open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalnu Badahšāna

**Kalnu Badahšānas autonomais vilojats** () ir autonoma administratīva vienība Tadžikistānas dienvidaustrumos. Tā teritorija pilnībā izvietojusies Pamira kalnos, robežojas ar Tadžikistānas Hatlonas vilojatu un republikas pakļautības rajoniem rietumos, Kirgizstānas Ošas apgabalu ziemeļos, Ķīnas Siņdzjanas Uiguru autonomo reģionu austrumos un Afganistānas Badahšānas vilajetu dienvidos. Kalnu Badahšānas autonomais vilojats veido 44,9% Tadžikistānas teritorijas, bet tikai 3% no iedzīvotāju kopskaita.

## Vēsture
Kopš bronzas laikmeta grūti pieejamo Badahšānas teritoriju apdzīvojušas protoirāņu ciltis, kā rezultātā mūsdienās šo teritoriju apdzīvojošās pamiriešu tautas veido atsevišķu irāņu valodu saimes austrumirāņu apakšgrupu. No rakstu avotiem zināms, ka 7.—2. gadsimtā p.m.ē. Badahšānu apdzīvoja saki, ar kuriem saista toponīma «Šugnona» izcelsmi. Pamira un Badahšānas teritorija mūsu ēras sākumā bija Ahmenīdu impērijas pakļautībā, vēlāk — grieķu Baktrijas valstī, Kušānu valstī, Ķīnas Tanu impērijā. 11. gadsimtā Badahšānā ienāca ismailisms. 13. gadsimtā Badahšāna nonāca Čingishana varā, vēlāk — Mogulu impērijā, bet kopš 16. gadsimta — dažādu Buhāras valdnieku īpašums.

19. gadsimta beigās Centrālāzijā norisinājās diplomātiska cīkstēšanās par ietekmes sfērām starp Krievijas un Britu impērijām, zināma arī kā «Lielā spēle», kā rezultātā Badahšānas teritorija tika sadalīta — lielākā daļa nonāca Krievijas sastāvā tās vasaļvalsts Buhāras hanistes īpašumā, bet zemes Pandžas dienvidu krastā — Afganistānā. 1905. gadā Badahšāna un Austrumpamirs tika izdalīti atsevišķā pārvaldes struktūrā, kas pakļāvās Fergānas apgabala gubernatoram.

1925. gada 2. janvārī tika izveidots Kalnu Badahšanas autonomais apgabals Tadžikijas ASPR sastāvā kā pamiriešu tautu nacionāli teritoriāls veidojums. 1965. gadā, pēc Garmas apgabala likvidēšanas, Kalnu Badahšānai pievienoja tagadējos Darvozas un Rešonas rajonus. 1992. gadā Kalnu Badahšānas Tautas deputātu padome vienpusēji pieņēma lēmumu par autonomā apgabala reorganizāciju par **Badahšanas Autonomo Republiku**, bet Tadžikistānas varas iestādes šo lēmumu neatzina.

## Ģeogrāfija
Kalnu Badahšāna aizņem Pamira kalnzemi valsts austrumos. Lielākā daļa teritorijas atrodas 3000–4000 m virs jūras līmeņa, bet visblīvāk apdzīvotā teritorija — Pandžas upes ieleja — 1500 m vjl. Tikai 3% teritorijas piemērotas apdzīvošanai.

Kalnu Badahšānas teritorijā atrodas valsts augstākā virsotne Ismoila Somonī smaile (7495 m vjl) un pasaulē garākais kalnu ledājs ārpus polārajiem apgabaliem Fedčenko šļūdonis. Daudz derīgo izrakteņu: zelts, vizla, kalnu kristāls, rubīns, akmeņogles, lazurīts, azbests, vārāmā sāls.

Lielāko daļu teritorijas apūdeņo Pandžas upe un tās pietekas. Kalnos vairāki ezeri, tajā skaitā 20. gadsimta sākumā zemestrīces rezultātā izveidojies sprostezers — Sarezas ezers.

## Administratīvais iedalījums
Kalnu Badahšana iedalās vienā pilsētā un septiņos rajonos, kas savukārt dalās 43 lauku kopienās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tālivaldis Deksnis

**Tālivaldis Deksnis** ( — ) bija latviešu ērģelnieks un mūzikas pedagogs, Latvijas Mūzikas akadēmijas profesors, ilggadīgs ērģeļu klases vadītājs.

## Dzīvesgājums

Mūziku mācījies Aizputes mūzikas skolā, Emiļa Melngaiļa Liepājas Mūzikas vidusskolā un Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolā. Absolvējis Latvijas Konservatorijas prof. Nikolaja Fedorovska klavieru klasi (1974) un savu muzikālo karjeru uzsācis kā koncertpianists. Vēlāk absolvējis arī doc. Pētera Sīpolnieka ērģeļu klasi (1983). Stažējies Dienvidilinojas Universitātē (ASV), piedalījies starptautiskos ērģelnieku semināros Tulūzā (Francija), Maļorkā (Spānija) un Horvātijā, kā arī daudzu atzītu ērģeļspēles profesoru meistarklasēs Vācijā, Zviedrijā, Nīderlandē un Latvijā.

T. Deksnis ilgus gadus ir bijis Latvijas Radio kora koncertmeistars, Leonīda Vīgnera kamerkora koncertmeistars, Latvijas filharmonijas solists un kopš 1984. gada viens no galvenajiem Rīgas Doma koncertērģelniekiem. Kā Latvijas Valsts filharmonijas solists sniedzis neskaitāmus koncertus Rīgas Domā un citās ērģeļzālēs tuvās un tālākās pilsētās. Arī pēc filharmonijas pastāvēšanas beigām Dekšņa koncertdarbība ir bijusi aktīva un ar plašu ģeogrāfiju — regulāri koncerti notikuši ne tikai Latvijas baznīcās, bet arī Krievijā, agrākajās PSRS republikās, daudzās Eiropas valstīs, Ķīnā, ASV un Austrālijā. Viņš ir bijis vairāku starptautisku ērģeļspēles konkursu žūriju loceklis. Sadarbojies ar daudziem atzītiem izpildītājmāksliniekiem un kolektīviem, tostarp dziedātājiem Aleksandru Antoņenko, Egilu Siliņu, Solveigu Raju, Kārli Zariņu, Leonardu Daini, Jāni Sproģi, Sonoru Vaici, Ingu Šļubovsku — Kancēviču, vijolniekiem Valdi Zariņu, Raimondu Ozolu, Andri Baumani, Paulu Šūmani, flautisti Ditu Krenbergu, mežradznieku Arvīdu Klišānu, Valsts akadēmisko kori ''Latvija,'' Radio kori, koriem *[[Ave Sol (koris)|Ave Sol]]* un *[[Dzintars (koris)|Dzintars]]*, Igaunijas Nacionālo vīru kori, Latvijas Filharmonijas kamerorķestri, Liepājas simfonisko orķestri, LNSO u.c.

Kopš 1974. gada līdz dzīves beigām viena no nozīmīgākajām Tālivalža Dekšņa darba vietām bija Latvijas Valsts konservatorija / Latvijas Mūzikas akadēmija, kur sākumā viņš bija koncertmeistars, bet no 1986. gada ērģeļu klases mācībspēks, vēlāk profesors un ilggadīgs ērģeļu klases vadītājs. Viņš bija arī Latvijas Universitātes Lielās aulas ērģelnieks un viņa vadībā veikta nozīmīga šo ērģeļu restaurācija.

Kā ērģeļu eksperts un restaurators T. Deksnis devis lielu ieguldījumu daudzu Latvijas ērģeļu izpētē un atjaunošanā, viņš ir bijis arī ilggadējs Latvijas Kultūras pieminekļu inspekcijas ērģeļu eksperts.

Būtisku vietu T. Dekšņa koncertprogrammās ieņēmusi latviešu mūzika — viņš bijis rosīgs latviešu ērģeļu un klavieru mūzikas popularizētājs un daudzu jaundarbu pirmatskaņotājs, par ko saņēmis 1986. gadā saņēma Latvijas PSR Komponistu savienības prēmiju.

1996. gadā saņēmis Lielo Mūzikas balvu.

