītot lejup. Ziemā no šiem mākoņiem krīt sniegs.
Viļņotie slāņmākoņi

**Viļņotie slāņmākoņi** *Stratus undulatus* (St und) ir vienlaidu pelēks vai dzeltenpelēks mākoņu slānis, uz kura pamata var izšķirt vāji izteiktus viļņus. Šie viļņi to lielā garuma un zemā izvietojuma dēļ pamanāmi tikai pēc pareizas tumšo un gaišo vietu secības mākonī. Pamata augstums ir 200—700 m. Saule un Mēness nespīd cauri šiem mākoņiem. Mākoņi sastāv no ūdens pilieniem. No St iespējami nokrišņi smidzeņa vai mazu sniega graudu veidā, kuri krietni pasliktina redzamību. Mākoņi veidojas galvenokārt siltā gaisa atdzišanas dēļ, kad tas kustas virs aukstā gaisa masas. Liela nozīme mākoņu veidošanai ir temperatūras inversijai, kurai vajadzētu būt nelielā augstumā virs Zemes virsas.
Alens

**Alens** var būt:

* Alens (personvārds), Latvijas vārdadienu kalendārā 27. augustā iekļauts vārds

## Cilvēks ar šādu vārdu
* Alens Ginsbergs
* Alens Kempbels Vaits

## Skatīt arī
* Allens
Plakanie gubumākoņi

right|thumb|265px|Cu hum mākoņi ar Cu cong mākoņiem pie horizonta
**Plakanie gubumākoņi** ( (Cu hum)) ir pa visām debesīm izmētāti gubumākoņi ar diezgan stingru pamatu, bet tie ir ļoti maz attīstīti vertikālā virzienā. Tie atrodas 500—1000 m augstumā virs zemes. Galvenokārt novērojami vasarā. Parasti tie rodas no rīta, savu maksimālo attīstību sasniedz pirms dienas vidus, bet ap vakaru tie izklīst, pārejot jau par gubu slāņmākoņiem. Mērenajos platumos ziemā šie mākoņi ir ļoti reti. Cu hum esamība debesīs norāda uz to, ka būs labs laiks, tāpēc tos sauc arī par "labā laika mākoņiem". 
right|thumb|200px|Plakanie gubumākoņi
Gubu pārslveidīgie mākoņi

right|thumb|250px|Gubu pārslveidīgie mākoņi
**Gubu pārslveidīgie mākoņi** *Altocumulus floccus* (Ac fl) ir balti, pa malām saplēsti mākoņi, kuri ātri maina savu formu. Veidojas 2—6 km augstumā gaisa konvektīvās kustības dēļ. Nokrišņi var būt vienīgi kā daži pilieni vai sniegpārslas. Atšķirībā no gubu spalvmākoņiem, tiem var būt tumšs pamats, kurš parasti sastāv no ūdens pilieniem. Gubu pārslveidīgie mākoņi parasti rodas silto gaisa masu pacelšanās dēļ, kā arī pirms aukstās frontes tuvošanās, kura paceļ silto gaisu uz augšu. Tāpēc šo mākoņu esamība debesīs norāda uz to, ka drīz būs lietusgāze vai pērkona negaiss.
Indijas emblēma

**Indijas Republikas emblēma** attēlo Ašokas kolonnas kapiteli četru ar mugurām kopā sēdošu lauvu veidolā. Imperators Ašoka Lielais uzstādīja kolonnu vietā, kur Buda Gautama pirmoreiz vēstīja dharmu un kur tika nodibināta lielākā budistu sangha.

Šī skulptūra 1950. g. 26. janvārī tika pasludināta par Indijas nacionālo emblēmu un tiek izmantota kā heraldiskais simbols.

thumb|left|Skulptūras oriģināls Sarnathas muzejā.
Skulptūra attēlo uz apaļa abaka sēdošus četrus lauvas, kas simbolizē nāciju, kas ir "vīrišķīga drošsirdībā, stipra miesīgi, saprātīga padomos un iedveš bailes ienaidniekos". Abaks ir rotāts ar četras debespuses simbolizējošiem dzīvniekie: lauva — ziemeļi, zilonis — austrumi, zirgs — dienvidi un vērsis — rietumi (emblēmā redzami ir zirgs un zilonis). Abaks balstās uz dzīvības avotu simbolizējoša atvērta lotosa zieda.

Emblēmā zem abaka novietota devanāgarī rakstīta devīze सत्यमेव जयते (Vien taisnība triumfē), kas ir citāts no Vēdām.
Slāņmākoņi

right|thumb|250px|Slāņmākoņi
**Slāņmākoņi** *Stratus* (St) — vienveidīgu, bālu, zemu mākoņu slānis, kurš aizsedz visas debesis un caur to netiek Saules stari. Šie mākoņi attīstās horizontālā virzienā. To krāsa var būt gaiši pelēka vai tumši pelēka. Ja virs St mākoņiem nav nekādu citu mākoņu, tiem cauri var spīdēt Saule, dažreiz pat diezgan spoži. Pie slāņmākoņiem pieder arī migla, tāpēc var teikt, ka tie var veidoties pat pie pašas zemes. Parasti St nokrišņus nedod, ja vien nav kādu citu mākoņu, no kuriem krīt nokrišņi, bet tie var izraisīt smidzinošu lietu. Nokrišņi krīt no lietus slāņmākoņiem (Nimbostratus, Ns). Augstāk debesīs atrodas Altostratus un Cirrostratus. Slāņmākoņu pamata augstums var būt no 100 līdz 700 m, biezums 200—800 m.
right|200px

## Ārējās saites
Igors Šiškins

**Igors Šiškins** (dzimis ) ir bijušās biedrības "Gustava Celmiņa centrs" agrākais vadītājs. Deviņdesmitajos gados darbojās Pērkonkrusta organizācijā. Viens no notiesātajiem par Uzvaras pieminekļa spridzināšanu Uzvaras parkā 1997. gada jūnijā, kā arī citām spridzināšanām.

