open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bolderājas—Priedaines kāpu grēda

**Bolderājas—Priedaines kāpu grēda** (arī **Buļļu kāpas** vai **Bolderājas kāpa**) ir kāpu grēda, kas stiepjas no Bolderājas līdz Vārnukrogam starp Buļļupi un Babītes lagūnas līdzenumu. Kāpas ir Latvijas dabas piemineklis.

Grēdas garums ir aptuveni 10 kilometri, bet platums 0,4 līdz 1,5 kilometri. Sastāv no divām paralēlām, asimetriskām, 4—10 metrus augstām, vairākus kilometrus garām, vaļņveida kāpām un 2—8 metrus augstiem pauguru masīviem, kurus nodala deflācijas ieplakas un joslas. Augstākās un stāvākās kāpas atrodās Spilves pļavu malā. Bolderājas apkaimē ("Rīgas Sahāra") tikai viena līdz 1,5 kilometrus plata kāpu un deflāciju ieplaku josla.

Vēl pirms 40—60 gadiem šeit nenostiprinātas smiltis aktīvi virzījās uz iekšzemes pusi. Grēdas rietumu daļā gar Buļļupi sastopams viļņots līdzenums ar deflācijas formām. Kāpu absolūtais augstums sasniedz 22—27,5 metrus virs jūras līmeņa. Eolo smilšu slāņa biezums 8—25 metri. Bolderājas apkaimē 2 kilometru garā posmā, 15—20 hektāru platībā kāpas noraktas Bolderājas—Buļļupes smilts atradnēs. Šī teritorija ir daļēji apbūvēta, bet ir saglabājies nenorakts neliels, vienu hektāru liels kāpu grēdas fragments. Šajā vietā, kā liecība kāpas norakšanai, ir izveidojies Bolderājas karjera ezers, kura maksimālais dziļums ir 14 metri.

Pārējā kāpu grēda apaugusi ar priežu mežu un kāpu smiltājiem raksturīgo augāju. Bolderājas—Priedaines kāpu grēda sākusi veidoties uz sena aprakta (2—7 metrus zem jūras līmeņa) jūras krasta kraujas pēc Litorīnas jūras regresijas, vēja pūstajām smilšu masām pārvietojoties uz iekšzemi, apberot Babītes lagūnas līdzenumu.

Latvijas brīvības cīņu laikā (1919. gada oktobrī — novembrī) šīs kāpas tika izmantotas pret Bermonta karaspēku, lai latviešu karaspēka daļas, kas virzījās no Daugavgrīvas un Bolderājas, apietu Rīgu no ziemeļiem un rietumiem. Bumbu kalniņā pie Šmitu mājām bija iekārtots Latgales divīzijas komandpunkts. No šejienes  pulkveža Krišjāņa Berķa vadībā sākās uzbrukums Pārdaugavai. 2007. gadā Bumbu kalniņā tika atjaunota un uzstādīta piemiņas čuguna plāksne; svinīgi atklāta .

 vietā, kur krustojas 57. paralēle un 24. meridiāns (kāpas dienvidu kraujā), tika uzstādīts stabs. Tas iekļaujas a/s “Aldaris” rīkotajā Rīgas 57° paralēles akcijā.

## Atsauces
Podrags

**Podrags** () ir Rīgas Kurzemes priekšpilsētas daļa Daugavas kreisajā krastā Spilves apkaimē.

## Vēsture
thumb|300px|Podrags ar K. H. Šmita cementa fabriku (pirms 1895).
Pirmo reizi avotos minēts 1656. gada Piņķu muižas revīzijas protokolā, runājot par pļaušanas tiesībām Spilves pļavās. Podradzieši nodarbojās arī ar zveju, kas bijis nozīmīgs seno rīdzinieku iztikas avots.
Broces zīmējumos redzamas dzirnavas, kā arī sadzīves ainiņas — lašu tīklu žāvēšanu pie Podraga dambja, kas ticis uzcelts 1760. — 1770. gados, lai regulētu Daugavas kuģu ceļu, tomēr plūdos tas bieži esot ticis pārrauts. 
Podragā 18. gadsimtā darbojās Jānim Šteinhaueram piederoša ar vēju darbināmā kokzāģētava, kas pārstrādāja dēļos 2000 baļķu gadā un bija šai laikā otra lielākā zāģētava Rīgas apkaimē. 

1866. gadā uzņēmējs Kārlis Šmits Podragā uzcēla cementa fabriku, kas bija pirmais portlandcementa ražošanas uzņēmums Krievijas impērijā. Sākotnēji ražošanā tika izmantots no ārzemēm ievests krīts, kā arī vietējais Ķengaraga māls. Kopš 1920. gadiem rūpnīca tika rekonstruēta un pārkārtota uz vietējo izejvielu bāzes. 1868. gadā izgatavoja 1743, 1883. gadā 111 980 un 1913. gadā 400 000 mucu portlandcementa (muca — 180 kg bruto) un attiecīgi 2000, 28 000 un 200 000 mucu romāncementa (muca — 122 kg bruto).
 
Bermontiādes laikā 1919. gada 3.-10. novembrī Podragā notika kaujas starp 7. Siguldas pulka un Dzelzsdivīzijas 1. pulka vienībām. 
Podraga apkārtnes pievienošana Rīgai notika 1924. gadā. Līdz Otrajam pasaules karam Pogragā darbojās A/S „Rīgas cementfabrika” un A/S „Šīferis” fabrika.

2018. gada 18. novembrī, atzīmējot Latvijas Republikas simtgadi, grāmatizdevējs un dzejnieks Valters Dakša kopā ar domubiedriem Podraga teritorijā īstenoja hepeningu , nogādājot aptuveni 100 tualetes podus Podraga teritorijā un kopīgi atzīmējot svinīgo notikumu. Tas izsauca sašutumu sabiedrībā, un svinību laikā ieradās Rīgas pašvaldības policija, kas lika podus nogādāt citur.

## Skatīt arī
* Lejas Podrags

## Atsauces
Lejas Podrags

**Lejas Podrags** ir Rīgas Kurzemes priekšpilsētas daļa Voleru apkaimē uz ziemeļiem no Krēmeriem Daugavas kreisajā krastā. 

Apbūve izveidojusies senāko Buholca, Kronmaņa un Dreiliņa muižiņu teritorijā.

## Skatīt arī
* Podrags

## Atsauces
Beķermuiža

thumb|285x285px|Beķermuiža aerofoto kartē, 1940. gadi
thumb|300px|Beķera muiža 1930. gada Rīgas kartē
alt=Beķermuiža bruģa fragments 2023 gads|thumb|158x158px|Beķermuižas bruģa fragments 2023. gadā
**Beķermuiža** jeb **Bekera muiža** () bija muiža senajā Daugavas krastā, kuras vieta mūsdienās atrodama starp Beķera grāvi starp Daugavgrīvas šoseju Voleru un Spilves apkaimēs. Muižas ēkas līdz mūsdienām nav saglabājušās.

## Vēsture
Pēc Livonijas ordeņa likvidācijas un Kurzemes un Zemgales hercogistes izveides šo apkaimi pārvaldīja hercogs Gothards. Zināms, ka 1586. gadā viņš par 3000 Rīgas mārkām to ieķīlāja Hermanim Bekeram. Viņa mantinieks bija Vilhelms Bekers. Poļu-zviedru kara laikā muižu ieņēma zviedru karaspēks, tā iekļauta Daugavgrīvas draudzes novadā. Vēlāk muižas īpašnieki mainījās, taču muižiņa saglabāja pirmo īpašnieku vārdu.

19. gadsimtā Bekera muiža saukta arī par Pālena muižu jeb Purvāja muižu, tajā apstrādāts ļoti daudz zemes — 71 ¼ mucvietu tīruma. Pie Daugavgrīvas lielceļa bijis ierīkots krogs. 
 
1924. gadā agrākās Beķera muižas teritoriju iekļāva Rīgas pilsētas administratīvajās robežās. 20. gadsimtā izveidojusies mazdārziņu kolonija, kas mūsdienās nosaukta par Beķermuižu. 

Mūsdienās saglabājies tikai neliels bruģēta ceļa posms pie Bolderājas šosejas un iespējams, ka pāris seni alejas koki. Visu teritoriju aizņem padomju okupācijas laikos izveidoti un tagad daļēji pamesti mazdārziņi.