2007. gadā saņēmis *Latviešu mūzikas* balvu un apbalvots ar IV šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

Tālivalža Dekšņa ieraksti ir Latvijas radio, kā arī izdoti skaņuplatēs un CD.

## Ārējās saites
* Tālivaldis Deksnis LMA mājaslapā
Ziemeļtanimass

**Ziemeļtanimass** () ir viena no Pamira kalnu grēdām Tadžikistānā. Izvietojusies Pamira vidusdaļā Kalnu Badahšanā, stiepjas 80 km garumā rietumu—austrumu virzienā no Fedčenko šļūdoņa līdz Zulumarta grēdas dienvidu galam. Uz ziemeļiem no Ziemeļtanimasa atzarojas Kizkurganas un Balandkiikas grēdas, dienvidos Naļivkina šļūdonis to šķir no  garās paralēlās Arala grēdas.

Zulumarta vidējais augstums ap 5000 m, blakus esošo ieleju pamatnes  augstumā. Augstākā virsotne ir Krutojrogs (6025 m) grēdas rietumos. Sniega līnija grēdas ziemeļu nogāzēs  augstumā, dienvidu — . Kopējā ledāju platība ap .

## Atsauces
2015. gada Giro d'Italia

**2015. gada ''[[Giro d'Italia]]*** bija 98. reize, kad notika šīs sacensības. Tās sākās 9. maijā [[San Lorenzo al Mare|Sanlorenco al Marē]] ar 17,6 kilometrus garu [[komandu brauciens ar atsevišķu startu|komandu braucienu]] un noslēdzās 31. maijā [[Milāna|Milānā]] ar 185 kilometru garu līdzenumu posmu. Tās bija piecpadsmitās sacensības [[2015. gada UCI World Tour]] kalendārā.

== Komandas ==
Visas 17 *UCI ProTeam* komandas tika automātiski ielūgtas un tām bija obligāti jāpiedalās sacensībās; papildus tika ielūgtas vēl piecas komandas.


: Ielūgtās UCI *Pro Continental* komandas

== Distance un posmi ==



== Klasifikāciju līderi ==


== Rezultāti ==





=== Kopvērtējums ===




=== Punktu klasifikācija ===





=== Kalnu karaļa klasifikācija ===



=== Jauno braucēju ieskaite ===





=== *Trofeo Fast Team* ===




=== *Trofeo Super Team'' ===

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Apache licence

**''Apache'' licence** ir brīvā programmatūras licence, kuru sarakstījusi organizācija *[[Apache Software Foundation]]* (ASF). *Apache* licence pieprasa saglabāt autortiesību paziņojumu un atrunu. Tāpat kā citas brīvās programmatūras licences, tā ļauj programmatūras lietotājam izmantot programmatūru jebkādiem mērķiem, izplatīt to, modificēt un izplatīt šo modificēto versiju, saskaņā ar licences noteikumiem, neuztraucoties par autoratlīdzību.

ASF un tās projekti savai izstrādātajai programmatūrai lieto *Apache* licenci. Arī daļa citu projektu ir izvēlējušies lietot šo licenci. 2015. gada februārī 9255 no projektiem SourceForge.net bija pieejami saskaņā ar *Apache* licenci. Bloga ierakstā 2008. gada maijā *[[Google]]* minēja, ka vairāk kā 25% no gandrīz 100 000 projektiem *[[Google Code]]* izmantoja *Apache* licenci, ieskaitot ''Android'' operētājsistēmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* ''Apache'' licences 2.0 versijas īss kopsavilkums
Autoceļš V50

|}
|}

**V50** autoceļš **Baltezers—Āņi—Lapmeži** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu V46 pie Alderiem caur Āņiem ar autoceļu A2 pie Lapmežiem. Autoceļš ir  garš, klāts ar asfaltbetona un grants segumiem un šķērso Ādažu un Ropažu novadus.

Līdz 2004. gada 18. septembrim autoceļa V50 garums bija  un tas sākās no krustojuma ar autoceļu A1 pie Baltezera. Pēc grozījumu stāšanās spēkā, no autoceļa tika atdalīts  garš posms caur Alderiem, starp autoceļiem A1 un V46.

## Atsauces
Mars One

***Mars One*** bija Nīderlandē bāzēta privāta bezpeļņas organizācija, kas publicēja konceptuālu plānu pastāvīgas cilvēku kolonijas izveidei uz Marsa līdz 2025. gadam, kā arī pirmajai cilvēka izkāpšanai uz Marsa, pārspējot NASA ''Orion'' misiju par desmitgadi. Privāto kosmiskā lidojuma projektu vadīja Nīderlandes uzņēmējs Bass Lansdorps, kurš plānus par *Mars One* misiju izziņoja 2012. gada maijā. Projekta grafiku, tehnisko un finansiālo iespējamību plaši kritizēja zinātnieki, inženieri un kosmosa izpētes industrijas darbinieki. Tiek lēsts, ka laika posmā no paziņojuma 2012. gadā līdz bankrotam 2019. gadā organizācija saņēmusi desmitiem miljonus dolāru.

*Mars One* plāns iekļāva četru rūpīgi atlasītu kandidātu palaišanu kosmosa kuģī Marsa virzienā 2022. gadā. Tiem būtu jākļūst par pirmajiem Marsa iedzīvotājiem. Komandas ceļojums tiktu dokumentēts realitātes televīzijas pārraidē.

Kandidātu atlases otrajā kārtā 660 kandidātu skaitā iekļuva arī latvietis Pauls Irbins no Cēsīm, tomēr tālāk atlasīto 100 skaitā viņš neiekļuva.

## Skatīt arī

* Cilvēku misija uz Marsu
* Marsa izpēte

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Mars One'' filma 
* 
*
Autoceļš V47

|}
|}

**V47** autoceļš **Baltezers—Ataru ezers** ir Latvijas vietējais autoceļš, kas savieno autoceļu A1 pie Baltezera ar Ataru ezeru tieši pirms Atariem. Autoceļš ir  garš, klāts ar grants segumu un šķērso Ādažu novadu.

## Atsauces
Trans Air Congo

***Trans Air Congo*** (saīsinājumā ***TAC***) ir Kongo Republikas lidsabiedrība. Tās bāze izvietota *Antonio Agostinho Neto* starptautiskajā lidostā Puentnuārā. Lidsabiedrība dibināta 1994. gadā.

Lidsabiedrība nodrošina pasažieru pārvadājumus Kongo Republikā starp Puentnuāru un Brazavilu, kā arī starptautiskos lidojumus uz Kotonu (Benina), Dualu (Kamerūna) un Librevilu (Gabona).

*Trans Air Congo* gaisa floti veido sešas lidmašīnas:
* *[[Boeing 737|Boeing 737-200 Advanced]]* (2)
* *[[Boeing 737|Boeing 737-300]]* (1)
* *[[McDonnell Douglas MD-80|McDonnell Douglas MD-82]]* (1)
* *[[Embraer EMB 120 Brasilia]]* (2)

2009. gadā Eiropas Savienība pret Kongo Republikas lidsabiedrībām, tai skaitā *Aéro-Service*, ieviesa lidojumu aizliegumu uz ES valstīm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Trans Air Congo'' vietne
Pamirieši

**Pamirieši** vai **badahšānieši** ir austrumirāņu valodās runājoša radniecīgu tautu grupa, kas apdzīvo Pamira kalnus Tadžikistānā, Afganistānā un Ķīnā, kā arī Hindukuša ielejas Pakistānas ziemeļos. Tadžikistānā un Ķīnā pamiriešiem ir nodibinātas teritoriālās autonomijas: Kalnu Badahšānas autonomais vilojats un Taškorganas Tadžiku autonomais apriņķis.