## Biogrāfija

Dzimis Rēzeknē. Tēvs bijis krievs, bet māte latviete. Pats Šiškins sevi uzskata par latvieti, jo tēvs no mātes šķīries, kad viņš vēl bija mazs, un vide, kurā viņš uzaudzis, bijusi latviska. 1975. gadā absolvējis 19. Profesionāli tehnisko celtnieku vidusskolu, kurā ieguva vidējo profesionālo izglītību. Latvijas PSR laikā strādājis par šoferi, atslēdznieku, akmeņkali. Deviņdesmito gadu sākumā iesaistījās kustībā, kura uzskatīja sevi par pirmskara Pērkonkrusta tradīciju un ideoloģijas turpinātāju. Bija saistīts ar padomju Uzvaras pieminekļa spridzināšanu Uzvaras parkā Rīgā 1997. gada naktī no 5. uz 6. jūniju.

1998. gada janvārī Satversmes aizsardzības birojs izsludināja Igora Šiškina un citu "Pērkonkrusta" biedru meklēšanu. Tā paša gada aprīlī Šiškins tika aizturēts. Pēc aizturēšanas tika tiesāts un izcieta cietumsodu. 2001. gada 16. janvārī kā pēdējais no notiesātajiem pērkoņkrustiešiem tika atbrīvots tiesas zālē, kad Augstākā tiesa nolēma samazināt Rīgas apgabaltiesas uzlikto cietumsodu. Organizācijas "Pērkonkrusts" darbība tika aizliegta. 2006. gada 9. Saeimas vēlēšanās Šiškins kandidēja no Tēvzemes savienības saraksta, tomēr netika ievēlēts. 2007. gadā nodibināja biedrību "Gustava Celmiņa centrs" jeb saīsināti GCC, kura turpinot Pērkonkrusta tradīcijas. 2013. gadā Šiškins tika tiesāts par sprāgstvielu un ieroču glabāšanu. Šī procesa rezultātā 2014. gadā tika izbeigta biedrības "Gustava Celmiņa centrs" darbība. Pēdējos gados bijis pazīstams arī ar svastikas un tās stilizāciju demonstrēšanu publiskos pasākumos.

## Piezīmes un atsauces
Harijs Džads

**Harijs Džads** dzimis  Čelmsfordā, Anglijā, ir bundzinieks britu pop roka / pop panka grupā McFly. Kopā ar viņu grupā spēlē Toms Flečers, Dagijs Pointers un Denijs Džonss. McFly kļuva slaveni visā pasaulē 2004. gadā, ar savu debijas albumu *Room on the 3rd Floor*.

Džads ir bundzinieks un dziesmu līdzautors grupā McFly. Džads arī spēlē trompeti un klavieres. Viņš ir arī iedziedājis fona vokālu dažās McFly dziesmās, kā arī dažreiz iepriecina publiku izpildot Enrikes Iglesiesa dziesmu "Hero"

McFly slavas pirmsākumos, Harijs bija viens no grupas klusākajiem dalībniekiem, reti runājot intervijās. Tagad viņš ir viens no grupas galvenajiem runātājiem, un viņš nebaidās izrādīt visas savas rakstura īpašības.

## Televīzijas un filmu pieredze
2005. gada Janvārī, McFly bija viesmākslinieki britu TV seriāla *Casualty* sērijā. 2006. gadā grupa atveidoja paši sevi jauniešu komēdijā *Just My Luck*. Harijs kopā ar saviem grupas biedriem ir piedalījies daudzos dažādos britu TV šovos.

Harijs arī piedalījies grupas Busted klipa uzņemšanā, kur viņš spēlēja bungas.
Lēcveidīgie mākoņi

right|thumb|250px|Lēcveidīgs mākonis
**Lēcveidīgie mākoņi** jeb lentikulārie mākoņi ir mākoņi, kuri veidojas starp diviem gaisa slāņiem. Šie mākoņi nekur nekustas, lai cik stiprs nebūtu vējš. Gaisa plūsma, kura plūst gar zemes virsu, apiet šķēršļus un veidojas gaisa viļņi. Parasti šie mākoņi redzami no vējainās kalnu grēdu puses, kā arī virs atsevišķām kalnu virsotnēm 2—15 km augstumā. 

Viļņveida plūsmās notiek nepārtraukts ūdens tvaiku kondensācijas process (kad tiek sasniegts rasas punkta augstums) un iztvaikošana (lejupejošās gaisa plūsmas gadījumā). Tāpēc mākoņi nemaina savu atrašanās vietu debesīs, bet stāv tajās, it kā tie tur būtu pielīmēti. 

thumb|right|250px
thumb|right|250px|Lēcveida mākonis, novērots pie Tukuma
Lēcveidīgo mākoņu parādīšanās nozīmē, ka atmosfērā ir spēcīgas horizontālas gaisa plūsmas, kuras veido viļņus virs kalniem, kā arī, ka gaisā ir pietiekami daudz mitruma. Tas saistīts ar atmosfēras frontes tuvošanos un ar enerģisku gaisa pārnesi no attālajiem rajoniem. 

## Ārējās saites
* Piczo.com plaša attēlu galerija
Lauka hokejs

**Lauka hokejs** ir komandu sporta veids, kur komandas spēlētāji mēģina trāpīt vārtos sitot, stumjot vai viegli uzsitot bumbu ar hokeja nūju pretinieka vārtos. Tā vienkāršais nosaukums ir **hokejs**, un tas ir plaši izmantots nosaukums vairākās valstīs. Nosaukums *lauka hokejs* tiek izmantots valstīs, kur vārds *hokejs* tiek lietots cita veida hokeja apzīmēšanai, kā ledus hokejs vai ielu hokejs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Perlamutra mākoņi

thumb|250px|Perlemutra mākoņi Norvēģijā
thumb|225px|right|Perlamutra mākoņi
thumb|225px|II tipa perlamutra mākoņi (sastāv no ūdens pilieniem)
**Perlamutra mākoņi** jeb **polārie stratosfēras mākoņi** ir mākoņi, kas veidojas ļoti lielā augstumā virs Zemes (20—30 km) un sastāv no ledus kristāliņiem vai ļoti aukstiem ūdens pilieniem. Tie ir plāni un tiem viegli tiek cauri Saules, Mēness un zvaigžņu gaisma. Šos mākoņus var novērot ļoti reti, parasti 55—60° platumos pēc saulrieta un pirms saullēkta. Dienā spožās gaismas dēļ tie nav redzami.