## Atsauces

alt=Vieta kur atradās beķermuiža|thumb|Vieta, kur atradās Beķermuiža


## Ārējās saites

* Beķermuižas (Beckershof) 1811., 1816. g. revīzijas un to papildinājumi (88.lieta) Latvijas Valsts vēstures arhīvā
Ziemeļupe

thumb|Ziemeļupe (2022)
**Ziemeļupe ** ir Buļļupes vecupes veidots līcis Daugavgrīvas salas vidusdaļā. Lielākais līča dziļums ir 17 metri.

Ziemeļupe izveidojās, pēc atšķirīgiem datiem, 1685. gadā vai 1697.-1709. gadā pavasara palos, kad Lielupes lejasgals (tagadējā Buļļupe) pārrāva Daugavgrīvas salu un ietecēja tieši Rīgas līcī. Vēlāk Ziemeļupes grīva aizsērēja un 1765. gadā tika daļēji aizbērta, izveidojās līcis. Dažās 19. gadsimta kartēs gan upi vēl uzrādīja kā esošu. Mūsdienās vecupes garums ziemeļu virzienā ir 1,1 km ar platumu 300-400 m, taču vidusdaļā tā daļēji aizbērta līdz 20 m platumam, tādējādi ziemeļdaļā tā faktiski ir sekls, peldošiem ūdensaugiem bagāts ezers. Ligzdojam novēroti paugurknābja gulbji, lauči, cekuldūkuri, mežapīles.

Līcī, tolaik zvejnieku sauktā arī par **Linci**, agrāk bijušas labas zušu vietas un ziemās notikušas slidošanas sacensības.

Ziemeļupes rietumu krastā atrodas Rīgas bioloģiskās attīrīšanas stacija "Daugavgrīva", austrumu krastā, bijušajā Memmes pļavā — mazdārziņu kolonija.

## Atsauces
Tumšsarkanā dzeguzene

**Tumšsarkanā dzeguzene** (*Epipactis atrorubens* (Hoffm. ex Bernh.) Besser) ir orhideju dzimtas suga. Latvijā tā ir diezgan reta.

## Apraksts
thumb|left|Ziedi
Daudzgadīgs, 15-80 cm auksts lakstaugs. Stublājs sārti brūns, stāvs ar skaujošām, olveidīgām lapām. Ziedu daudz (20-150), tie sakārtoti diezgan blīvā, vienpusējā ķekarā stublāja galotnē. Jaunā ziedkopa ar pumpuriem noliekusies. Pieziedlapas zaļas, lancetiskas. Apziednis sarkanbrūns. Lūpa ar šķērsenisku iežmaugu, bez pieša. Auglis - nokarena pogaļa. Latvijā zied no jūnija otrās puses līdz augustam. 

## Izplatība

Aug gandrīz visā Eiropā un dažviet Āzijā.

## Biotopi

Aug nelielās grupās krūmājos, mežmalās, skrajos lapkoku un jauktos mežos.

## Atsauces

## Avoti
* Werner Rothmaler. *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .
* Valda Baroniņa, Ilona Lodziņa. *Populārzinātniskā Latvijas sarkanā grāmata - augi*. Rīga 1992. 

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Papardes

**Papardes** var būt:
* Paparžaugi;
* Papardes — apdzīvota vieta Aizkraukles pagastā.

## Skatīt arī
* Paparde
* Paparze
Sporaugi

**Augstākie sporaugi** jeb vienkārši **sporaugi** () ir viena no trim augu (*Plantae*) apakšvalstīm. Pārējās divas ir pirmsvasas augi (*Bryophyte*) un sēklaugi (*Spermatophytes*). Pie sporaugiem pieder papardes, staipekņi, kosas, čūskmēlītes, psiloti un ezerenes.

Sporaugi tāpat kā sēklaugi pieder pie vaskulāro augu grupas. Tie ir augi, kam stumbrā ir attīstīta vadaudu sistēma. Tie var būt gan lakstaugi, gan kokveidīgi augi, kādi Latvijā neaug. Sporaugiem neattīstās ne ziedi, ne sēklas, tie vairojas ar sporām. Vairojoties tiek producēts miljoniem sporu. Ar sporām vairojas arī citi augi, kā dažas aļģes, sūnas, sēnes un ķērpji.

Vecākos informācijas avotos par sporaugiem sauc arī sēnes, tomēr sēnes vairs netiek pieskaitītas pie augu valsts. Tās izdala īpašā sēņu valstī, jo sēnes nesatur hlorofilu, neveic fotosintēzi, un barojas ar jau gatavām organiskām vielām.

## Evolūcija
Sporaugu apakšvalstī mūsdienās ir divi lieli dzīvo augu nodalījumi: staipekņi un paparžaugi. Šajā apakšvalstī ir arī vairākas izmirušo, fosilo augu grupas. Jaunākie zinātniskie atklājumi un pētījumi liecina, ka visiem mūsdienu augstākajiem sporaugiem ir viens, kopīgs aizvēsturisks priekštecis. Sēklaugi sporaugiem ir nosacīti tuvi radinieki, jo cēlušies no aizvēsturiska auga, kas bijis tuvu radniecīgs sporaugu aizvēsturiskajam priekštecim.

## Klasifikācija
* apakšvalsts 
** nodalījums 
*** klase 
*** klase 
** nodalījums 
*** klase 
*** klase  
*** apakšnodalījums 
**** klase 
*** apakšnodalījums 
**** klase 

## Atsauces
Svēte (upe)

**Svēte** ir upe Latvijā un Lietuvā (), apmēram 2 km garumā Latvijas un Lietuvas robežupe, Lielupes kreisā pieteka.

## Upes raksturojums
Svēte sākas Lietuvā, Šauļu rajonā, no Linkuvas galēnmorēnu vaļna. 2 km garā posmā pie Žagares Svēte ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Lielākā baseina daļa Latvijā atrodas Zemgales līdzenumā, kreisā krasta pieteku baseins - Austrumkursas augstienē. No Lietuvas robežas upe tek pa ~10 m dziļu ieleju, aiz Augstkalnes, kur uz upes uzstādināts Augstkalnes dzirnavu ezers, ieleja kļūst šaurāka un seklāka, tālāk uz leju līdz Lielupei gultne ir plata un sekla. Daudzi upes posmi drenēti, lejtecē palienas norobežotas ar dambjiem. Augšpus Jelgavas labajā krastā māla karjeri. 

## Lielākās pietekas
* Tērvete, 
* Auce, 
* Bērze, 
* Vilce. 

## Lielākās apdzīvotās vietas krastos
### Latvijā
* Jelgava, 
* Svēte, 
* Augstkalne.

### Lietuvā
* Žagare, 
* Gaižaiči.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šūna (nozīmju atdalīšana)

**Šūna** var būt:

* šūna - dzīvo organismu pamatstruktūra
* šūna (biškopība) - darba bišu sekretizēta vaska veidojums
* šūna (informātika)
1836. gads

**1836. gads** () bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi
* 2. marts — Teksasas republika pasludināja neatkarību no Meksikas. 
* 15. jūnijs — Ārkanzasa kļuva par 25. ASV štatu.

## Dzimuši
* 27. janvāris — Leopolds fon Zahers-Mazohs (*Leopold von Sacher-Masoch*), austriešu rakstnieks (miris 1895.)
* 17. februāris — Gustavo Adolfo Bekers (*Gustavo Adolfo Bécquer*), spāņu dzejnieks un rakstnieks (miris 1870.) 
* 17. maijs — 
**Vilhelms Šteinics (*Wilhelm Steinitz*), Austroungārijas / ASV šahists (miris 1900.)
**Normans Lokjers (*Norman Lockyer*), britu astronoms (miris 1920.)
* 8. jūlijs — Džozefs Čemberlens (*Joseph Chamberlain*), britu politiķis (miris 1914.) 
* 9. jūlijs — Nasavas Sofija (*Sofia av Nassau*), Zviedrijas karaliene (mirusi 1913.)