## Pamiriešu tautas
Pamiriešu tautas tradicionāli tiek dalītas ziemeļpamiriešos un dienvidpamiriešos pēc to valodām.

### Ziemeļpamiriešu tautas
* Šugnani, kopējais skaits ap 110 000, apdzīvo Pandžas ieleju Horugas apkaimē un upes labā krasta pieteku Gondas, Šohdaras un Badžuvas ielejas Tadžikistānā un Afganistānā.
* Rušani, kopējais skaits ap 30 000, apdzīvo Pandžas un Bartangas upju ielejas Tadžikistānā un Afganistānā. Tiem dažkārt pieskaita radniecīgos hufus un bartangus.
** Hufi, kopējais skaits ap 1500, apdzīvo divus ciemus Pandžas labās pietekas Hufdaras ielejā Tadžikistānā.
** Bartangi, kopējais skaits ap 6000—8000, apdzīvo Bartangas lejteces un vidusteces ieleju Tadžikistānā.
*** Rošorvi vai orošori, apdzīvo Rošorvas ciemu Bartangas augštecē Tadžikistānā, uzskata par bartangu etnisko grupu.
* Jazgulemi, kopējais skaits ap 8000—10 000, apdzīvo Jazgulomas ieleju Tadžikistānā.
* Sarikolieši, kopējais skaits ap 25 000, apdzīvo Sarikola grēdas austrumu nogāzes ielejas un Jarkantas augšteces ieleju Ķīnā, kur tiek dēvēti par «tadžikiem» (塔吉克语, *Tǎjíkèyǔ*).

### Dienvidpamiriešu tautas
* Iškašimi, kopējais skaits ap 1500, apdzīvo divus ciemus Pandžas ielejā — Rinu Tadžikistānā un Eškāšemu Afganistānā.
* Sangliči, kopējais skaits ap 100—150, apdzīvo vienu ciemu Vardudžas ielejā Afganistānā.
* Vahani, kopējais skaits ap 65 000—70 000, apdzīvo Pandžas augšteces un Vāhānas ieleju Tadžikistānā un Afganistānā, kā arī Hunzas un Jarhunas ielejas Pakistānā, kā arī Kiljanas ieleju Ķīnā.
* Mundžani, kopējais skaits ap 4000, apdzīvo Mundžanas ieleju Afganistānā.
** Jigdi, kopējais skaits ap 6000, daļa mundžanu, kas pārcēlušies uz Lutkuhas ieleju Pakistānā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Habnarfjerdira

**Habnarfjerdira** () ir pilsēta Islandē valsts dienvidrietumu daļā, Galvaspilsētas reģionā. Pilsētas rietumu daļu apskalo Atlantijas okeāns. Atrodas 11 kilometrus uz dienvidiem no Islandes galvaspilsētas Reikjavikas un 6 kilometru attālumā no Islandes otrās lielākās pilsētas Koubavogiras. Pilsētas kopējā platība ir 143 km², pēc 2014. gada datiem pilsētā dzīvo 27 357 iedzīvotāji. Tā ir trešā lielākā Islandes pilsēta pēc iedzīvotāju skaita. Pilsēta pirmo reizi minēta *Landnámabók* rakstos, bet pilsētas tiesības ieguva 1908. gadā.

Katru gadu pilsētā norisinās vikingu festivāls, kuru apmeklē interesenti no visas pasaules.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matu caurulīšu pērlītes

[thumb|200px|[Siu (tauta)|Siu Samuēls Amerikāņu Zirgs 19. gadsimta beigās ar matu pērlīšu krūšu aizsegu]]
**Matu caurulīšu pērlītes** ir iegarenas pērlītes, kas kopš 18. gadsimta beigām ir ļoti populāras starp Ziemeļamerikas pamatiedzīvotājiem. Savu nosaukumu ieguvušas pateicoties tam, ka sākumā tās izmantoja kā matu rotājumu.

## Vēsture
Baltie tirgotāji Ziemeļamerikas indiāņiem pērlītes sāka pārdot līdz ar kolonizācijas sākumu 17. gadsimta pirmajā pusē. Tās bija stikla pērlītes, kuras dažādās ciltis pieņēma savu tradicionālo ornamentu izšūšanai.

Pirmās ziņas par matu caurulīšu pērlīšu parādīšanos maiņas tirdzniecībā ar indiāņiem ir no Ohaio ielejas 1767. gadā. Tās gatavoja Savienoto Valstu austrumos. Starp Lielo līdzenumu ciltīm parādījās 19. gadsimta sākumā, un gatavotas tika no gliemežnīcām, vara vai sudraba. Taču metāla pērlītes neieguva popularitāti.

19. gadsimta vidū sāka izplatīties no kaula darinātas pērlītes, un no šā laika var runāt par pērlīšu krūšu aizsega ēras sākumu. Šādu aizsega veidoja no vairākām caurulīšu rindām un, līdztekus spalvu galvasrotai vai tomahaukam, tas kļuvis par vienu no Ziemeļamerikas pamatiedzīvotāju simboliem. Aizsegus papildināja parastās pērlītes, un tas pilnībā sedza krūtis, bet vēlāk gatavotie sniedzās līdz jostas vietai, nereti — pat ceļgaliem. Sievietes nēsāja no vertikālās rindās izvietotām caurulītēm darinātas krūšu rotas.

Matu pērlīšu regālijas joprojām tiek plaši izmantotas pauvau svētku laikā, un no tām gatavo arī auskarus, kaklarotas, rokassprādzes un somu jostas.  

## Galerija

Attēls:George Catlin - Sha-có-pay, The Six, Chief of the Plains Ojibwa - Google Art Project.jpg|Līdzenumu anišinabu virsaitis Šakopejs ar četrām matu pērlīšu caurulītēm, 1834. gads
Attēls:George Catlin - The White Cloud, Head Chief of the Iowas - Google Art Project.jpg|Aiovu virsaitis Baltais Mākonis ar divām auskaru caurulītēm, 1834. gads
Attēls:Spottedtail1.jpg|Četri no pieciem lakotiem ar caurulīšu krūšu aizsegiem, 1877. gads 
Attēls:Five Chiefs Du Bois, PA, 1908.jpg|Četri no pieciem lakotu virsaišiem ar caurulīšu krūšu aizsegiem, 1910. gads 
Attēls:Black Elk.jpg|Lakota Melnā Brieža sieva Nes Baltu ar sieviešu krūšu rotu, 1915. gads
Attēls:Annie Red Shirt, 1898.png|Lakotu sieviete Annija Sarkanais Krekls, 1898. gads
Attēls:Hudsons-bay Hair-pipes.JPG|Mūsdienās no matu pērlītēm gatavoti krūšu aizsegi


## Ārējās saites
* The Substitution of the Bone Hair Pipe
Roberts Raušenbergs

**Roberts Raušenbergs** (, dzimis **Roberts Miltons Ernests Raušenbergs** () , miris ) bija amerikāņu abstraktā ekspresionisma un popārta mākslinieks. Strādāja vairākās tehnikās: glezniecībā, fotogrāfijā, kolāžā un jauktajā tehnikā, nodarbojās ar keramiku, tēlniecību, veidoja vides instalācijas. Jaunībā uzstājās arī kā dejotājs.

## Biogrāfija
Dzimis Teksasā Ernesta R. Raušenberga un Doras Karolīnas Metsonas ģimenē.
Sešpadsmit gadu vecumā sāka studēt farmakoloģiju Teksasas Universitātē Ostinā. 1943. gadā tika iesaukts ASV Jūras kara flotē. Pēc demobilizācijas 1945. gadā studēja Kanzassitijas mākslas institūtā, Žuliāna Akadēmijā (*Académie Julian*) Parīzē un *Black Mountain College* Ziemeļkarolīnā. Viņa pirmā izstāde notika 1951. gadā Ņujorkā, bet neviens darbs netika pārdots. 1952. gadā viņš piedalījās pirmajā Hepeningā, ko organizēja viņa draugs Džons Keidžs, un kas apvienoja vairāku mākslas žanru pārstāvjus. Tajā pašā gadā notika otrā Raušenberga personālizstāde.

Viņš apmetās Ņujorkā, kur iepazinās ar mākslinieku Džesperu Džonsu, kas kļuva par viņa dzīvesbiedru. Viņu savstarpēja ietekme atspoguļojās arī abu mākslas darbos.

1952-1964. Raušenbergs sadarbojas ar Mersa Kaningama baleta trupu (*Merce Cunningham Company*), veidojot dekorācijas un apgaismojumu uzvedumiem, strādājot kā mākslinieciskais direktors.