## Ārējās saites
* Perlamutra mākoņi Murmanskā 2008. gada 29. janvārī
* Perlamutra mākoņi Murmanskā 2008. gada 29. janvārī 
* Perlamutra mākoņi Murmanskā 2008. gada 29. janvārī
* Perlamutra mākoņi Murmanskā 2008. gada 29. janvārī
* Perlamutra mākoņi Murmanskā 2008. gada 29. janvārī 
* Meteoros.de
* Nacreous clouds
Īssejas lāči

**Ziemeļamerikas īssejas lāči** jeb **īssejas lāči**, jeb **buldoglāči** (*Arctodus*) ir lāču dzimtas (*Ursidae*) izmirusi ģints. Īssejas lāči apdzīvoja Ziemeļamerikas teritoriju pleistocēnā. Zinātnieki uzskata, ka īssejas lāči bija izteikti plēsīgi, kas pārtika tikai no gaļas. 

Īssejas lāčus raksturo īss, plats purns, kas to galvas padara līdzīgākas lauvām nekā mūsdienu lāčiem. Tiem bija gari, smalki veidoti kauli, un tie varēja skriet ar ātrumu 50 km/st. Īssejas lāču ģints pārstāvji bija vieni no lielākajiem pleistocēna plēsējiem, toties milzu īssejas lācis (*Arctodus simus*) bija un ir visu laiku vislielākais uz sauszemes dzīvojošais plēsējs, zinātnieki uzskata, ka īssejas lāči izmantoja savu lielo augumu, lai atņemtu medījumu pleistocēna briesmīgajiem vilkiem, zobenzobu tīģriem un citiem plēsējiem. Ar saviem spēcīgajiem žokļiem tas varēja apēst ne tikai gaļu, bet arī sagrauzt upura kaulus. Ir uzskats, ka īssejas lāči izmira tādēļ, ka izmira lielie medījamie dzīvnieki. Atšķirībā no citiem lāčiem tie nespēja adaptēties un kļūt par visēdājiem. Mūsdienās vistuvākais, dzīvojošais radinieks īssejas lāčiem ir briļļainais lācis (*Tremarctos ornatus*), kas dzīvo Dienvidamerikā.

## Sistemātika
* † ģints **Ziemeļamerikas īssejas lāči** (*Arctodus*)
** † suga Īssejas lācis (*Arctodus pristinus*)
** † suga Milzu īssejas lācis (*Arctodus simus*)

## Atsauces
Entonijs Kīdiss

**Entonijs Kīdiss** (, ; dzimis ) ir amerikāņu mūziķis, aktieris, pazīstams kā grupas *[[Red Hot Chili Peppers]]* solists. Mūziķis uzauga Grandrepidsas pilsētā ASV, bet 11 gadu vecumā kopā ar tēvu pārcēlās uz Losandželosu. Neilgi pēc vidusskolas pamešanas Kīdiss ar draugiem Flī, Džeku Aironsu un Hilelu Slovāku nodibināja *Red Hot Chili Peppers*.

## Personīgā dzīve
Kīdisa vectēva (no tēva puses) ģimene 1900. gadu sākumā izceļoja no Lietuvas.
Klints Īstvuds

**Klints Īstvuds** (; dzimis  Sanfrancisko, Kalifornijā, ASV) ir amerikāņu kinoaktieris, kinorežisors, producents un komponists. 10 reizes izvirzīts apbalvošanai ar Amerikas Kinoakadēmijas balvu, no kurām četras reizes to ieguvis — divreiz kā labākais režisors un divreiz kā labākās filmas producents — par filmām "Nepiedots" (1992) un "Miljons dolāru mazulīte" (2004). Ieguvis arī Zelta globusa balvu par šīm divām filmām, kā arī par filmu "Putns" (*Bird*, 1988). Īstvuds 2000. gadā saņēmis Venēcijas kinofestivāla balvu par mūža ieguldījumu.

## Aktiera karjera
Īstvuds uzsāka savu aktiera karjeru 1954. gadā. Sākumā viņa lomas bija nelielas, bet pēc dažiem gadiem viņš saņēma lomu TV vesterna seriālā *Rawhide* (1959–1965), kas veicināja aktiera karjeru. Īstvuds kļuva starptautiski pazīstams ar savām lomām Serdžo Leones "itāļu vesternu" triloģijā *Trilogia del dollaro*: Par sauju dolāru" (1964), "Par dažiem liekiem dolāriem" (*For a Few Dollars More*, 1965) un "Labais, ļaunais un neglītais" (1966). 70. un 80. gados Īstvuda popularitāti vēl vairāk palielināja galvenā loma filmā "Netīrais Harijs" (1971) un četros tā turpinājumos, kuros viņš attēloja antivaroni, policistu "Netīro Hariju". Īstvuds attēlojis lomas arī tādās pazīstamās filmās kā "Bēgšana no Alkatrazas" (*Escape from Alcatraz*, 1979), "Gaišais jātnieks" (*Pale Rider*, 1985), *[[Heartbreak Ridge]]* (1986), "Nepiedots" (1992), "Medisonas apgabala tilti" (1995), "Absolūtā vara" (*Absolute Power*, 1997), "Miljons dolāru mazulīte" (2004), *[[Gran Torino]]* (2008), "Problēmas ar metienu" (2012). Par lomām filmās "Nepiedots" un "Miljons dolāru mazulīte" nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais aktieris.