## Miruši

* 12. februāris — Frīdrihs Šleiermahers (*Friedrich Schleiermacher*), vācu filozofs (dzimis 1768.)
* 10. jūnijs — Andrē Marī Ampērs (*André-Marie Ampère*), franču fiziķis, matemātiķis un ķīmiķis (dzimis 1775.)
* 28. jūnijs — Džeimss Medisons (*James Madison*), 4. ASV prezidents (dzimis 1751.) 
* 17. septembris — Antuāns Lorāns de Žisjē (*Antoine-Laurent de Jussieu*), franču botāniķis (dzimis 1748.)
* 6. novembris — Karels Hineks Māha (*Karel Hynek Mácha*), čehu dzejnieks (dzimis 1810.)
1835. gads

**1835**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 2. marts — par Austrijas Impērijas ķeizaru kļuva Ferdinands I Hābsburgs.

## Dzimuši
* 17. janvāris — Antans Baranausks (*Antanas Baranauskas*), lietuviešu dzejnieks (miris 1902.) 
* 18. janvāris — Cezars Kiī (*Цезарь Антонович Кюи*), krievu komponists (miris 1918.) 
* 12. marts — Saimons Ņūkombs (*Simon Newcomb*), amerikāņu astronoms (miris 1909.) 
* 9. aprīlis — Leopolds II (*Léopold II*), Beļģijas karalis (miris 1909.) 
* 11. maijs — Baumaņu Kārlis, latviešu komponists, dramaturgs, dzejnieks (miris 1905.) 
* 2. jūnijs — Pijs X (*Pius PP. X*), Romas pāvests (miris 1914.) 
* 10. jūlijs — Henriks Veņavskis (*Henryk Wieniawski*), poļu vijolnieks (miris 1880.) 
* 27. jūlijs — Džozue Karduči (*Giosuè Carducci*), itāliešu dzejnieks (miris 1907.) 
* 2. augusts — Eliša Grejs (*Elisha Gray*), amerikāņu izgudrotājs (miris 1901.) 
* 1. septembris — Viljams Stenlijs Dževonss (*William Stanley Jevons*), britu ekonomists (miris 1882.) 
* 9. oktobris — Kamils Sensānss (*Camille Saint-Saëns*), franču komponists (miris 1921.) 
* 31. oktobris (j.s., pēc v.s. 19. oktobrī) — Krišjānis Barons, latviešu folklorists, rakstnieks, publicists (miris 1923.) 
* 25. novembris — Endrū Kārnegijs (*Andrew Carnegie*), amerikāņu uzņēmējs un mecenāts (miris 1919.) 
* 30. novembris — Marks Tvens (*Mark Twain*), ASV rakstnieks (miris 1910.)

## Miruši

* 2. marts — Francis II (*Franz II*), Austrijas imperators (dzimis 1768.)
* 8. aprīlis — Vilhelms fon Humbolts (*Wilhelm von Humboldt*), vācu filozofs (dzimis 1767.)
1834. gads

**1834**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Maijs
* 26. maijs — par Portugāles karalieni kļuva Marija II Bragansa.

### Novembris
* 1. novembris — presē pirmo reizi pieminēta kāršu spēle pokers, ko tolaik spēlēja Misisipi laivinieki. 
* 14. novembris — Indijā izveidoja Ziemeļrietumu provinces (tagad Utarpradēšas štats).

### Decembris
* 17. decembris — Īrijā tika atklāts pirmais dzelzceļš.

## Dzimuši
* 17. janvāris — Augusts Veismanis (*August Weismann*), vācu biologs (miris 1914.)
* 8. februāris — (pēc v.s. 27. janvārī) — Dmitrijs Mendeļejevs (*Дмитрий Иванович Менделеев*), krievu ķīmiķis (miris 1907.)
* 16. februāris — Ernsts Hekels (*Ernst Haeckel*), vācu biologs (miris 1919.)
* 17. marts — Gotlībs Daimlers (*Gottlieb Wilhelm Daimler*), vācu izgudrotājs, inženieris, uzņēmējs un autokonstruktors (miris 1900.)
* 25. marts — Viljams Moriss (*William Morris*), angļu mākslinieks (miris 1896.)
* 23. maijs — Jānis Frīdrihs Baumanis, latviešu arhitekts (miris 1891.)
* 9. jūlijs — Jans Neruda (*Jan Neruda*), čehu rakstnieks (miris 1891.)
* 19. jūlijs — Edgars Degā (*Edgar Degas*), franču mākslinieks (miris 1917.)
* 2. augusts — Frederiks Ogists Bartoldi (*Frédéric-Auguste Bartholdi*), franču tēlnieks (miris 1904.)
* 31. augusts — Amilkāre Ponkjelli (*Amilcare Ponchielli*), itāļu komponists (miris 1886.)
* 16. decembris — Leons Valrass (*Léon Walras*), franču ekonomists (miris 1910.)

## Miruši
* 21. aprīlis — Aleksejs Arakčejevs (*Алексей Андреевич Аракчеев*), krievu ģenerālis un valsts darbinieks (dzimis 1769.)
* 20. maijs — Žilbērs di Motjē de Lafajets (*Gilbert du Motier de La Fayette*), franču ģenerālis (dzimis 1757.)
* 25. jūlijs — Semjuels Kolridžs (*Samuel Taylor Coleridge*), angļu dzejnieks (dzimis 1772.) 
* 8. oktobris — Fransuā Adriēns Bualdjē (*François-Adrien Boieldieu*), franču komponists (dzimis 1775.)
* 23. decembris — Tomass Maltuss (*Thomas Malthus*), angļu politekonoms (dzimis 1766.)
1833. gads

**1833**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Septembris
* 29. septembris - par Spānijas karalieni kļuva Izabella II.

## Dzimuši
* 28. janvāris — Čārlzs Džordžs Gordons (*Charles George Gordon*), britu ģenerālis (miris 1885.)
* 19. februāris — Elī Dikomēns (*Élie Ducommun*), Šveices žurnālists un miera aktīvists (miris 1906.) 
* 28. februāris — Alfrēds fon Šlīfens (* Alfred von Schlieffen*), vācu feldmaršals (miris 1913.)
* 7. maijs — Johanness Brāmss (*Johannes Brahms*), vācu komponists (miris 1897.)
* 30. jūnijs — Manuels Amadors Gerrero (*Manuel Amador Guerrero*), pirmais Panamas prezidents (miris 1909.)
* 30. jūlijs — Erchercogs Kārlis Ludvigs (*Karl Ludwig*), Austrijas erchercogs (miris 1896.)
* 20. augusts — Bendžamins Herisons (*Benjamin Harrison*), 23. ASV prezidents (miris 1901.) 
* 28. augusts — Edvards Bērns-Džonss (*Edward Coley Burne-Jones*), britu gleznotājs (miris 1898.) 
* 21. oktobris — Alfrēds Nobels (*Alfred Bernhard Nobel* ), zviedru ķīmiķis, inženieris (miris 1896.)
* 31. oktobris — Aleksandrs Borodins (*Александр Порфирьевич Бородин* ), krievu komponists (miris 1887.)

## Miruši
* 13. aprīlis — Elīza fon der Reke (*Elisabeth Charlotte Constanzia von der Recke*), Kurzemes dzejniece (dzimusi 1754.) 
* 29. jūlijs — Viljams Vilberforss (*William Wilberforce*), britu politiķis un filantrops (dzimis 1759.)
* 29. septembris — Fernando VII, Spānijas karalis (dzimis 1784.)
Lava (nozīmju atdalīšana)

**Lava** var būt:
* lava — magma, kas nokļuvusi virs zemes vulkānu izvirdumos;
* Linas upes nosaukums Krievijas Kaļiņingradas apgabalā;
* Kortnija Lava — amerikāņu vokāliste.