1953. gadā nopirka un izdzēsa Vilema de Koninga zīmējumu, pasniedzot to kā mākslas žestu un izstādot zem nosaukuma *Erased de Kooning Drawing*.

1963. gadā izmēģina sevi kā horeogrāfs un pats dejo uzvedumā *Pelican*.

1970. kopā ar vairākiem citiem māksliniekiem, protestējot pret Vjetnamas karu pārtrauc savu piedalīšanos 35. Venēcijas Mākslas biennālē un izņem savus darbus no Savienoto Valstu paviljona.

1985. gadā dibināja starptautiskās kultūrapmaiņas veicināšanas projektu *Rauschenberg Overseas Culture Interchange*, kas iekļauj vairākas valstis: Amerikas Savienotās Valstis, Padomju Savienību, Vācijas Demokrātisko Republiku, Meksiku, Čīli, Venecuēlu, Tibetu, Japānu, Kubu, Malaiziju.

1989. gadā Raušenbergs veido dekorācijas Trišas Braunas baleta trupas izrādei *Astral Converted*. Nākamajos gados viņš eksperimentē ar serigrāfiju uz metāla.

Raušenbergs kļuvis slavens ziedoja ievērojamas naudas summas medicīnas pētniecības fondiem un bērnu aizsardzības organizācijām. Viņš atbalstīja vairākus jaunus māksliniekus, kā arī ASV Demokrātisko partiju. Pēdējos gadus pavadīja starp Kaptivas salas darbnīcu un savu dzīvokli Griničviledžā Ņujorkā. 2008. gada 12. maijā nomira no sirds mazspējas.

## Apbalvojumi
* 1964. gadā — Venēcijas Mākslas biennāles galvenā balva;
* 1983. gadā — Grammy balva par grupas *[[Talking Heads]]* albuma *Speaking in Tongues* noformējumu;
* 1993. gadā — Amerikas Nacionālā medaļa mākslā (*National Medal of Arts*);
* 1995. gadā — Leonardo da Vinči Pasaules mākslas balva (*Leonardo da Vinci World Award of Arts*)

## Atsauces
Zoboomafoo

***Zoboomafoo*** ir ASV bērnu televīzijas raidījums, kura autori ir Kriss un Martins Krati. Raidījums kļuvis populārs ar tā izglītojošo saturu. Raidījuma pirmā sērija iznāca  un kopš tā laika izdotas divas sezonas ar 65 sērijām.

## Ārējās saites
* Zoboomafoo 
*
Pula

**Pula** () ir pilsēta Horvātijā valsts ziemeļrietumu daļā, Istras župānijā. Pilsētas rietumu daļu apskalo Adrijas jūra. Pula atrodas 266 kilometrus uz rietumiem no Horvātijas galvaspilsētas Zagrebas un 520 kilometru attālumā no Horvātijas otrās lielākās pilsētas Splitas. Pilsētas kopējā platība ir 51,65 km², pēc 2011. gada datiem pilsētā dzīvo 57 460 iedzīvotāji, bet tās aglomerācijā dzīvo 130 000 iedzīvotāji. Tā ir astotā lielākā pilsēta Horvātijā un Istras župānijas lielākā pilsēta.

Pilsēta ir pazīstama ar savu vīnu, kuģu būvniecību, makšķerēšanu un tūrismu. Pulā ir labi saglabājušās Senās Romas celtnes, no kurām vispazīstamākā ir pirmajā gadsimtā celtais amfiteātris Pulas arēna.
## Ievērojamas personības
Pulā dzimuši vai dzīvojuši:
* Alīda Valli (*Alida Valli*; dzimusi 1921—2006) bija itāļu aktrise
## Atsauces

## Ārējās saites
Wimzie's House

***Wimzie's House*** ir amerikāņu bērnu televīzijas raidījums. Raidījums ir kļuvis populārs ar tā izglītojošo saturu. Raidījuma pirmā sērija iznāca  un kopš tā laika ir iznākušas 2 sezonas ar vairāk nekā 112 sērijām.

## Ārējās saites
* Wimzie's House
*
Džordans Hendersons

**Džordans Braiens Hendersons** (; dzimis  Sanderlendā) ir angļu futbola pussargs, pārstāv Anglijas izlasi. Kopš 2025. gada Hendersons spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Brentford FC|Brentford]]*.

Profesionālo karjeru Hendersons sāka 2008. gadā savas dzimtās pilsētas klubā *[[Sunderland AFC]]*. 2009. gadā viņu izīrēja *[[Coventry City F.C.]]*, bet  Hendersons pārcēlās uz *[[Liverpool FC]].* Ar *Liverpool FC* 2011—12. gada sezonā ieguvis Anglijas Līgas kausu. Vairākas sezonas bijis komandas kapteinis. Ar komandu izcīnījis Anglijas Premjerlīgas titulu, kā arī uzvarējis UEFA Čempionu līgā. 2023. gadā, pēc 12 sezonām *Liverpool*, pārcēlies uz Saūda Arābijas profesionālās līgas klubu *[[Al-Ettifaq Club|Al-Ettifaq]]*. No 2024. līdz 2025. gadam spēlējis Nīderlandes komandā Amsterdamas "Ajax".

Hendersons ir pārstāvējis trīs dažādu līmeņu Anglijas jauniešu izlases, kādu laiku būdams arī Anglijas U-21 izlases kapteinis.
Pieaugušo izlasē debitējis  draudzības spēlē pret Franciju. Izlasi pārstāvējis 2012. gada Eiropas čempionātā, 2014. gada FIFA Pasaules kausā un 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi
**Liverpool**

* Anglijas Premjerlīga: 2019—20
* Anglijas Līgas kauss: 2011—12
* FA kauss: 2021—22
* FA Charity/Community Shield: 2022
* UEFA Čempionu līga: 2018—19
* UEFA Superkauss: 2019
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2019

**Individuālie sasniegumi**

* FA gada labākais futbolists: 2019
* FWA gada labākais futbolists: 2019—20

## Atsauces

## Ārējās saites

* Liverpool FC profils
Alofi

**Alofi** () ir Niues galvaspilsēta, lielākā valsts pilsēta un otrā mazākā galvaspilsēta pasaulē pēc iedzīvotāju skaita (aiz Palau galvaspilsētas Ngerulmudas). Pilsēta ir divu ciemu — Ziemeļaofi un Dienvidalofi — apvienojums. Izvietojusies salas rietumos, Alofi līča krastā netālu no vienīgā pārrāvuma salu apjožošajā koraļļu rifā. Pilsētas kopējā platība ir 46,48 km², pēc 2022. gada datiem pilsētā dzīvo 610 iedzīvotāji.

2004. gada janvārī pilsēta piedzīvoja tropisko vētru, kas nogalināja divus cilvēkus un nodarīja nopietnus bojājumus. Vētra iznīcināja vairākas ēkas, tostarp slimnīcu. Pēc vētras valdības ēkas tika pārceltas uz drošāku vietu iekšzemē — Fonuakulu, kas šobrīd ietilpst Dienivdalofi.

Alofi ir tropisks klimats, ar mazāk izteiktu sauso sezonu nekā parasti, pat sausākajos mēnešos — jūnijā un jūlijā, nolīstot vidēji ap 80 — 90 mm. Kopējais nokrišņu daudzums ir ap 2000 mm gadā. Temperatūra Alofi ir relatīvi līdzīga visos mēnešos, temperatūras zem 10 grādiem pēc Celsija novērojumu vēsturē pagaidām nav fiksētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Danīdina

**Danīdina** (, ) ir pilsēta Jaunzēlandes dienvidos, Otago reģionā Dienvidsalā, Klusā okeāna krastā. Danīdina atrodas 795 kilometru uz dienvidiem no Jaunzēlandes galvaspilsētas Velingtonas un 1422 kilometru attālumā no Jaunzēlandes otrās lielākās pilsētas Oklendas. Pilsētas kopējā platība ir 3314 km², pēc 2014. gada datiem pilsētas teritorijā dzīvo  iedzīvotāji, bet tās pilsētas daļā dzīvo  iedzīvotāji. Tā ir piektā lielākā Jaunzēlandes pilsēta un otrā lielākā Dienvidsalas pilsēta.