## Režisors un producents
Sākot ar 70. gadiem, Īstvuds darbojas arī kā filmu režisors un producents. Pirmā viņa režisētā filma bija "Nospēlē man dziesmu" (1971), kurā viņš tēloja galveno lomu. Īstvuds bieži apvieno savu režisora darbu ar tēlošanu savās filmās. Viņš tēlojis ne mazāk kā divdesmit piecās no savām režisētajām filmām.

Lielākos panākumus guvušas Īstvuda filmas "Nepiedots" (1992) un "Miljons dolāru mazulīte" (2004), katra ieguva pa četrām Amerikas Kinoakadēmijas balvām (no 9 nominācijām filmai "Nepiedots" un no 7 nominācijām filmai "Miljons dolāru mazulīte"). Īstvuda filma "Noslēpumu upe" (2003) ieguva sešas nominācijas Amerikas Kinoakadēmijas balvām, no kurām divās kategorijās balvas saņēma Šons Penns kā labākais aktieris un Tims Robinss kā labākais otrā plāna aktieris. Īstvuda režisētā filma "Vēstules no Ivodzimas" (*Letters from Iwo Jima*, 2006) saņēma 4 nominācijas (no tām ieguva vienu balvu par skaņu montāžu), filma "Samainītais" (2008) — 3 nominācijas, filma "Nepakļaujamais" (*Invictus*, 2009) — divas nominācijas, filma "Amerikāņu snaiperis" (2014) — sešas nominācijas.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Demagoģija

**Demagoģija** (no  (*dēmagōgía*) — 'tautas vadīšana') ir runas mākslas un polemikas paņēmienu un līdzekļu kopums, ar ko tiek mēģināts pārliecināt cilvēkus politiskā atbalsta un/vai varas iegūšanai.

Demagoģija izmanto sabiedrības aizspriedumus, emocijas, bailes un citas jūtīgas tēmas. Demagoģija ir cieši saistīta ar populismu un propagandu, kur tai ir nozīmīga loma. Lai ar demagoģijas palīdzību ietekmētu cilvēkus, tiek likta lietā faktu tīša sagrozīšana, dēmonizācija, puspatiesību klāstīšana un citi paņēmieni. Pirmais šo terminu lietoja sengrieķu dramaturgs Aristofans, kādā satīrā, kuru viņš bija vērsis pret demagogu Kleonu.
Reigani

**Reigani** ir Igaunijas kantripanka grupa, kas tika dibināta 1993. gadā Tallinā. Visi tās dalībnieki ir Igaunijā dzīvojoši latvieši. Grupu nodibināja Otomārs Štubis, Mārtiņš Ozoliņš un Petrs Kalnbērzs. Sākumā grupa bieži spēlēja studentu ballītēs. Grupas tēls mainījās un galu galā grupas dalībnieki uzstājās ASV prezidenta Ronalda Reigana maskās. Pēc pusgada grupai pievienojas Kārlis Akupers un Uve Svensons, kurš mūziku studēja Stokholmas Tautas augstskolā. No tā brīža grupas sastāvs nav mainījies. Pēc pirmā koncerta, studentu dienās, kurās kautiņa dēļ no Lietuvas tika izraidīts Ozoliņš, grupa atcēla pārējos tur paredzētos koncertus." 

Pēc plaši izplatītas versijas, "Reigani" ir grupas "Prāta vētra" blakusprojekts, kas izpilda humoristiskas dziesmas. Grupas dalībnieki konsekventi noliedz saistību starp "Prāta vētru" un "Reiganiem", tādēļ vienīgās pieejamās ziņas par projektu ir grupas oficiāli izplatītā informācija.

Projekta pirmais albums "Tās figūriņas ir tās aitas un tās govis ir no Reigana vaska" tika izdots 1998. gadā, tajā iekļautas arī trīs dziesmas no "Prāta vētras" albuma "Veronika" (1996): "Čiekuri", "Apelsīns" un "Priedes mežā aug, egles mežā arī aug..". 2000. gada 1. janvārī klajā nāca otrais albums "Nospied sarkano podziņu". Albuma ierakstīšana notika Jelgavas studijā "*Easy Willa Studio*". 2010. gadā grupa izdeva labāko dziesmu izlasi "Valpurģu nakts" ar četrām jaunām dziesmām. Pēc 2010. gada grupas darbība pārtrūka, taču 2025. gadā tā izdeva jubilejas skaņuplati ar vecajām dziesmām.

## Diskogrāfija

* Tās figūriņas ir tās aitas un tās govis ir no Reigana vaska (1998)

* Nospied sarkano podziņu (2001)

* Valpurģu nakts (2010)

## Atsauces
Jump

**"Jump"** ir ASV mūziķes Madonnas ceturtais singls no 2005. gadā izdotā desmitā studijas albuma Confessions On A Dance Floor. Singls tika izdots 2006. gada rudenī. Lielākajā daļā Eiropas singls tika izdots 2006. 6. novembrī (izņēmums bija Itālija un Nīderlande, kur singls iznāca 3. novembrī un Vācija, Austrija un Šveice, kur singls tika izdots 10. novembrī), bet ASV singls oficiāli tika izdots 7. novembrī.

## Oficiālās versijas
* Album Version (Mixed) — (3:42)
* Unmixed Album Version — (3:58)
* Edit/Radio Edit — (3:22)
* Extended Album Version/Extended Version — (5:09)
* Jacques Lu Cont Mix — (7:47)
* Jacques Lu Cont Edit — (5:20)
* Axwell Remix — (6:36)
* Axwell Remix Edit — (4:45)
* Junior Sanchez's Misshapes Mix — (6:49)
* Junior Sanchez's Misshapes Mix Edit — (4:49)
* Confessions Tour (Live CD) — (4:53)

## Singls topos

## Skatīt arī
* Madonna
* Madonnas albumu diskogrāfija
* Madonnas singlu diskogrāfija

## Ārējās saites
* Madonnas oficiālā mājaslapa
* Madonnas oficiālais myspace.com profils
* Madonnas imdb.com profils
* Madonnas dziesmu vārdu datubāze
* Oficiālā Madonnas fanu mājaslapa

## Piezīmes un atsauces
Sudrabainie mākoņi

thumb|200px|Sudrabainie mākoņi virs Saima ezera, Somijā

**Sudrabainie mākoņi** (pazīstami arī kā mezosfēras mākoņi) ir reti atmosfēras mākoņi, kurus var redzēt tikai krēslas laikā un tikai mērenajos un polārajos platumos. Labāk tie ir redzami vasarā starp 50° un 60° platumiem gan ziemeļu, gan dienvidu puslodē.