## Skatīt arī
* Lāva
1831. gads

**1831**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
* 19. marts — Ņujorkas pilsētas banka kļuva par vietu pirmajai lielajai banku laupīšanai ASV vēsturē, laupītājiem nolaupot 245 000 USD. 
* 29. augusts — Maikls Faradejs publiski demonstrēja transformatoru, pierādot elektromagnētiskās indukcijas eksistenci. 
* 8. septembris — par Apvienotās Karalistes karali tika kronēts Viljams IV.
## Dzimuši
* 4. februāris — Nikolajs Ļeskovs (*Николай Семёнович Лесков*), krievu rakstnieks (miris 1895.) 
* 6. marts — Filips Šeridans (*Philip Sheridan*), amerikāņu ģenerālis (miris 1888.) 
* 13. jūnijs — Džeimss Maksvels (*James Clerk Maxwell*), skotu matemātiķis un fiziķis (miris 1879.) 
* 12. augusts — Jeļena Blavatska (*Елена Петровна Блаватская*), krievu filozofe (mirusi 1891.) 
* 5. septembris — Viktorjēns Sardū (*Victorien Sardou*), franču dramaturgs (miris 1908.) 
* 6. oktobris — Rihards Dēdekinds (*Richard Dedekind*), vācu matemātiķis (miris 1916.) 
* 18. oktobris — Frīdrihs III (*Friedrich III*), Vācijas imperators (miris 1888.)
* 29. oktobris — Otniēls Čārlzs Māršs (*Othniel Charles Marsh*), amerikāņu paleontologs (miris 1899.)
* 19. novembris — Džeimss Gārfīlds (*James Abram Garfield*), 20. ASV prezidents (miris 1881.)
* datums nezināms — Sēdošais Bizons (*Tȟatȟáŋka Íyotake*), siu virsaitis (miris 1890.)

## Miruši
* 4. jūlijs — Džeimss Monro (*James Monroe*), 5. ASV prezidents (dzimis 1758.)
* 23. augusts — Augusts Neidharts fon Gneizenavs (*August Neidhardt von Gneisenau*), prūšu feldmaršals (dzimis 1760.)
* 14. novembris — Georgs Hēgelis (*Georg Wilhelm Friedrich Hegel*), vācu filozofs (dzimis 1770.) 
* 16. novembris — Kārlis fon Klauzevics (*Carl von Clausewitz*), prūšu kara teorētiķis (dzimis 1780.)
* 23. decembris — Emīlija Plātere (*Emilia Plater*), poļu nacionālā varone (dzimusi 1806.)
1829. gads

**1829**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Marts
* 3. marts — par Romas Katoļu baznīcas pāvestu kļuva Pijs VIII.

### Septembris
* 16. septembris — Edirnē tika parakstīts Adrianopoles līgums starp Krievijas un Osmaņu impērijām.
* 29. septembris — Londonā dibināta Metropolitēna policija ar galveno pārvaldi Skotlendjardu.

## Dzimuši
* 21. janvāris - Oskars II (*Oscar II*), Zviedrijas un Norvēģijas karalis (miris 1907.) 
* 2. februāris - Alfrēds Brēms (*Alfred Brehm*), vācu zoologs (miris 1884.) 
* 26. aprīlis - Teodors Bilrots (*Theodor Billroth*), austriešu ķirurgs (miris 1894.) 
* 7. septembris - Augusts Kekulē (*August Kekulé*), vācu ķīmiķis (miris 1896.) 
* 5. oktobris - Česters Arturs (*Chester Arthur*), 21. ASV prezidents (miris 1886.) 
* 14. novembris - Kārlis Vilhelms Kupfers (*Karl Wilhelm von Kupffer*), vācbaltiešu anatoms (miris 1902.)

## Miruši
* 6. janvāris — Josefs Dobrovskis (*Josef Dobrovský*), čehu lingvists (dzimis 1753.)
* 12. janvāris — Frīdrihs Šlēgelis (*Friedrich Schlegel*), vācu rakstnieks un filozofs (dzimis 1772.)
* 10. februāris — Leons XII (*Leo XII*), Romas pāvests (dzimis 1760.)
* 6. aprīlis — Nīlss Henriks Ābels, (*Niels Henrik Abel*), norvēģu matemātiķis (dzimis 1802.) 
* 10. maijs - Tomass Jangs (*Thomas Young*), angļu dabaszinātnieks, fiziķis, ēģiptologs (dzimis 1773.)
* 29. maijs — Hamfrijs Deivijs (*Humphry Davy*), angļu ķīmiķis (dzimis 1778.)
* 29. oktobris - Marija Anna Mocarte (*Maria Anna Mozart*), austriešu mūziķe (dzimusi 1751.) 
* 18. decembris - Žans Batists Lamarks (*Jean-Baptiste Lamarck*), franču dabaspētnieks (dzimis 1744.)
1828. gads

**1828**. () bija garais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 22. janvāris — par Apvienotās Karalistes premjerministru tika iecelts Arturs Velzlijs.

### Aprīlis
* 26. aprīlis — atsākās Krievu-turku karš.

### Augusts
* 11. augusts — par Madagaskaras karalistes karalieni kļuva Ranavalona I.

## Dzimuši
* 8. februāris — Žils Verns (*Jules Gabriel Verne*), franču rakstnieks (miris 1905. gadā)
* 20. marts — Henriks Ibsens (*Henrik Johan Ibsen*), norvēģu dramaturgs (miris 1906. gadā)
* 21. aprīlis — Ipolits Tēns (*Hippolyte Taine*), franču kritiķis (miris 1893. gadā)
* 8. maijs — Anrī Dināns (*Jean Henri Dunant*), Šveices uzņēmējs un sabiedriskais darbinieks (miris 1910. gadā)
* 9. septembris (j.s., pēc v.s. 28. augustā) — Ļevs Tolstojs (*Лев Николаевич Толстой*), krievu rakstnieks (miris 1910. gadā)
* 25. oktobris  — Viljams Martēns (*William Martin*), franču burātājs (miris 1905. gadā)

## Miruši
* 31. janvāris — Aleksandrs Ipsilants (Αλέξανδρος Υψηλάντης), grieķu karavīrs (dzimis 1792.)
* 16. aprīlis — Fransisko Goja (*Francisco José de Goya y Lucientes*), spāņu gleznotājs un grafiķis (dzimis 1746.)
* 24. oktobris — Marija Fjodorovna (*Мария Фёдоровна*), Krievijas imperatore-konsorte (dzimusi 1759.) 
* 19. novembris — Francis Šūberts (*Franz Schubert*), Austrijas komponists (dzimis 1797.)
1827. gads

**1827**. () bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

## Dzimuši
* 16. oktobris — Arnolds Beklīns (*Arnold Böcklin*), Šveices mākslinieks (miris 1901. gadā)
* 25. oktobris — Marselēns Bertlo (*Marcellin Berthelot*), franču ķīmiķis (miris 1907. gadā)

## Miruši
* 17. februāris — Johans Heinrihs Pestaloci (*Johann Heinrich Pestalozzi*), Šveices pedagogs un filantrops (dzimis 1746. gadā)
* 5. marts:
** Pjērs Simons Laplass (*Pierre-Simon Laplace*), franču astronoms, matemātiķis un fiziķis (dzimis 1749. gadā)
** Alesandro Volta (*Alessandro Volta*), itāļu fiziķis (dzimis 1745. gadā)
* 26. marts — Ludvigs van Bēthovens (*Ludwig van Beethoven*), vācu komponists (dzimis 1770. gadā)
* 3. aprīlis — Ernsts Hladni (*Ernst Chladni*), vācu fiziķis (dzimis 1756. gadā)
* 5. maijs — Frīdrihs Augusts I (*Friedrich August I.*), Saksijas karalis (dzimis 1750. gadā)
* 8. augusts — Džordžs Kannings (*George Canning*), britu politiķis (dzimis 1770. gadā)
* 12. augusts — Viljams Bleiks (*William Blake*), angļu dzejnieks un mākslinieks (dzimis 1757. gadā)
* 10. septembris — Ugo Foskolo (*Ugo Foscolo*), itāļu dzejnieks (dzimis 1778. gadā)
* 18. novembris — Vilhelms Haufs (*Wilhelm Hauff*), vācu rakstnieks (dzimis 1802. gadā)
Džozefs Hellers

**Džozefs Hellers** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu satīrists. Pazīstamākais dabs - 1961. gadā publicētais satīriskais romāns par Otro pasaules karu "Āķis 22".

Dzimis Bruklinā Krievijas izcelsmes ebreju ģimenē. 1942. gadā iestājās ASV Gaisa flotē. No 1944. gada Itālijā piedalījās karadarbībā kā bumbvedēja B-25 apkalpes loceklis.