Danīdina ir nozīmīgs Jaunzēlandes kultūras, izglītības un vēstures centrs. Pilsētas teritorijā atrodas 1869. gadā dibinātā Danīdinas Universitāte, kas ir vecākā Jaunzēlandes universitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites
Epolethaizivis

**Epolethaizivis**, **epolethaizivju ģints** (*Hemiscyllium*) ir viena no divām bambusa haizivju dzimtas (*Hemiscylliidae*) ģintīm, kas apvieno 10 mūsdienās dzīvojošu haizivju sugu. Šīs ģints sugas dzīvo siltajās tropu jūrās gar Austrālijas, Papua-Jaungvinejas un Indonēzijas salu krastiem. Pie Seišelu salu krastiem dzīvo vēl viena līdz šim neaprakstīta epolethaizivju suga. Epolethaizivis ir vienas no populārākajām akvāriju haizivīm. Tās labi piemērojas dzīvei ierobežotā telpā, kā arī tās ir ļoti dekoratīvas. 

## Izskats un īpašības
Epolethaizivis ir nelielas haizivis ar cilindrisku, slaidu ķermeni. Garākās no tām ir apmēra 1 metru garas. Tām ir īsa purna daļa un nāsis atrodas pašā purna galā. Acis izceļas uz galvas velvējuma kantes. Ūsas ļoti īsas. Mute kā visām haizivīm atrodas ķermeņa apakšpusē un tā ir tuvāk purngalam nekā acis. Krūšu un vēdera spuras ir biezas ar labi attīstītiem muskuļiem. Uz pleciem ir vai nu melni sedli, vai katrā sānā aiz krūšu spuras liels, melns laukums, kuru parasti iekļauj balts gredzens, uz ķermeņa rindojas vairāki mazi, melni raibumi. Krāsainākās un dekoratīvākās sugas dzīvo gar Papua-Jaungvinejas krastiem. 

## Sistemātika
***Epolethaizivju ģints** (*Hemiscyllium*)
**Čenderavasihas epolethaizivs (*Hemiscyllium galei*)
**Epolethaizivs (*Hemiscyllium ocellatum*)
**Halmaheras epolethaizivs (*Hemiscyllium halmahera*)
**Indonēzijas epolethaizivs (*Hemiscyllium freycineti*)
**Jaungvinejas epolethaizivs (*Hemiscyllium strahani*)
**Leopardepolethaizivs (*Hemiscyllium michaeli*)
**Papua epolethaizivs (*Hemiscyllium hallstromi*)
**Seišelu epolethaizivs (*Hemiscyllium sp.*)
**Tritonas epolethaizivs (*Hemiscyllium henryi*)
**Ziemeļaustrālijas epolethaizivs (*Hemiscyllium trispeculare*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*Genus Hemiscyllium
*Fishes of Australia: Genus Hemiscyllium
MIT licence

**MIT licence** ir brīvā programmatūras licence, kas radusies Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā (MIT). Tā ir atļaujoša brīvās programmatūras licence, kas nozīmē to, ka tā atļauj izmantošanu slēgtā pirmkoda programmatūrā, ja vien visām licencētās programmatūras kopijām ir līdzi iekļauti arī MIT licences nosacījumi un autortiesību informācija. Šāda slēgtā pirmkoda programmatūra saglabā savu slēgto dabu, lai arī tā iekļauj programmatūru, kas licencēta saskaņā ar MIT licenci.

Licence ir savietojama arī ar GNU Vispārējo publisko licenci, kas nozīmē, ka GPL ļauj kombinēt un tālāk izplatīt programmatūru kopā ar citu programmatūru, kas izmanto MIT licenci.

Zināmākā programmatūra, kas izmanto kādu no MIT licences versijām ir *[[Expat (XML)|Expat]]*, ''Mono'' izstrādes platformas klašu bibliotēkas, *[[Ruby on Rails]]*, *[[Node.js]]*, *[[Lua (programmēšanas valoda)|Lua]]* (no versijas 5.0), *[[Wayland (displeja servera protokols)|Wayland]]*, *[[jQuery]]* un *[[X Window System]]*, kam sākotnēji licence tika sarakstīta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* MIT licences variants
* MIT licences šablons (*Open Source Initiative* oficiālā vietne)
* Expat licence 
* X11 licence
* MIT Expat licences īss kopsavilkums
Labdarība

thumb|230px|Naudas nodošana labdarībai
**Labdarība** ir liela mēroga ziedojumu (naudas, medicīnas, vai pārtikas) vākšana, parasti slimiem vai nabadzīgiem cilvēkiem. Dažreiz arī dzīvniekiem un dabas aizsardzībai. Labdarības akcijas bieži veido pēc dabas katastrofām, vai ikgadēji.

## Skatīt arī
* Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustība
* Ziedot.lv

## Ārējās saites
Hitori

thumbnail|Neatrisināta 8x8 rūtiņu hitori
**Hitori** ir loģikas un atjautības mīkla, kuras mērķis ir aizkrāsot kvadrātus, kuros ir cipari vai citi simboli, tā lai cipari neparādītos vairāk kā vienu reizi kolonnā vai rindā. Turklāt aizkrāsotie kvadrāti nedrīkst saskarties viens ar otru ne horizontāli, ne vertikāli. Cipari var saskarties tikai pa diagonāli. Standarta hitori izmērs ir 8x8 rūtiņas vai šūnas, kas sadalītas grupās pa astoņiem kvadrātiskiem lauciņiem. Bieži ir sastopami hitori varianti ar atšķirīgu rūtiņu vai šūnu skaitu, laukumu, lauciņu formu vai ar papildus noteikumiem.

Šī spēle ir ļoti populāra Japānā un ir iekļauta pasaules mīklu minēšanas čempionātā kā viens no sarežģītākajiem uzdevumiem.

## Skatīt arī
* Japāņu mīkla
* Krustvārdu mīkla
* Sudoku
Dibras ķarka

**Dibras ķarka** () ir viena no Albānijas divpadsmit ķarkām, atrodas valsts ziemeļaustrumu daļā. Robežojas ar Kukesi ķarku ziemeļos, ar Ļežas ķarku ziemeļrietumos, ar Duresi ķarku rietumos, ar Tirānas ķarku dienvidrietumos, ar Eļbasani ķarku dienvidos, kā arī ar Ziemeļmaķedoniju austrumos. Ķarkas administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Peškopi. Dibras ķarkas kopējā platība ir 2586 km², pēc 2011. gada datiem apgabalā dzīvo  iedzīvotāji. Ķarkas teritorijā atrodas arī Albānijas augstākais kalns Korabs, kas atrodas uz Albānijas un Ziemeļmaķedonijas robežas. Dibras ķarka ir sestā lielākā ķarka pēc platības un astotā lielākā pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites
Ziedot.lv

**Ziedot.lv** ir labdarības organizācija, kura tika izveidota 2003. gadā ar Hansabankas atbalstu. Tai ir sabiedriska labuma organizācijas statuss. Organizācija nodarbojas ar ziedojumu vākšanu labdarības mērķiem un uzrauga saziedotās naudas izlietošanu plānotajam mērķim. No 2003. gada līdz 2013. gadam Ziedot.lv ziedotāji labdarībā ir ieguldījuši 20 miljonus eiro. Organizācijas vadītāja ir Rūta Dimanta.

Ziedot.lv no ziedojumiem neietur komisijas vai starpniecības maksu, nauda pilnā apmērā nonāk tam paredzētajam mērķim. Ziedot.lv administratīvās izmaksas tiek segtas no mērķdotācijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* 
*
Vazopresīns

**Vazopresīns** jeb **antidiurētiskais hormons (ADH)** ir peptīdu hormons, kas atrodams lielākajai daļai zīdītāju. Tā galvenā funkcija ir ūdens aizture ķermenī, samazinot izdali ar urīnu, kā arī asinsvadu sašaurināšana. Ja organismā pieaug osmotiskais spiediens (augsta vielu koncentrācija un maz ūdens), to uztver osmoreceptori hipotalāmā. Hipotalāms, savukārt, ietekmē neirohipofīzi un no tās sāk izdalīties vazopresīns uz asinīm. Ar asinīm šis hormons nonāk nierēs. Vazopresīns regulē ūdens daudzumu ķermenī ietekmējot nieru savācējvadus. Tas palielina speciālu ūdens kanālu (akvaporīnu) daudzumu savācējvadu virsmā, tādējādi paaugstinot ūdens reabsorbciju. Rezultātā ūdens organismā tiek saglabāts, bet urīns kļūst koncentrētāks. Ja organismā trūkst ADH, var attīstīties bezcukura diabēts (cilvēkam izdalās ļoti daudz urīna). Sašaurinot perifēros asinsvadus, vazopresīns ceļ arī asinsspiedienu.