Tie ir visaugstāk novietotie mākoņi Zemes atmosfērā; veidojas mezosfērā 85 (no 80 līdz 100) km augstumā (tuvu pieņemtajai kosmiskās telpas robežai) un redzami tikai tad, kad tos apspīd Saule, atrodoties zem horizonta un kad nekādus citus mākoņus tā vairs neapspīd. Dienā mākoņi nav redzami pārāk gaišās gaismas dēļ. Tie ir tik caurspīdīgi, ka dienā tiem cauri spīd ne tikai Saule, bet arī Mēness un zvaigznes.

[thumb|left|200px|Sudrabainie mākoņi. [Mērsrags, 2010. gada. 24. jūnijs.]]

Sudrabainie mākoņi pilnībā nav izpētīti. Cik zināms, sudrabainos mākoņus 1885. gadā pirmoreiz novēroja britu astronoms T.V.Bekhauss, un iespējams, ka tie agrāk nav pastāvējuši. Divus gadus iepriekš — 1883. gadā — Indonēzijā notika Krakatau vulkāna izvirdums, un tā pelni tika izsviesti augstu atmosfērā. Daudzas daļiņas nenonāca atpakaļ uz zemes un no tām veidojās sudrabainie mākoņi. Tie atmosfērā saglabājās arī turpmāk, turklāt tiek uzskatīts, ka sudrabaino mākoņu veidošanās saistīta ar metānu, kurš izdalījies atmosfērā kopš rūpnieciskās revolūcijas laikiem. Atmosfēras augšslāņos metāns pārvēršas ūdens tvaikā, kas kalpo par mākoņu *saistvielu*. Turklāt šķiet, ka tie sākuši izplesties. Bekhausa laikā sudrabainie mākoņi bija redzami tikai uz ziemeļiem no 50. platuma grāda, bet mūsdienās tie novēroti pat pie 40. ziemeļu platuma grāda. 1978. gadā bija arī izteikts viedoklis, ka sudrabainie mākoņi ir tikai optiskais efekts, kurš līdzinās mirāžai. Bieži mākoņus saista ar Tunguskas meteorīta katastrofu. Pēdējie pētījumi rāda, ka iespējamais mākoņu veidošanās iemesls varētu būt kosmiskie putekļi un meteorīti, kuri tiek iznīcināti tieši šajā augstumā. Tomēr visi mēģinājumi izskaidrot mākoņu ģeogrāfisko izplatību un novērošanas laiku ir bijuši neveiksmīgi.

Sudrabainie mākoņi kalpo arī kā viens no galvenajiem informācijas avotiem par gaisa masu kustību atmosfēras augšējos slāņos.
[thumb|Sudrabainie mākoņi. [Jelgava, 2016. gada 10. jūlijs]]

## Skatīt arī
* Atmosfēra
* Mākoņi

## Ārējās saites
* Sudrabaino mākoņu bilde
* Fotogrāfijas astrogalaxy.ru
* Sudrabainie mākoņi Rīgā 2009. gada 18. jūnija rītā (fotogrāfijas)
Spalvu gubumākoņi

right|thumb|250px|Spalvu gubumākoņi
**Spalvu gubumākoņi** *Cirrocumulus* (Cc) ir plāni mākoņi, kuri sastāv no maziem viļņiem, pārslām vai kaudzītēm.

Atrodas 5—6 km augstumā, ir 200—400 m biezi, redzamība mākoņu iekšpusē ir 150—500 m. Šiem mākoņiem nav raksturīgas ēnas. Veidojas viļņveida augšupejošu gaisa plūsmu rezultātā un sastāv no ledus kristāliņiem. Cc mākoņos var būt novērojams halo. Nokrišņi no šiem mākoņiem neizkrīt.

Eksistē četri spalvu gubumākoņu veidi. Slāņveidīgie (stratiformis) sastāv ne tikai no kaudzītēm, bet no vesela mākoņu slāņa. Lentikurārie (lenticularis) — saistīti kopā viens ar otru, tiem ir noapaļota forma. Katrs torņveidīgais (castellanus) mākonis izskatās kā vertikāls tornis ar stingru pamatu. Pārslveidīgie (floccus) mākoņi izskatās līdzīgi gubumākoņiem, bet tie ir ar pārslveida, neskaidru pamatu.

Vēl pastāv spalvu viļņotie gubumākoņi (undalatus), kuri izskatās līdzīgi viļņiem, līdzīgi zivju zvīņām. Caurumainie (lacunosus) pārklāti ar līdzīgiem caurumiem, tāpēc šie mākoņi izskatās kā siets vai reste.

## Ārējās saites
* Mākoņu atlants
* Mākoņu klasifikācija (ar attēliem)
X (sociālais tīkls)

***X***, agrāk pazīstams kā ***Twitter*** (), ir tiešsaistes sociālais medijs un tiešsaistes sociālais tīkls, ko vada un kas pieder ASV uzņēmumam *[[X Corp.]]* (*[[Twitter, Inc.]]* pēctecis). *Twitter* lietotājus ārpus Amerikas Savienotajām Valstīm likumīgi apkalpo Īrijā reģistrētais uzņēmums *Twitter International Unlimited Company*, kas nosaka, ka uz šiem lietotājiem attiecas Īrijas un Eiropas Savienības datu aizsardzības tiesību akti. Aktīvo lietotāju skaits 2023. gada beigās sasniedza vairāk nekā 666 miljonus.