Pēc kara ar valsts atbalsta programmu Otrā pasaules kara veterāniem studēja vairākās ASV augstskolās, bet 1949. gadā ieguva maģistra grādu Kolumbijas Universitātē. 1948. gadā publicēja savu pirmo darbu. 1953. gadā sāka rakstīt savu pirmo romānu "Āķis 22", kuru publicēja tikai 1961. gadā. Iesākumā romānam ASV, atšķirībā no Lielbritānijas, nebija lielu panākumu, tomēr 1962. gadā, iznākot mīkstajā iesējumā un summējoties ar tālaika pretkara noskaņojumu, tika pārdoti ap 10 miljoni ekseplāru.

1981. gadā Hellers saslima ar Gijēna-Barē sindromu, tomēr atlaba. Miris no infarkta 1999. gadā.

## Latviski izdots
* Āķis 22, romāns (*Catch-22*, 1961) - Rīga, AGB, 2007, 544 lpp., tulkojusi Diāna Smilga, 

## Ārējās saites

* Džozefa Hellera arhīvs Dienvidkarolīnas Universitātē
Ložņu saulenīte

**Ložņu saulenīte** (*Goodyera repens* (L.) R.Br.) ir Latvijā nereti augoša orhideju dzimtas suga.

## Apraksts
thumb|left|Ziedi
thumb|Lapas ar raksturīga dzīsļu tīkla
Daudzgadīgs, neliels, 10-30 cm augsts lakstaugs. Saknenis ložņājošs (), tievs.Stublājs stāvs ar mazām, lancetiskām lapām, apmatotas. Pie stublāja pamata sakārtotas olveidīgas lapas ar tīklveidīgām dzīslām. Pieziedlapas garas. Ziedi, parasti nevairāk 30, sakārtoti blīvā, vienpusējā ķekarā. Tie sīki, smaržīgi, balti vai zaļgani. Lūpa bez pieša. Auglis - olveida pogaļa. Zied jūlijā un augustā.

## Izplatība

Aug gandrīz visā Eiropā, Ziemeļamerikā un dažviet Āzijā.

## Biotopi

Aug nelielās grupās sausās mežmalās, skrajos lapkoku mežos.

## Atsauces

## Avoti
* Werner Rothmaler. *Exkursionsflora von Deutschland. Gefäßpflanzen: Kritischer Band*. München 2005. 
* Zigmas Gudžinskas, Mindaugas Ryla. *Lietuvos gegužraibiniai (*Orchidaceae*)*. Vilnius 2006. .

## Ārējās saites
* Latvijasdaba.lv
Bērze (upe)

**Bērze**, saukta arī **Bērzupe**, ir Svētes kreisā pieteka Dobeles, Saldus un Jelgavas novados. Sākas Lielauces paugurainē Austrumkursas augstienes dienvidu daļā. Augštecē līkumo pa paugurainu apvidu, krasti stāvi, apauguši. Augšpus Bikstiem ietek Zušupīte, kas novada Zebrus ezera ūdeņus. Pie Anneniekiem mazā HES ūdenskrātuve. Līdz 19. gadsimtam Bērze ietecēja pa tiešo Lielupē pie Kalnciema (tagadējā Vecbērze). 19. gadsimta sākumā izraka kanālu uz Svēti (arī **Jaunbērze**). Lejtecē izbūvēts Vecbērzes polderis.

## Lielākās pietekas
* Bikstupe, 
* Sesava, 
* Ālave, 
* Līčupe, 
* Gardene. 

## Lielākās apdzīvotās vietas krastos
* Zebrene, 
* Biksti, 
* Kaķenieki, 
* Annenieki, 
* Dobele, 
* Bērze, 
* Līvbērze.

## Atsauces
Svēte

**Svēte** var būt:
* Svēte — apdzīvota vieta Jelgavas novadā
* Svēte — upe, Lielupes pieteka
* Svēte — upe, Puzes ezera pieteka

## Skatīt arī
* Svētes pagasts
* Svētes iela
* Svētelis
Dobrecovs

**Dobrecovs** (; sieviešu dzimtē **Dobrecova** (*Добрецо́ва*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Devids Dobrecovs (1997) — Latvijas futbolists;
* Viktors Dobrecovs (1977) — Latvijas futbolists.
1826. gads

**1826**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
* 8. februāris — par Argentīnas pirmo prezidentu kļuva Bernardino Rivadāvija.
* 1. aprīlis — Semjuels Morijs (*Samuel Morey*) patentēja iekšdedzes dzinēju. 
* 2. maijs — par Portugāles karalieni kļuva Marija II Bragansa.
* 9. jūlijs — par Čīles pirmo prezidentu kļuva Manuels Blanko Enkalada.

## Dzimuši
* 4. marts — Augusts Bīlenšteins (*August Johann Gottfried Bielenstein*), vācbaltu lingvists, letofīls, folklorists un teologs (miris 1907.)
* 29. marts — Vilhelms Lībknehts (*Wilhelm Liebknecht*), vācu politiķis (miris 1900.) 
* 6. aprīlis — Gistavs Moro (*Gustave Moreau*), franču mākslinieks (miris 1898.)
* 3. maijs — Kārlis XV (*Karl XV*), Zviedrijas karalis (miris 1872.)
* 5. maijs — Eiženija de Montiho (*Eugénie de Montijo*), Francijas imperatore (mirusi 1920.)
* 17. septembris — Bernhards Rīmanis (*Bernhard Riemann*), vācu matemātiķis (miris 1866.)

## Miruši
* 2. aprīlis — Žans Antelms Brijā-Savarēns (*Jean Anthelme Brillat-Savarin*), franču jurists, politiķis un autors (dzimis 1755.)
* 3. jūnijs — Nikolajs Karamzins (*Николай Михайлович Карамзин*), krievu vēsturnieks un rakstnieks (dzimis 1766.)
* 4. jūlijs:
**Džons Adamss (*John Adams*), 2. ASV prezidents (dzimis 1735.)
**Tomass Džefersons (*Thomas Jefferson*), 3. ASV prezidents (dzimis 1743.) 
* 28. septembris — Dmitrijs Bortņanskis (*Дмитрий Степанович Бортнянский*), ukraiņu/krievu komponists (dzimis 1751.)
* 23. novembris — Johans Elerts Bode (*Johann Elert Bode*), vācu astronoms (dzimis 1747.)
1825. gads

**1825**. () bija parastais gads, kas sākās sestdienā.

## Notikumi
### Janvāris
* 1. janvāris — oficiāli atklāta Monmartras kapsēta.

### Februāris
* 25. februāris — pieņemts pašreizējais Peru ģerbonis un karogs.

### Augusts
* 12. augusts — par Bolīvijas 1. prezidentu kļuva Simons Bolivars.
* 25. augusts — Urugvaja deklarēja neatkarību no Brazīlijas. 
* 29. augusts — Portugāle atzina Brazīlijas neatkarību.

### Decembris
* 1. decembris — Nikolajs I Romanovs kļuva par Krievijas impērijas ķeizaru.
* 26. decembris — dekabristu sacelšanās.

## Dzimuši
* 11. aprīlis — Ferdinands Lasalls (*Ferdinand Lassalle*), vācu politiķis (miris 1864.)
* 4. maijs — Tomass Hekslijs (*Thomas Henry Huxley*), angļu dabas pētnieks (miris 1895.)
* 11. oktobris — Konrāds Ferdinands Meiers (*Conrad Ferdinand Meyer*), šveiciešu rakstnieks (miris 1898.)
* 25. oktobris — Johans Štrauss (*Johann Strauss*), austriešu komponists (miris 1899.)
* 6. novembris — Šarls Garnjē (*Charles Garnier*), franču arhitekts un mākslas zinātnieks (miris 1898.) 
* 30. novembris — Viljams Adolfs Bugro (*William-Adolphe Bouguereau*), franču gleznotājs (miris 1905.)
* 2. decembris (j.s., pēc v.s. ):
**Krišjānis Valdemārs, latviešu publicists, sabiedriskais darbinieks (miris 1891.)
**Pedru II (*Pedro II*), Brazīlijas imperators (miris 1891.)