Vazopresīna nesējolbaltumviela ir neirofizīns. Veidojas neirofizīna — ADH komplekss, kas granulu veidā tiek transportēts līdz terminālajam aksonam neirohipofīzē.

## Atsauces
Berati ķarka

**Berati ķarka** () ir viena no Albānijas divpadsmit ķarkām, atrodas valsts dienvidu daļā. Robežojas ar Korčas ķarku austrumos, ar Ģirokastras ķarku dienvidos, ar Fieri ķarku rietumos un ar Eļbasani ķarku ziemeļos. Ķarkas administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Berati. Berati ķarkas kopējā platība ir 1 798 km², pēc 2011. gada datiem ķarkā dzīvo  iedzīvotāji. Tā ir astotā lielākā ķarka pēc iedzīvotāju skaita un astotā lielākā pēc platības. 

## Ārējās saites
Vinčenco Skamoci

**Vinčenco Skamoci** (, dzimis , miris ) bija venēciešu arhitekts un arhitektūras teorētiķis 16. gadsimta otrajā pusē. Darbojās galvenokārt Venēcijas republikas teritorijā. Andrea Palladio skolnieks, pēc Palladio nāves pabeidza vairākas viņa projektētās celtnes. Baldasares Longenas skolotājs. Ceļot Palmanovas cietoksni, centās realizēt ideālas pilsētas ideju. 1615. gadā publicētais darbs "Universālās arhitektūras ideja" (*L’Idea dell’Architettura Universale*) ietekmēja angļu arhitekta Inigo Džonsa uzskatus.

## Ārējās saites
Krišjāņa Barona iela

**Krišjāņa Barona iela** var būt:

* Krišjāņa Barona iela — iela Jelgavā;
* Krišjāņa Barona iela — iela Jūrmalā;
* Krišjāņa Barona iela — iela Liepājā;
* Krišjāņa Barona iela — iela Rīgā;
* Kr. Barona iela — iela Rēzeknē;
* Krišjāņa Barona iela — iela Ainažos;
* Krišjāņa Barona iela — iela Alūksnē;
* Krišjāņa Barona iela — iela Baložos;
* Krišjāņa Barona iela — iela Dobelē;
* Kr. Barona iela — iela Limbažos;
* Kr. Barona iela — iela Ludzā;
* Krišjāņa Barona iela — iela Sabilē;
* Krišjāņa Barona iela — iela Siguldā;
* Krišjāņa Barona iela — iela Talsos;
* Krišjāņa Barona iela — iela Maltas pagasta Maltā;
* Krišjāņa Barona iela — iela Dundagas pagasta Dundagā.

## Skatīt arī
* Krišjāņa iela
* Krišjānis Barons
* 3233 Krišbarons
Duresi ķarka

**Duresi ķarka** () ir viena no Albānijas divpadsmit ķarkām, atrodas valsts ziemeļrietumu daļā. Robežojas ar Ļežas ķarku ziemeļos, ar Dibras ķarku austrumos, ar Tirānas ķarku dienvidos, kā arī rietumos to apskalo Adrijas jūra. Ķarkas administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Duresi. Duresi ķarkas kopējā platība ir 766 km², pēc 2011. gada datiem ķarkā dzīvo  iedzīvotāji. Tā ir ceturtā lielākā ķarka pēc iedzīvotāju skaita un vismazākā no Albānijas ķarkām pēc platības.

## Ārējās saites
Rennas metro

thumb|Rennas metro līnijas plāns
**Rennas metro** () ir metro līnija Francijas pilsētā Rennā. To atklāja  un izmanto *[[Siemens Transportation Systems|Siemens]]* transporta sistēmas VAL automātisko iekārtu tehnoloģiju. Metro ir viena 9,4 kilometrus gara *A* līnija, kura izvietota no pilsētas ziemeļrietumiem  uz dienvidaustrumiem no *J.F. Kennedy* līdz *La Poterie* stacijām caur Rennas dzelzceļa (metro pietura *Gares*). Kopumā tai ir 15 stacijas, no kurām trīspadsmit ir pazemē. *La Poterie* staciju un viaduktus projektējis Normans Fosters. Stacijas aprīkotas ar platformu durvīm, kas novērš pasažieru piekļūšanu sliedēm.

Līdz 2008. gadam Renna bija mazākā pilsēta pasaulē ar savu metro līniju, līdz atklāja Lozannas metro. Rennā ir ap  iedzīvotāju. Tomēr kopumā metro līnija apkalpo ap  cilvēku 37 pašvaldībās. Vidēji katru dienu tiek pārvadāti  pasažieri un plānots apjoma pieaugums līdz , kas varētu novest pie pārblīvētības sastrēgumstundās.

## Ārējās saites
* 

* STAR – oficiālā vietne  
* Metro ''B'' līnijas projekts 2015. gadam 
* Renna ''UrbanRail.net'' vietnē
Arvīds Immermanis

alt=Arvīds Immermanis, Latvijas riteņbraukšanas meistars, 1935.|thumb|Arvīds Immermanis, Latvijas riteņbraukšanas meistars, 1935.
**Arvīds Immermanis** (dzimis  (pēc vecā stila — ), miris ) bija latviešu riteņbraucējs.

## Dzīves gājums un sasniegumi
Dzimis 1912. gadā Rīgā Friča Imermaņa un Marijas, dzimušas Šteinblūmas, ģimenē. Strādāja G. Ērenpreis velosipēdu fabrikā.

Piedalījās individuālajā un 100 kilometru grupas braucienā 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Berlīnē. Četrkārtējs Latvijas meistars riteņbraukšanā: sprintā (1934), grupas braucienā šosejā (1935, 1937), aizmotora braukšanā trekā. Trīskārtējs Vienības brauciena uzvarētājs (1936—1938).
Pārstāvējis riteņbraukšanas sporta klubus "Mars", ASK.

Pēc Otrā pasaules kara okupācijas iestādes 1945. gada 25. janvārī Arvīdu Immermani apcietināja un izsūtīja uz Sibīriju.

Miris ieslodzījuma nometnē 1947. gada jūlijā Sibīrijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jāsons

thumbnail|Jāsona statuja ar zelta aunādu
**Jāsons** () ir varonis sengrieķu mitoloģijā, argonautu vadītājs uz kuģa "Argo". Iolkas valdnieka Aisona dēls. Jāsons un argonauti ar burves Mēdejas palīdzību atveda no Kolhīdas (mūsdienu Rietumgruzijas) zelta aunādu.

## Ārējās saites
Moiras

[thumbnail|Moiru statuja [Berlīnes muzejā]]
**Moiras** () ir trīs likteņu dievietes sengrieķu mitoloģijā. Kloto vērpj, Lahese savij, bet Atropa pārgriež dzīves pavedienu.

Senākajā versijā, kas minēta Hēsioda "Teogonijā", viņas ir nakts dievietes Niktes meitas, vēlāk tiek norādītas kā debesu un pērkona dieva Zeva un taisnības un likumības dievietes Temīdas meitas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pjotrs Račkovskis

**Pjotrs Račkovskis** (, dzimis 1853. gadā, miris ) bija Krievijas impērijas slepenpolicists. No 1885. līdz 1902. gadam strādāja Parīzē, kur vadīja aģentūras darbu pret politiskajiem emigrantiem. No 1905. līdz 1906. gadam - Krievijas Policijas departamenta vicedirektors. Miris pēkšņā nāvē Rēzeknes dzelzceļa stacijā. Račkovskis tiek minēts kā iespējamais antisemītiskā darba "Cionas gudro protokoli" radīšanas iniciators. 