*X* lietotāji var sociālajā tīklā ievietot tekstus, attēlus un video — tvītus (, burtiski — 'čivinājumi, vīteri'). Reģistrētie lietotāji var tvītot, atzīmēt ar "patīk", retvītot tvītus un sūtīt privātās ziņas citiem reģistrētiem lietotājiem. Lietotāji izmanto *Twitter* caur pārlūkprogrammām vai mobilās platformas programmatūrām.

*Twitter* 2006. gada martā izveidoja Džeks Dorsijs, Noa Glass, Bizs Stouns un Evans Viljamss, bet darboties tas sāka tā paša gada jūlijā. Tā bijušais mātes uzņēmums *Twitter, Inc.* atradās Sanfrancisko, Kalifornijā, un tam bija vairāk nekā 25 biroji visā pasaulē. Līdz 2012. gadam vairāk nekā 100 miljoni lietotāju tvītoja 340 miljonus tvītu dienā, un pakalpojums apstrādāja vidēji 1,6 miljardus meklēšanas vaicājumu dienā. 2013. gadā tā bija viena no desmit visvairāk apmeklētajām vietnēm, un to raksturota kā "interneta SMS". Līdz 2019. gada sākumam pakalpojumā *Twitter* bija vairāk nekā 330 miljoni aktīvo lietotāju mēnesī. Pēc 2020. gada aplēsēm aptuveni 48 miljoni kontu (15% no visiem kontiem) bija viltoti.

 biznesa magnāts Īlons Masks par 44 miljardiem ASV dolāru iegādājās *Twitter*, iegūstot kontroli pār platformu. Kopš iegādes platforma ir kritizēta par to, ka tā veicina naida runu saturoša satura palielināšanos. Masks paziņoja, ka atkāpsies no platformas izpilddirektora amata , tiklīdz atradīs sev aizstājēju, un par šādu aizstājēju izvēlējās Lindu Jakarino, bijušo *[[NBCUniversal]]* reklāmu pārdošanas vadītāju, kas  nomainīja Masku izpilddirektora amatā. 2023. gada jūlijā Masks paziņoja, ka *Twitter* mainīs zīmolu uz **X** un ka *Twitter* putna logo tiks aizstāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Spalvu slāņmākoņi

right|thumb|240px|Spalvu slāņmākoņi
[right|thumb|250px|Cs mākoņi ar plašu [halo (gaišs disks ap Sauli)]]
**Spalvu slāņmākoņi** *Cirrostratus* (Cs) ir plāns mākoņu slānis, kurš dažreiz ir pat grūti pamanāms un tas tikai dod debesīm gaišāku krāsu. Parasti tiem cauri spīd Saule. Šie mākoņi ir arī iemesls, kāpēc apkārt Saulei bieži vien ir gaiši, balti apļi. No Cs mākoņiem nelīst lietus. Tie atrodas līdz 6 km augstumā. Spalvu slāņmākoņi bieži vien vēsta par siltās frontes tuvošanos, tas nozīmē, ka tuvāko 24 stundu laikā sāks līt.
Spalvu viļņotie slāņmākoņi

**Spalvu viļņotie slāņmākoņi** () (Cs fib) ir balts, plāns mākoņu slānis ar viļņveida izskatu. Galvenā mākoņu īpatnība ir tā, ka tie izskatās kā paralēli, šķietami vienādi viļņi. Parasti tie aizsedz visas debesis. Pamata augstums mērenajos platumos ir 6—8 km, biezums no 100 metriem līdz dažiem kilometriem. Dažreiz novērojams halo ap Sauli vai Mēnesi. Cauri mākoņiem spīd Saule, Mēness un dažreiz arī spožas zvaigznes. Dažreiz mākoņi ir tik plāni, caurspīdīgi un vienveidīgi, ka tos var pamanīt tikai pēc halo. Nokrišņi no Cs fib nesasniedz Zemes virsu, tie gaisā iztvaiko, bet ļoti zemās temperatūrās no tiem krīt neliels sniegs vai ledus "adatiņas". Cs fib mākoņu parādīšanās debesīs mērenajos platumos dažreiz vēsta par iespējamajām laikapstākļu izmaiņām, t.i., ka līs lietus.
Spalvu skeletveidīgie mākoņi

right|thumb|260px|Ci vert
**Spalvu skeletveidīgie mākoņi** *Cirrus vertebratus* (Ci ve) ir plāni mākoņi ar blīvāku vidusdaļu, no kuras uz abām pusēm iziet diegiem līdzīgi spalvu mākoņi. Ārējais izskats atgādina zivs skeletu. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis un tiem ir pārtraukta forma. Visbiežāk Ci vert vērojami labos laikapstākļos, kā arī ja ir augšupejoša gaisa plūsma un turbulence augšējā troposfērā. Pamata augstums ir 7—10 km, bet tropos var sasniegt arī 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Ci vert ir causpīdīgi, cauri tiem spīd Saule, Mēness un spožas zvaigznes. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. 
right|250px
Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, no kuriem sastāv paši mākoņi. Tie lēnām krīt lejup, bet ar augšupejošām gaisa plūsmām var būt pacelti vēl augstāk.
Blīvie spalvmākoņi

**Blīvie spalvmākoņi** *Cirrus spissatus* (Ci sp) ir spalvmākoņi ar daudziem baltiem nevienādas formas sablīvējumiem. Atšķirībā no parastajiem spalvmākoņiem, tiem nav diegiem līdzīgu formu, tie ir biezāki un var aizsegt Sauli. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasaluša ūdens pilieniem. Atšķiras ar lielo garumu un to, ka neaizsedz visas debesis. Augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos — 17—18 km. Mākoņu biezums var būt no dažiem simtiem metru līdz dažiem kilometriem. Cauri Ci sp bieži spīd Saule, dažreiz arī Mēness. Dienā tie reti samazina apgaismojumu. Šajos mākoņos apkārt Saulei novērojami apļi ar rādiusu 22 vai 46 grādi vai šo apļu daļas. Nokrišņi ir mazi ledus kristāliņi, no kuriem sastāv blīvie spalvmākoņi, tie var lēni krist un gandrīz vienmēr iztvaiko jau lielā augstumā virs zemes. Mākoņi veidojas gaisa atdzišanas dēļ augšupejošas gaisa kustības laikā atmosfēras frontes zonā. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristāliņu veidošanās. Vakarā pēc saulrieta Ci sp vēl ilgi paliek apgaismoti un sākumā tie izskatās sudrabaini, vēlāk zeltaini, pēc tam sarkani, vēlāk tie paliek violeti un tad nemanāmi kļūst pelēki.
Toms Flečers