## Miruši
* 16. aprīlis - Johans Heinrihs Fisli (*Johann Heinrich Füssli*), Šveicē dzimis britu gleznotājs (dzimis 1741.)
* 10. jūlijs - Frīdrihs fon Vetbergs (*Friedrich von Wettberg*), vācbaltiešu muižnieks, valsts darbinieks (dzimis 1779.) 
* 13. oktobris — Maksimiliāns I Jozefs (*Maximilian I. Joseph*), Bavārijas karalis (dzimis 1756.)
* 1. decembris - (j.s., pēc v.s. 19. novembrī) — Aleksandrs I Romanovs (*Александр I*), Krievijas imperators (dzimis 1777.)
Burovs

**Burovs** (; sieviešu dzimtē Burova (*Бу́рова*)) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arnolds Burovs (1915—2006) — režisors;
* Oļegs Burovs (1960) — politiķis, pašvaldību darbinieks, Rīgas domes priekšsēdētājs.
Bērze

**Bērze** var būt:

* Bērze — pagasta centrs Dobeles novadā;
* Bērze — upe, Svētes pieteka;
* Bērze — upe, Eglonas pieteka;
* Bērzenes, Daugavas pietekas, cits nosaukums;
* Roberts Bērze — basketbolists.

## Skatīt arī
* Berze
* Bērzi
* Bērzes pagasts
* Vecbērze
Bērzupe

**Bērzupe** var būt:
* Bērzupe — apdzīvota vieta Annenieku pagastā
* Bērzupe — apdzīvota vieta Liepnas pagastā
* Bērzupe — dzelzceļa stacija līnijā Jelgava — Liepāja
* Bērzupe — Mazās Juglas pieteka
* Bērzupe — Dubnas kreisā pieteka
* Bārzupes cits nosaukums
* Bērzes, Svētes pietekas, cits nosaukums
* Bērzes, Eglonas pietekas, cits nosaukums
* Bikstupes cits nosaukums
Buļļupe (nozīmju atdalīšana)

**Buļļupe** var būt:
* Buļļupe — Lielupes atteka 
* Buļļupe — Imulas pieteka
* Buļļupe — Sedas pieteka
Hellers

**Hellers** var būt:

* Aleksandrs Hellers (*Александр Геллер*), padomju un Krievijas šahists (1931—2014);
* Džozefs Hellers (*Joseph Heller*), amerikāņu satīrists (1923—1999);
* Jefims Hellers (*Ефим Геллер*), padomju šahists (1925—1998).
Kalnupīte

**Kalnupīte** var būt:
* Kalnupīte — Pērļupes pieteka
* Ķivuļurgas cits nosaukums

Skat. arī Kalna upe
Skujupīte

**Skujupīte** var būt:
* Skujupīte — Daugavas kreisā pieteka
* Skujupīte — Misas kreisā pieteka
* Skujupīte — Slocenes kreisā pieteka
* Skujupīte — Tulijas kreisā pieteka
* Ķivuļurgas cits nosaukums lejtecē
* Sārcenes cits nosaukums
Brasla (Gaujas pieteka)

**Brasla** (līvu: *Roop*) ir Gaujas labā pieteka Limbažu, Cēsu un Siguldas novados. Sākas Anspuru purvā pie Pociema. Šķērso Idumejas augstieni. Lejpus Straupes tek pa Braslas senleju. Pie autoceļa A3 izbūvēta Braslas ūdenskrātuve. 

Lejpus autoceļam A3 upe plūst pa Gaujas nacionālā parka teritoriju, kur starp Braslas ūdenskrātuvi un Kurmupītes ieteku izveidots ģeoloģiskais dabas piemineklis «Braslas ieži». Tajā ietilpst krastu atsegumi (Avotmuižas ieži, Vējiņu atsegumi, Podnieku iezis, Varšavu iezis, Aņītu ieži, Krauļukalna iezis, Jāņavārti, Slūnu iezis, Baltais iezis, Melnais iezis, Zirņu iezis, Virtakas iezis un Buļu iezis), kā arī tajos esošās alas (tajā skaitā Vējiņu alas Avotmuižas Velnala, Buļu alas, Adamaita ala, Melnā ieža gaisalas).

Lielākās Braslas pietekas ir Nabe (18 km), Jugla (20 km; labās), Iesala (17 km), Jencelis (8 km), Divupe (12 km), Līčupīte (9 km; kreisās). Lielākās apdzīvotās vietas krastos ir Straupe, Plācis, Rozula.

## Atsauces
1824. gads

**1824. gads** () bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
### Augusts
* 12. augusts — par Peru prezidentu kļuva Simons Bolivars.
### Oktobris
* 4. oktobris — Meksika pieņēma jaunu konstitūciju, kļūstot par federālu republiku. 
* 21. oktobris — Džozefs Aspdins patentēja portlandcementu.

### Nezināms datums
* Dibināta Kazahstānas pilsēta Kekšetau.
* Zviedru ķīmiķis Jenss Jākobs Bercēliuss pirmo reizi brīvā veidā izdalīja ķīmisko elementu silīciju un cirkoniju.

## Dzimuši
* 8. janvāris — Vilkijs Kolinss (*Wilkie Collins*), angļu rakstnieks (miris 1889.) 
* 22. februāris — Pjērs Žansēns (*Pierre Janssen*), franču astronoms (miris 1907.) 
* 28. februāris — Barons Džordžs Armitsteds (*George Armitstead, 1st Baron Armitstead*), britu uzņēmējs un politiķis (miris 1915.) 
* 2. marts — Bedržihs Smetana (*Bedřich Smetana*), čehu komponists (miris 1884.) 
* 12. marts — Gustavs Roberts Kirhofs (*Gustav Robert Kirchhoff*), vācu fiziķis (miris 1887.) 
* 16. maijs — Levi Mortons (*Levi Morton*), ASV viceprezidents (miris 1920.) 
* 26. jūnijs — Viljams Tomsons (*William Thomson, 1st Baron Kelvin*), britu fiziķis (miris 1907.) 
* 27. jūlijs — Aleksandrs Dimā (dēls) (*Alexandre Dumas fils*), franču rakstnieks (miris 1895.) 
* 4. novembris — Antons Brukners (*Anton Bruckner*), Austrijas komponists (miris 1896.) 
* 10. decembris — Džordžs Makdonalds (*George MacDonald*), skotu rakstnieks, dzejnieks, mācītājs (miris 1905.)

## Miruši
* 26. janvāris — Teodors Žeriko (*Théodore Géricault*), franču gleznotājs un litogrāfs (dzimis 1791.) 
* 21. februāris — Ežēns de Boarnē (*Eugène de Beauharnais*), Napoleona pieņemtais dēls (dzimis 1781.)
* 19. aprīlis — Džordžs Gordons Bairons (*George Gordon Byron*), britu dzejnieks (dzimis 1788.) 
* 5. jūlijs — Žozefs Prusts (*Joseph Louis Proust*), franču ķīmiķis (dzimis 1754.) 
* 16. septembris — Luijs XVIII (*Louis XVIII*), Francijas karalis (dzimis 1755.)
1823. gads

**1823**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Jūlijs
* 1. jūlijs — Centrālamerikas Federālā republika ieguva neatkarību no Meksikas impērijas.

### Septembris
* 10. septembris — par Peru prezidentu kļuva Simons Bolivars.

## Dzimuši
* 1. janvāris — Šāndors Petēfi (*Petőfi Sándor*), ungāru dzejnieks (miris 1849.)
* 8. janvāris — Alfrēds Rasels Volless (*Alfred Russel Wallace*), britu dabaszinātnieks (miris 1913.) 
* 27. janvāris — Eduārs Lalo (*Édouard Lalo*), franču komponists (miris 1892.) 
* 8. marts — Ģula Andrāši (*Andrássy Gyula*), ungāru politiķis (miris 1890.)
* 25. aprīlis — Abdulmedžids I (عبد المجيد اول [abdyl almedʒi:di evvel] Abduls al Medžids), Osmaņu impērijas sultāns (miris 1861.) 
* 6. decembris — Makss Millers (*Friedrich Max Müller*), vācu / angļu filologs, indologs, reliģiju pētnieks (miris 1900.)
* 7. decembris — Leopolds Kronekers (*Leopold Kronecker*), vācu matemātiķis (miris 1891.)

## Miruši
* 26. janvāris — Edvards Dženers (*Edward Jenner*), angļu ārsts (dzimis 1749.)
* 1. jūnijs — Luijs Nikolā Davū (*Louis-Nicolas Davout*), franču karavīrs (dzimis 1770.)
Ainažu jūrskolas muzejs

**Ainažu jūrskolas muzejs** ir muzejs Ainažos, Rīgas vēstures un kuģniecības muzeja filiāle. Tas atrodas ēkā, kas būvēta speciāli Ainažu jūrskolai, ekspozīcija stāsta par pirmo latviešu profesionālo jūrskolu un tās absolventiem — latviešu un igauņu kapteiņiem un stūrmaņiem. Apmeklētājiem muzejs atvērts kopš 1969. gada 20. jūlija.