## Ārējās saites
*Račkovska biogrāfija
Liturģiskās krāsas

**Liturģiskās krāsas** ir īpašas krāsas, ko atbilstoši baznīcas gadam lieto gan garīdznieku apģērbā, gan altāra pārklājos un norāda uz baznīcas gada perioda galvenajiem svētkiem. Krāsas pieder pie izteiksmes pamatlīdzekļiem un tās tiek izmantotas visās tradicionālajās konfesijās kā palīglīdzeklis liturģijā. Liturģiskās krāsas dievkalpojuma svinēšanā tika ieviestas balsoties uz vēsturē pieņemtām krāsu simboliskajām nozīmēm.

## Vēsture
Pirmajā gadu tūkstotī garīdznieku apģērbu un citu dievkalpojumā izmantoto atribūtu krāsai netika piešķirta liturģiska nozīme. Garīdzniekus no citu profesiju pārstāvjiem atšķīra viņu darba specifika tāpēc viņu tērpi bija tikai no balta auduma.

Svētais Augustīns 12. gadsimtā Jeruzalemē sagatavoja pirmo zināmo liturģisko krāsu lietošanas secību. Domājams, ka augošā baznīcas labklājība pieļāva lielāku dažādību apģērbu audumu un baznīcas aksesuāru izmantošanā, protams, krāsas izmantoja saskaņā ar viduslaikos izstrādāto sistēmu, kas norādīja uz konkrētiem liturģiskajiem notikumiem baznīcas kalendārā. Sākotnēji kopējā prakse bija šos greznākos tērpus- praktiski neatkarīgi no krāsas- lietot tikai lielos svētkos.

Mūsdienās liturģiskās krāsas izmanto visas tradicionālās konfesijas. Simboliskā nozīme un svētki, kuros attiecīgās liturģiskās krāsas tiek lietotas var nedaudz atšķirties.

## Liturģisko krāsu simboliskā nozīme un kalendārais lietojums Rietumu baznīcā
* **Balts** simbolizē skaidrību, prieku un identificējama ar Jēzus dzīves notikumiem (izņemot Lielo Piektdienu): Ziemassvētkiem, Lieldienām, Trīsvienības svētkiem, Debesbraukšanu; lieto arī visu svēto dienā.

* **Sarkans** simbolizē Sv. Garu, moceklību, Dieva mīlestību; lieto Vasarsvētkos, 2. Ziemassvētkos.

* **Violets** simbolizē grēku nožēlu, izlīdzināšanu; lieto Adventes un Ciešanu laikā.

* **Zaļš** simbolizē misijas darbu pasaulē, cerību, atjaunošanos, augšanu; lieto Zvaigznes dienas sezonā, Baznīcas pusgadā.

* **Melns** norāda uz dziļām sērām; lieto Lielajā Piektdienā.

## Liturģisko krāsu simboliskā nozīme un kalendārais lietojums Austrumu baznīcā
* **Sarkanā krāsa** ir Lieldienu svētku nedēļas krāsa, arī mocekļu piemiņas dienās;

* **Zelta un dzeltenā krāsa** — Kunga svētkos (Kristus Dzimšanas, Kunga Satikšanas templī,
Kunga Apskaidrošanas, Kunga Debesbraukšanas), svētdienās, apustuļu un svētītāju piemiņas dienās;

* **Baltā krāsa** — Kunga Kristību svētkos (Dieva Parādīšanās svētkos);

* **Zilā un baltā krāsa** Dievmātes svētkos (Dievmātes Ievešanas templī, Labās Vēsts Pasludināšanas, Aizmigšanas svētkos), arī Eņģeļu svētkos;

* **Violetā vai tumšsarkanā krāsa** — Kunga Krusta svētkos (Krusta Pacelšanas u. c.);

* **Zaļā krāsa** — Svētās Trejādības, Svētā Gara, Kunga ieiešanas Jeruzalemē svētkos un arī sirdsskaidro piemiņas dienās;

* **Melnā krāsa (vai citu krāsu tumšie toņi)** — Lielā gavēņa dievkalpojumos. Lieldienu svētkos svētkalpotāji tērpjas pēc kārtas vairāku krāsu tērpos. Bērēs tiek lietoti baltie tērpi.

## Atsauces
Harijs Bobinskis

**Harijs Bobinskis** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs.

1944. gadā absolvējis Latvijas Mākslas akadēmijas Figurālās glezniecības meistardarbnīcu. 1945. gadā sācis piedalīties izstādēs. Bobinskis tiek uzskatīts par vienu no ievērojamākajiem 20. gadsimta 40.—50. gadu portretu gleznotajiem.

1945. gadā kļuvis par Latvijas Mākslinieku savienības biedru.

Apglabāts Meža kapos.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Dabas retumu krātuve

**"Dabas retumu krātuve"** ir atklāts sabiedriskais fonds, kas atrodas Akadēmijas laukumā 1, Rīgā, Latvijā. Tas tika dibināts 1998. gadā.

Fonda galvenais mērķis ir Latvijas dabas izzināšana, sargāšana un kopšana. Fondā apvienojušies dažādi speciālisti un autodidakti, kas nodarbojas ar dažādu Latvijas dabas objektu izpēti un saglabāšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Elhaida Dani

**Elhaida Dani** (dzimusi  Škodrā) ir albāņu dziedātāja. Popularitāti ieguva pēc uzvaras 2009. gada "Zvaigžņu Akadēmijā" un 2012. gadā "Top festivālā". Vēlāk viņa tai pašā gadā piedalījās "Itālijas balsī", kur uzvarēja ar 70% publisko balsojuma pārsvaru. 2014. gada decembrī viņa uzvarēja Albānijas nacionālajā atlasē Eirovīzijai un pārstāvēja Albāniju ar dziesmu *Diell* ("Saule") 2015. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā.

## Atsauces
Horuga

**Horuga** () ir pilsēta Tadžikistānā, Kalnu Badahšānas administratīvais, kultūras un saimnieciskais centrs un vienīgā pilsēta. Izvietojusies valsts dienvidaustrumos pie Gundas ietekas Pandžā 2200 metrus virs jūras līmeņa 525 kilometrus no valsts galvaspilsētas Dušanbes. Pamira trakts pilsētu savieno ar Dušanbi rietumos un ar Murgobu austrumos un Ošu ziemeļos. Lielākā daļa iedzīvotāju ir pamirieši, galvenokārt šugnani.

## Vēsture
Dibināta 1896. gadā kā Krievijas cietoksnis pēc «Lielās spēles», kuras rezultātā Kalnu Badahšāna nonāca Krievijas sastāvā. 1925. gadā kļuva par jaunizveidotās Kalnu Badahšānas autonomijas centru. Pilsētā atrodas Horugas Valsts universitāte, teātris, muzejs un otrs pasaulē virs jūras līmeņa augstākais botāniskais dārzs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Māris Olte

**Māris Olte** (dzimis ) ir latviešu biologs, žurnālists, raidījumu vadītājs, uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks. Piedalījies vairāku dokumentālo filmu veidošanā. Vadījis erudīcijas šovus "Prāta banka" un "Vai tu esi gudrāks par 5klasnieku?". Pazīstams arī kā bijušais raidījuma "Vides fakti" vadītājs un viens no raidījumu *Te* un *KaralisTe* vadītājiem. 

## Biogrāfija
Viņa jaunākais brālis Uģis Olte ir operators un režisors, darbojas Vides filmu studijā.

Mācījies Latvijas Universitātes Bioloģijas fakultātē, kuru 1995. gadā absolvējis ihtiologa specialitātē.

Ir latviešu studentu korporācijas *[[Lettgallia]]* biedrs. Darbojas vairākās biedrības, kas saistītas ar dabas aizsardzību ("Zivju gans" un "Sudrablasis") un lauku attīstību ("Ērgļu sirds").

2008. gadā kopā ar ģimeni no Rīgas pārcelies atpakaļ uz Ērgļiem. 2016. gadā iegādājies bijušo Ērgļu dzelzceļa staciju, lai pārvērstu to par tūrisma informācijas centru, restorānu un nodarbotos ar aktīvā tūrisma attīstību.