**Toms Flečers** ir Apvienotās Karalistes poproka, poppanka grupas *[[McFly]]* vokālists un ģitārists. Kopā ar viņu grupā darbojas Denijs Džonss (ģitāra, balss), Dagijs Pointers (basģitāra, balss) un Harijs Džads (bungas).

Flečers ir ritma ģitārists, dažreiz pianists, grupā *[[McFly]]*. Viņš bija idejas autors grupas nosaukumam. Viņam ļoti patika filma "Atpakaļ nākotnē" un tās personāžs *Marty McFly*. *McFly* veidošanās sākās ar atlasi grupā *[[Busted]]*. Toms Flečers zaudēja cīņu par vietu grupā Čārlijam Simpsonam, tagad pazīstamam kā grupas *[[Fightstar]]* dalībnieks. Sākumā Toms bija apstiprināts grupā, taču tad ierakstu kompānija izdomāja, ka vēlas redzēt *Busted* trīs cilvēku sastāvā, nevis četru. Savukārt ierakstu kompānija *[[Island]]* bija pamanījusi puiša komponista talantu, un uzaicināja viņu rakstīt dziesmas grupai *Busted* kopā ar Džeimsu Bornu. Borns viņam daudz iemācīja par dziesmu rakstīšanu. Strādājot pie *Busted* otrā albuma *A Present for Everyone*, ierakstu kompānija palūdza Flečeram filmēt atlasi grupai *V*. Tā bija pirmā reize, kad Flečers satika Deniju Džonsu. Flečers bija sajūsmā par puiša unikālo stilu, un viņš uzaicināja Deniju rakstīt dziesmas kopā ar viņu un Bornu. Kad dziesmu rakstīšana *Busted* tuvojs noslēgumam, Flečers un Džonss sāka strādāt pie jaunas (pagaidām nenosauktas) grupas. Viņi ievācās *InterContinental Hotel* Londonā, lai pilnībā koncentrētos dziesmu rakstīšanai kopā. Basistu Dagiju Pointeru un bundzinieku Hariju Džadu atrada pēc sludinājuma žurnālā *NME*.

*McFly* ir arī iekļuvusi Ginesa Rekordu Grāmatā kā jaunākā grupa, kas ieņēmusi albumu topa pirmo vietu. Iepriekšējais rekords piederēja *[[The Beatles]]*.

## Dziesmu rakstīšana
Toms Flečers ir sarakstījis vai piedalījies rakstīšanā desmit Nr. 1 singliem Lielbritānijā: *Crashed The Wedding*, *Who's David* un *Thunderbirds* grupai *Busted*, kā arī *Five Colours in Her Hair*, *Obviously*, *All About You*, *I'll Be OK*, *Please, Please*, *Star Girl* un *Transylvania* grupai *McFly*. Viņš arī aranžēja *[[Jellyfish]]* dziesmu *Baby's Coming Back*, kas arī sasniedza pirmo vietu Apvienotajā Karalistē.
Āķveidīgie spalvmākoņi

right|thumb|250px|Cirrus uncinus
**Āķveidīgie spalvmākoņi** (, *Ci unc*) ir neliela izmēra paralēli spalvmākoņu sablīvējumi ar āķveidīgu dzīvnieku nagu formu. Parasti sastāv no ledus kristāliņiem, kuri rodas no sasalušiem ūdens pilieniem. Atdziestošajā gaisā notiek ūdens tvaiku sublimācija un ledus kristālu veidošanās. Atšķiras ar to, ka neaizsedz visas debesis. Visbiežāk mākoņi novērojami augšupejošas gaisa plūsmas laikā un siltās frontes tuvošanās laikā. *Ci unc* ir vēstneši par laikapstākļu izmaiņām tuvākajā laikā. To augstums mērenajos platumos ir 7—10 km, bet tropos 17—18 km. Mākoņi ir caurspīdīgi, tiem cauri spīd Saule un Mēness. Dienā tie nesamazina apgaismojumu. Nokrišņi no āķveidīgajiem spalvmākoņiem neizkrīt. Vakarā pēc saulrieta šos mākoņus vēl ilgi apspīd Saule. 

## Literatūra
K. Ozola, A. Zirnītis. Meteoroloģija. R:, LVI, 1958, 229. lpp.

## Ārējās saites
Lielie līdzenumi

thumb|235px|Lielie līdzenumi ir iekrāsoti zaļā krāsā. Lielākā daļa no Lielajiem līdzenumiem atrodas Savienotajās Valstīs, bet neliela daļa arī Kanādā
**Lielie līdzenumi** () ir plašs prēriju un stepju apgabals Ziemeļamerikā, kas plešas starp Misisipi upi austrumos un Klinšu kalniem rietumos. Lielākā daļa atrodas Savienotajās Valstīs. Šajā valstī tie izvietojušies Teksasas, Ņūmeksikas, Oklahomas, Kolorādo, Kanzasas, Nebraskas, Vaiomingas, Dienviddakotas, Ziemeļdakotas un Montānas pavalstīs. Savukārt neliela daļa Lielo līdzenumu atrodas Kanādā — Albertas, Manitobas un Saskačevanas provincēs.