## Ārējās saites
*Ainažu jūrskolas muzejs
1819. gads

**1819**. () bija parastais gads, kas sākās piektdienā.

## Notikumi
* Vidzemes landtāgs pieņēma lēmumu par dzimtbūšanas atcelšanu
### Decembris
* 14. decembris — Alabama kļuva par 22. ASV štatu.
* 17. decembris — par Lielkolumbijas prezidentu kļuva Simons Bolivars.

## Dzimuši
* 8. februāris — Džons Raskins (*John Ruskin*), angļu mākslas un sociālais kritiķis, rakstnieks un dzejnieks (miris 1900.)
* 4. aprīlis — Marija II (*Maria II*), Portugāles karaliene (mirusi 1853.)
* 5. maijs — Staņislavs Moņuško (*Stanisław Moniuszko*), poļu komponists (miris 1872.)
* 16. maijs — Johans Voldemārs Jansens (*Johann Voldemar Jannsen*), igauņu žurnālists un dzejnieks (miris 1890.)
* 24. maijs — Viktorija (*Victoria*), Lielbritānijas un Īrijas apvienotās karalistes karaliene (mirusi 1901.) 
* 10. jūnijs — Gistavs Kurbē (*Gustave Courbet*), franču mākslinieks (miris 1877.) 
* 15. jūnijs — Džons Adamss (*John Couch Adams*), britu matemātiķis un astronoms (miris 1892.)
* 20. jūnijs — Žaks Ofenbahs (*Jacques Offenbach*), Vācijā dzimis Francijas komponists, čellists (miris 1880.)
* 19. jūlijs — Gotfrīds Kellers (*Gottfried Keller*), šveiciešu rakstnieks (miris 1890.)
* 1. augusts — Hermans Melvils (*Herman Melville*), amerikāņu rakstnieks (miris 1891.)
* 13. septembris — Klāra Šūmane (*Clara Schumann*), vācu pianiste un komponiste (mirusi 1896.)
* 18. septembris — Leons Fuko (*Léon Foucault*), franču fiziķis (miris 1868.)
* 23. septembris — Ipolits Fizo (*Hippolyte Fizeau*), franču fiziķis (miris 1896.)
* 30. decembris — Teodors Fontāne (*Theodor Fontane*), vācu rakstnieks (miris 1898.)

## Miruši
* 25. augusts - Džeimss Vats (*James Watt*), skotu izgudrotājs (dzimis 1736.) 
* 12. septembris. — Gebhards Līberehts fon Blihers (*Gebhard Leberecht von Blücher*), prūšu karavīrs (miris 1819.)
* 15. novembris - Daniels Raterfords (*Daniel Rutherford*), skotu ķīmiķis un fiziķis (dzimis 1749.)
1818. gads

**1818**. () bija parastais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi
* 1. janvāris — publicēts Mērijas Šellijas gotiskais romāns "Frankenšteins jeb Modernais Prometejs".
* 12. februāris — Čīle ieguva neatkarību no Spānijas.
* 1. augusts — Kopenhāgenā izveidota Dānijas Nacionālā banka.
* 20. oktobris — ASV un Apvienotā Karaliste vienojās noteikt ASV un Kanādas robežu pa 49. paralēli. 
* 3. decembris — Ilinoisa iestājās ASV.

## Dzimuši
* 17. aprīlis (v.s.) — Aleksandrs II (*Александр II*), Krievijas impērijas ķeizars (miris 1881.)
* 5. maijs — Kārlis Markss (*Karl Marx*), ebreju izcelsmes vācu filozofs un politekonomists (miris 1883.)
* 20. maijs — Eduards Totlēbens (*Eduard Totleben, Эдуард Иванович Тотлебен*), vācbaltiešu izcelsmes Krievijas armijas ģenerālis (miris 1884.)
* 17. jūnijs — Šarls Guno (*Charles Gounod*), franču komponists (miris 1893.)
* 6. jūlijs — Ādolfs Andersens (*Adolf Anderssen*), vācu šahists (miris 1879.) 
* 30. jūlijs — Emilija Brontē (*Emily Jane Brontë*), angļu rakstniece (mirusi 1848.) 
* 31. augusts - Jūliuss Dērings (*Julius Döring*), vācbaltu gleznotājs un sabiedrisks darbinieks (miris 1898.)
* 9. novembris — (j.s., pēc v.s. 28. oktobrī) — Ivans Turgeņevs (*Иван Сергеевич Тургенев*), krievu rakstnieks (miris 1883.)

## Miruši
* 26. maijs (j.s., pēc v.s. ) — Mihails Barklajs de Tolli (*Михаил Богданович Барклай де Толли*, *Michael Andreas Barclay de Tolly*), vācbaltiešu Krievijas ģenerālis, kara ministrs, kņazs (dzimis 1761.)
* 12. augusts (j.s., pēc v.s. ) — Nikolajs Novikovs (*Николай Иванович Новиков*), krievu rakstnieks, filantrops (dzimis 1744.) 
* 17. novembris — Mēklenburgas-Štrēlicas Šarlote (*Charlotte of Mecklenburg-Strelitz*), Lielbritānijas karaliene (dzimusi 1744.)
Hapaka grāvis

**Hapaka grāvis**, vidusdaļā arī **Rātsupe** vai **Rātsupīte**, bet augštecē — **Vīķu grāvis**, ir Daugavas kreisā krasta pieteka Rīgas un Jūrmalas pilsētās un Mārupes novadā.
Izveidojies no vecupes, kas iezīmē seno Lielupes gultni pāri Liekņas pļavai no Babītes ezera līdz Daugavai. Grāvja nosaukums cēlies no Hapaka muižas vārda.

Hapaka grāvis sākas no grāvju tīkla Babītes polderī, šķērso Rīgas—Jūrmalas šoseju, tek gar Piņķiem un Babīti. Tālāk tek pa Spilves pļavām (bijušajai Rātes Spilvei, no kā Rātsupītes nosaukums) un 4,5 km no Rīgas līča, Bolderājas teritorijā, ietek Daugavā. Hapaka grāvja kopējais garums ir 25 kilometri, baseina platība 61,9 km² (Rīgas pilsētas teritorijā attiecīgi 15 km un 46,1 km²). Pietekas Lāčupīte, Spilves grāvis un Beķera grāvis.

Gultne Hapaka grāvja augštecē ir regulēta, ieplūst ūdeņi no apkārtējiem meliorētajiem mežiem un lauksaimniecības platībām. Lejtecē Hapaka grāvim ir liela un plaša gultne, kas saplūst ar Daugavas gultni. Kreisajā krastā Bolderāja, labajā Krievu sala. Lai Hapaka grāvja augšteci izmantotu meliorācijā, ir uzbūvēta sūkņu stacija, kas aptuveni par 1 metru pazemina ūdens līmeni Hapaka grāvja augštecē.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Bolderāja
* Daugava
* Rīga
1817. gads

**1817**. () bija parastais gads, kas sākās trešdienā.

## Notikumi
### Marts
* 8. marts — tika dibināta Ņujorkas fondu birža. 
* 26. marts — Kurzemē atceļ dzimtbūšanu.

### Augusts
* 25. augusts — Vidzemē sāka gatavot dzimtbūšanas atcelšanu.

### Septembris
* 27. septembris — Rīgā, Pils laukumā uzstādīts piemineklis krievu karavīriem, kas aizstāvēja pilsētu pret Napoleona armiju.