### Politiskā darbība
2017. gadā kandidējis pašvaldību vēlēšanās un ievēlēts Ērgļu novada domē. Savukārt 2021. gada pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Madonas novada domes sarakstā, kandidējot no "Latvijas Reģionu Apvienība" un "Latvijas Zemnieku savienības" saraksta. Atkārtoti ievēlēts Madonas novada domē arī 2025. gada pašvaldību vēlēšanās.

## Atsauces

## Ārējās saites
* nomad.lv
Dispepsija

**Dispepsija** (no , *dys-* — 'slikts, sarežģīts' un , *pepsis* — 'gremošana') ir hroniski gremošanas trakta darbības traucējumi, kas saistīti ar barības uzņemšanu un sagremošanu, nevis izkārnīšanos. Tas nozīmē, ka process šajos gadījumos skāris pārsvarā gremošanas trakta sākuma daļu — barības vadu, kuņģi, divpadsmitpirkstu zarnu un, iespējams, aizkuņģa dziedzeri, žultsvadus un žultspūsli.

## Simptomi
Slimnieki sūdzas par hroniskām (ilgst ne mazāk par 3 mēnešiem) sāpēm, diskomfortu vēdera augšējā trešdaļā, ko pavada pilnuma sajūta pakrūtē pēc ēšanas, ātra sāta sajūta, apetītes trūkums vai pastiprināta ēstgriba, slikta dūša, vemšana, vēdera uzpūšanās, gāzu izvadīšana, atraugas, rūgta garša mutē, dedzinoša sajūta (grēmas) pakrūtē vai aiz krūšu kaula, barības atgrūšana.

## Funkcionālā dispepsija
Funkcionālā dispepsija ir simptomu komplekss, kurā ietilpst sāpes un diskomforts vēderā (pārpildīta vēdera sajūta, slikta dūša, vēdera uzpūšanās), vēdera virsdaļā, bieži saistīti ar ēšanu vai fizisko slodzi. Simptomi:
# pastāvīgas vai recidivējošas sāpes vēdera virsdaļā, pilnuma sajūta, uzpūšanās un slikta dūša ilgst kopumā ne mazāk par 12 nedēļām pēdējo 12 mēnešu laikā;
# organisku bojājumu neesamība;
# defekācija neatvieglo dispeptiskos simptomus.

Izmeklējot nav organisku traucējumu atradnes. Tad iespējami šādi varianti:
* čūlas slimībai līdzīga: sāpes dislocētas vēdera virsdaļas apgabalā, tās pāriet pēc ēšanas, antacīdu vai antisekretoru preparātu lietošanas.
* diskinētiskā: diskomforts vēdera augšdaļā, pastiprinās ēdot.
* nespecifiskā: sūdzības ir grūti salīdzināt ar kādu no iepriekšējiem variantiem.

## Atsauces
Talsu ielu uzskaitījums

**Talsu pilsētas ielu uzskaitījumā** iekļautas Talsu 136 ielas.

## Ielu uzskaitījums

* 1. maija iela
* 4. maija iela
* 1905. gada iela
* Aizvēja iela
* Akas iela
* Akmeņu iela
* Alkšņu iela
* Andreja Pumpura iela
* Anša Lerha-Puškaiša iela
* Apbūviešu iela
* Apšu iela
* Arāju iela
* Asaru iela
* Aspazijas iela
* Atmodas iela
* Ausekļa iela
* Aveņu iela
* Avotu iela
* Ābeļu iela
* Baptistu iela
* Baznīcas laukums
* Bētiņu iela
* Brīvības iela
* Celtnieku iela
* Censoņu iela
* Ceriņu iela
* Darba iela
* Daģu iela
* Dārza iela
* Dižmāras iela
* Dīķa iela
* Draudzības iela
* Dundagas iela
* Dzelzupes iela
* Dzirnavu iela
* Egļu iela
* Eksporta iela
* Ezera iela
* Ezeru laukums
* Fabrikas iela
* Friča Blumbaha iela
* Gaismas iela
* Gobu iela
* Graudu iela
* Gravas iela
* Ielejas iela
* Īsā iela
* Jaunatnes iela
* Jaunā iela
* Justīna Grota iela
* Kalēju iela
* Kalna iela
* Kareivju iela
* Kārļa Mīlenbaha iela
* Kļavu iela
* Koku iela
* Kolkas iela
* Krasta iela
* Kraujas iela
* Krievraga iela
* Krišjāņa Barona iela
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Ķiršu iela
* Laidzes iela
* Laipu iela
* Lapu iela
* Laukmuižas iela
* Lauku iela
* Lazdu iela
* Lidlauka iela
* Lielā iela
* Lielgabalu iela
* Liepu iela
* Liesmas iela
* Linduļa iela
* Līdaku iela
* Līkā iela
* Līņu iela
* Loka iela
* Magoņu iela
* Mālu iela
* Miera iela
* Nogāzes iela
* Noliktavas iela
* Nomaļu iela
* Nomas iela
* Ošu iela
* Ozolu iela
* Paegļu iela
* Paugurciema iela
* Pilsētas laukums
* Pilskalna iela
* Pionieru iela
* Pīlādžu iela
* Pļavu iela
* Priežu iela
* Puķu iela
* Pūpolu iela
* Raiņa iela
* Raudu iela
* Rietumu iela
* Rīgas iela
* Rīta iela
* Robežu iela
* Rožu iela
* Rūķu iela
* Rūpniecības iela
* Sarmas iela
* Saules iela
* Skolas iela
* Smilgu iela
* Smilšu iela
* Stabu iela
* Stacijas iela
* Stadiona iela
* Stendes iela
* Strautu iela
* Strazdu iela
* Strēlnieku iela
* Talsciema iela
* Tiguļu iela
* Tīruma iela
* Ūdens iela
* Ventspils iela
* Vēju iela
* Vidus iela
* Vīksnas iela
* Vītolu iela
* Voldemāra Ruģēna iela
* Zaļā iela
* Zelmeņu iela
* Zemeņu iela
* Ziedu iela
* Ziemeļu iela
* Zīļu iela
* Zvaigžņu iela

## Skatīt arī
* Talsi

## Atsauces
Staņislavs Sosabovskis

**Staņislavs Sosabovskis** (; dzimis , miris ) bija poļu brigādes ģenerālis. Militārā dienestā kopš 1913. gada. Pazīstams kā Polijas emigrācijas valdības Londonā organizētās 1. poļu desanta brigādes (*1 Samodzielna Brygada Spadochronowa*) komandieris Arnemas kaujas laikā 1944. gada septembrī. 

## Ārējās saites

*History of the family Sosabowski 
*A Biography 
*Market Garden 1944—Major Tony Hibbert’s call to honour Polish General Sosabowski Ten-minute video interview, June 2012.  Major Hibbert, veteran of the Battle of Arnhem, states that, after the battle, General Sosabowski was "dismissed, and he lost also his rank in the army and his pension."  Major Hibbert calls for the dismissal to be rescinded.  YouTube.com
*Sosabowski's wider role in the Anglo-Polish relations versus Soviet Union 
*Generals of World War II
Jozs Mikens

**Jozs Mikens** (, dzimis , miris ) bija mūsdienu Latvijā dzimis lietuviešu tēlnieks. Darbojies gan neatkarīgās Lietuvas, gan PSRS laikos. 1947. gada Staļina prēmijas ieguvējs un PSRS Tautas mākslinieks no 1961. gada. Jona Mikena un Akviles Mikenaites brālis.

Dzimis pie Aknīstes. No 1922. līdz 1926. gadam mācījās Kauņas mākslas skolā. Papildināja izglītību Parīzē. No 1931. gada — pedagoģiskā darbā. Pēc PSRS okupācijas darbi izteiktā sociālistiskā reālisma stilā. Citu darbu starpā izveidojis vienu no skulptūru grupām ("Skolu jaunatne") Zaļajam tiltam Viļņā.

Joza Mikena dzimtās mājas ir valsts nozīmes Latvijas vēstures piemineklis.

## Atsauces

## Ārējās saites