Lielie līdzenumi raksturojas ar kontinentālu klimatu, kuram piemīt izteiktas sezonālās temperatūras svārstības un zems nokrišņu daudzums, īpaši reģiona rietumu daļā. Klimata nepastāvība, tai skaitā biežas sausuma un spēcīgu vētru epizodes, būtiski ietekmē reģiona ekosistēmas un lauksaimniecības praksi. Vidējie nokrišņi variē no aptuveni 250 mm rietumos līdz 600–800 mm austrumu daļā, kas ļauj noteikt pāreju no pussausajām stepēm uz auglīgākām prērijām.

No ģeoloģiskā viedokļa Lielie līdzenumi veidojas uz plaša, senatnīga kratoniskā pamata, kas sedz daļēji konsolidētas mezozoja un kainozoja nogulumiežu sērijas. Šie nogulumi sastāv galvenokārt no smilšakmeņiem, māliem un kaļķakmeņiem, kas radušies senos iekšējos jūras baseinos, piemēram, Ziemeļamerikas iekšējā jūrā krīta periodā.

Lielie līdzenumi ir arī nozīmīgs paleoekoloģiskais reģions — arheoloģiskie izrakumi liecina par cilvēku klātbūtni šajā teritorijā vismaz 12 000 gadu garumā, sākot no paleoindiešu kultūrām, kas pielāgojušās megafaunas medībām pleistocēna beigās. Reģiona vēsturiski dominējošā biomasa bija augstie un zemie prēriju zālāji, kuros dominēja *[[Poaceae]]* dzimtas sugas, piemēram, *[[Andropogon gerardii]]*. Šie zālāji nodrošināja barību milzīgām bizonu (*Bison bison*) populācijām, kas savukārt bija pamatresurss vietējām pamatiedzīvotāju sabiedrībām.

Mūsdienās Lielie līdzenumi ir viena no visintensīvāk izmantotajām lauksaimniecības teritorijām Ziemeļamerikā, īpaši kviešu un kukurūzas audzēšanā, kā arī liellopu audzēšanā.
## Ārējās saites
Gubumākoņi

right|thumb|260px|Gubumākoņi
**Gubumākoņi**, *cumulus* (Cu) ir pa visām debesīm izmētāti atsevišķi mākoņi ar stingru, bieži vien pelēku pamatu. Tie attīstās vertikālā virzienā un izskatās vai nu pēc kaudzes, vai kalna, vai torņa (atkarībā no to veida). Latvijā tie visbiežāk novērojami vasarā. Veidojas, siltajam gaisam lēni ceļoties virs Zemes. Gubumākoņi sastāv no ūdens pilieniem, bet gubu lietusmākoņu virsotnes sastāv no ledus kristāliņiem. Cauri gubumākoņiem parasti nespīd Saule un zem tiem ir tumšāks.

## Gubumākoņu vertikālā attīstība
Normālos laikapstākļos virs mums kustas daudzi gubumākoņi. Tie veidojas no ūdens tvaikiem, kuri kopā ar slito gaisu paceļas no Zemes virsas un augstumā, kas atbilst rasas punktam, kondensējas mazos ūdens pilienos, kuru izmēri ir ap 10 mikrometri. Diezgan viegli novērtēt to augstumu virs Zemes, kur notiek tvaiku kondensācija "standarta atmosfērā", kuras temperatūra ar katru augstuma kilometru pazeminās par 6,5&nbsp;°C. Pieņemsim, ka gaisa mitrums pie Zemes virsas ir 50%, bet tā temperatūra ir 20&nbsp;°C. Tad, zinot ūdens tvaika spiediena atkarību no temperatūras, var pateikt, ka kondensācija sākas pie 10&nbsp;°C temperatūras. Viegli izskaitļot, ka "standarta atmosfēras" temperatūra pazeminās par 10&nbsp;°C apmēram 1,5 km augstumā, kas aptuveni atbilst gubumākoņu atrašanās augstumam virs Zemes virsas. Jo mitrāks gaiss, jo zemāk atrodas gubumākoņi.

No tā seko, ka gubumākonim jāizskatās plakanam, kā pankūkai. Tomēr tvaika kondensācijas laikā, augstumā, kuru mēs jau novērtējām, notiek liela siltuma daudzuma izdalīšanās. Šis siltums sasilda gaisu visapkārt un tvaiku, ko tas satur, tādējādi uz laiku pārtraucot tā kondensāciju. Sasildītais gaiss, kurš satur lielu tvaika daudzumu, turpina celties augšup, un tā tvaiku kondensācija notiek vēl lielākā augstumā utt.

Rezultātā virs gubumākoņa plakanā pamata izveidojas cepure, kurai parasti ir kaudzes forma, no kuras tad arī ir cēlies šo mākoņu 
nosaukums.

**Gubumākoņu veidi**:
* Augstie gubumākoņi (*Altocumulus*, Ac)
* Gubu lietusmākoņi (*Cumulonimbus*, Cb)
* Gubu pārslveidīgie mākoņi (*Altocumulus floccus*, Ac fl)
* Gubu vidējie mākoņi (*Cumulus mediocris*, Cu med)
* Lielie gubumākoņi (*Cumulus congestus*, Cu cong)
* Plakanie gubumākoņi (*Cumulus humilis*, Cu hum)
* Slāņu gubumākoņi (*Stratocumulus*, Sc)
* Spalvu gubumākoņi (*Cirrocumulus*, Cc)
Roberts Pīls

**Sers Roberts Pīls, Otrais baronets** (, dzimis , miris ) bija britu politiķis no Konservatīvās partijas. Bija Lielbritānijas premjerministrs no 1834. gada decembra līdz 1834. gada aprīlim, kā arī no 1841. gada augusta līdz 1846. gada jūnijam. Viens no Lielbritānijas Konservatīvās partijas un Lielbritānijas policijas dibinātājiem. Bija katoļu emancipācijas pretinieks. Atcēla Graudu likumu (*Corn Laws*). 1844. gadā ar likumu ierobežoja sieviešu un bērnu darba stundas rūpniecībā.

## Ārējās saites