### Oktobris
* 18. oktobris — oficiāli apstiprināts pašreizējais Čīles karogs.

### Decembris
* 10. decembris — Misisipi iestājās ASV kā 20. štats.

## Dzimuši
* 19. februāris — Villems III (*Willem III*), Nīderlandes karalis (miris 1890.)
* 4. maijs — Florians Cenova (*Florian Cenôwa*), kašūbu sabiedrisks darbinieks (miris 1881.)
* 12. jūlijs — Henrijs Deivids Toro (*Henry David Thoreau*), amerikānu autors un filozofs (miris 1862.)
* 29. jūlijs — Ivans Aivazovskis (*Иван Константинович Айвазовский*), krievu gleznotājs (miris 1900.)
* 24. augusts — Aleksejs Tolstojs (*Алексей Константинович Толстой*), krievu rakstnieks (miris 1875.)
* 6. septembris — Mihails Kogelničjanu (*Mihail Kogălniceanu*), rumāņu politiķis (miris 1891.)
* 14. septembris — Teodors Štorms (*Theodor Storm*), vācu rakstnieks (miris 1888.)
* 30. novembris — Teodors Momzens (*Theodor Mommsen*), vācu vēsturnieks (miris 1903.)

## Miruši
* 1. janvāris — Martins Heinrihs Klaprots (*Martin Heinrich Klaproth*), vācu ķīmiķis (dzimis 1743.)
* 12. aprīlis — Šarls Mesjē (*Charles Messier*), franču astronoms (dzimis 1730.)
* 23. jūnijs — Teroīne Merikūra (*Theroigne de Mericourt*), franču sieviešu kustības līdere (dzimusi 1762.) 
* 30. jūnijs — Abrahams Gotlobs Verners (*Abraham Gottlob Werner*), vācu ģeologs (dzimis 1749.)
* 18. jūlijs — Džeina Ostina (*Jane Austen*), angļu rakstniece (dzimusi 1775.)
* 14. oktobris — Fjodors Ušakovs (*Фёдор Фёдорович Ушаков*), krievu admirālis (dzimis 1745.)
* 15. oktobris — Tadeušs Koscjuško (*Tadeusz Kościuszko*), poļu ģenerālis (dzimis 1746.)
* 26. oktobris — Nikolajs Jozefs fon Žakēns (*Nikolaus Joseph von Jacquin*), austriešu botāniķis (dzimis 1727.)
1816. gads

**1816**. () bija garais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi
* 1. jūlijs — Vīnē tika izveidota Austrijas Nacionālā banka.
* 9. jūlijs — Argentīna deklarēja neatkarību no Spānijas. 
* 11. decembris — Indiāna kļuva par 19. ASV štatu.

## Dzimuši
* 24. janvāris — Ernests Dinsbergs, latviešu publicists, dzejnieks (miris 1902. gadā)
* 21. aprīlis — Šarlote Brontē (*Charlotte Brontë*), angļu rakstniece (mirusi 1855. gadā)
* 29. oktobris — Fernandu II (*Fernando II*), Portugāles karalis (miris 1885. gadā)

## Miruši
* 20. jūlijs — Gavrila Deržavins (*Гавриил Романович Державин*), krievu dzejnieks (dzimis 1743. gadā)
1815. gads

**1815**. () bija parastais gads, kas sākās svētdienā.

## Notikumi
Turpinājās Napoleona kari.

### Marts
* 1. marts - Napoleons Bonaparts atgriežas Francijā no izsūtījuma trimdā uz Elbas salu. 
* 16. marts - Villems I kļūst par Nīderlandes karali
* 20. marts - Napoleons Bonaparts pēc izbēgšanas no Elbas ieradās Parīzē, ar 140 000 lielu regulāru armiju un 200 000 brīvprātīgajiem karavīriem, tādējādi uzsākot savu "Simts dienu" valdīšanu.

### Jūnijs
* 8. jūnijs - Dibināta Vācijas Konfederācija. 
* 18. jūnijs - Vaterlo kaujā Septītās koalīcijas alianse uzvarēja Napoleona vadīto Francijas karaspēku.

## Dzimuši
* 11. janvāris — Džons Makdonalds (*John A. Macdonald*), kanādiešu politiķis (miris 1891.) 
* 1. aprīlis — Oto fon Bismarks (*Otto von Bismarck*), Vācijas kanclers (miris 1898.) 
* 1. jūnijs — Oto (Όθων), Grieķijas karalis (miris 1867.) 
* 15. augusts — Aleksandrs fon Keizerlings (*Alexander von Keyserling*), vācbaltu ģeologs un paleontologs (miris 1891.) 
* 28. oktobris — Ļudovīts Štūrs (*Ľudovít Štúr*), slovāku sabiedrisks darbinieks (miris 1856.)
* 31. oktobris — Kārlis Veierštrāss (*Karl Weierstraß*), vācu matemātiķis (miris 1897.)
* 2. novembris — Džordžs Būls (*George Boole*), angļu matemātiķis un filozofs (miris 1864.)
* 8. decembris — Ādolfs Mencels (*Adolph Menzel*), vācu mākslinieks (miris 1905.)

## Miruši
* 18. jūnijs (Vaterlo kaujā nogalināti):
** Žans Žaks Desvo de Sanktmoriss (*Jean-Jacques Desvaux de Saint-Maurice*), franču ģenerālis (dzimis 1775)
** Gijoms Filibērs Dušesmē (*Guillaume Philibert Duhesme*), franču ģenerālis (dzimis 1766)
** Sers Aleksandrs Gordons (* Alexander Gordon*), angļu štāba virsnieks (dzimis 1786)
** Klods Etjēns Mišels (*Claude-Étienne Michel*), franču ģenerālis (dzimis 1772)
** Tomass Piktons (*Thomas Picton*), britu ģenerālis (dzimis 1758)
** Viljams Ponsombijs (*William Ponsonby*), britu ģenerālis (dzimis 1772)
** Žans Batists van Merlēns (*Jean Baptiste van Merlen*), holandiešu-beļģu ģenerālis (dzimis 1773)
* 13. oktobris — Joahims Mirats (*Joachim Murat*), franču maršals (dzimis 1767.) 
* 7. decembris — Mišels Nejs (*Michel Ney*), franču maršals (dzimis 1769.) 

## Atsauces
1822. gads

**1822**. () bija parastais gads, kas sākās otrdienā.

## Notikumi
### Aprīlis
* 11. aprīlis — Hijā, Grieķijā norisinājās Hijas slaktiņš.

### Septembris
* 7. septembris — Brazīlija deklarēja neatkarību no Portugāles.

## Dzimuši
* 2. janvāris — Rūdolfs Klauziuss (*Rudolf Clausius*), vācu fiziķis (miris 1888.) 
* 6. janvāris — Heinrihs Šlīmanis (*Heinrich Schliemann*), vācu arheologs (miris 1890.) 
* 16. februāris — Frānsiss Galtons (*Francis Galton*), angļu zinātnieks (miris 1911.) 
* 8. marts — Ignacijs Lukasevičs (*Ignacy Łukasiewicz*), poļu uzņēmējs un izgudrotājs (miris 1882.) 
* 11. marts — Žozefs Bertrāns (*Joseph Bertrand*), francu matemātiķis (miris 1900.)
* 27. aprīlis — Uliss Grānts (*Ulysses Grant*), 18. ASV prezidents (miris 1885.)
* 26. maijs — Edmons de Gonkūrs (*Edmond de Goncourt*), franču rakstnieks (miris 1896.)
* 20. jūlijs — Gregors Mendelis (*Gregor Mendel*), mūsdienu ģenētikas pamatlicējs (miris 1884.)
* 4. oktobris — Raterfords Heizs (*Rutherford Hayes*), 19. ASV prezidents (miris 1893.)
* 10. decembris — Sezārs Franks (*César Franck*), franču komponists (miris 1890.)
* 14. decembris — Metjū Arnolds (*Matthew Arnold*), britu dzejnieks un kritiķis (miris 1888.)
* 24. decembris — Šarls Ermits (*Charles Hermite*), franču matemātiķis (miris 1901.)
* 27. decembris — Luijs Pastērs (*Louis Pasteur*), franču ķīmiķis, mikrobiologs (miris 1895.)

## Miruši
* 25. jūnijs - E. T. A. Hofmanis (*Ernst Theodor Amadeus Hoffmann*), vācu rakstnieks (dzimis 1776.) 
* 8. jūlijs — Persijs Šellijs (*Percy Shelley*), angļu dzejnieks (dzimis 1792.)
* 4. augusts - (j.s., pēc v.s. 23. jūlijā) — Kristiāns Jāks Pētersons (*Kristjan Jaak Peterson*), Latvijā dzimis igauņu dzejnieks (dzimis 1801.) 
* 25. augusts — Viljams Heršels (*William Herschel*), britu astronoms un optiķis (dzimis 1738.)