open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lādogas ezers

**Lādogas ezers** (, senais nosaukums: *Нево*; , ) ir lielākais ezers Eiropā un 15. lielākais pēc platības pasaulē. Saldūdens ezers, atrodas Krievijas teritorijā — Karēlijas Republikā un Ļeņingradas apgabalā.

Ezerā ir ap 660 salu ar kopējo platību 435 km². Lielākā daļa salu atrodas ezera ziemeļrietumu daļā, tai skaitā slavenā Valaamas sala. Galvenās pietekas ir Sviras upe no Oņegas ezera, Volhovas upe no Ilmeņa ezera, Vuoksi upe no Saimā ezera Somijā.

Ezers ir kuģojams, tas veido daļu no Volgas—Baltijas kanāla.

Ezerā dzīvo īpaša pogainā roņa (*Phoca hispida*) pasuga — Lādogas ronis.

## Vēsture
Viduslaikos ezers bija nozīmīgs ziemeļu—dienvidu virziena ūdensceļš. Staraja Ladogas senpilsētā atradās nozīmīgs seno vikingu atbalsta punkts. Vēlāk ezers un tā apkaime bija strīdus teritorija starp Zviedriju un Novgorodas Republiku.

Lielākajā ezera salā — Valaamas salā — nenoskaidrotā laikā sāka veidoties Valaamas klosteris. No 1611. līdz 1715. gadam tas bija pamests, taču 18. gadsimtā tika atjaunots. Ziemas kara laikā, 1940. gadā, klosteris tika evakuēts uz Somiju. Savu darbību Valaama salā tas atsāka 1989. gadā. Uz citas salas atrodas Koņevecas klosteris un ezera piekrastē — Sviras Aleksandra klosteris. Visi šie klosteri pieder pie Krievijas arhitektūras un mākslas "zelta fonda".

Līdz 1721. gadam daļa no ezera piederēja Zviedrijai, taču pēc Ziemeļu kara tā tika atdota Krievijai. 1812.—1940. gados ezers bija uz robežas starp Somiju un Krieviju.

Ļeņingradas blokādes laikā (1941—1944) Lādogas ezers bija vienīgais ceļš, kas savienoja Ļeņingradu ar pārējo Krieviju. Ziemā bada piemeklētajai pilsētai pārtiku piegādāja ar kravas automašīnām pa ezera ledu; šo maršrutu dēvēja par "Dzīvības ceļu". Pēc Otrā pasaules kara Somija zaudēja teritoriju austrumos, un visa ezera piekraste tagad atrodas Krievijas teritorijā. Praktiski visi somi evakuējās uz Somiju, šeit palika dzīvot daļa karēļu.

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma
* Eiropas lielāko ezeru uzskaitījums

## Ārējās saites
Naudītes pagasts

**Naudītes pagasts** ir pagasts Dobeles novada centrālajā daļā, Zemgalē. Robežojas ar sava novada Annenieku, Auru, Penkules, Bēnes un Īles pagastiem. 

## Daba
Rietumu daļa atrodas Austrumkursas augstienes malā, Lielauces paugurainē. Austrumu daļa atrodas Viduslatvijas zemienes Zemgales līdzenumā. Augstākā vieta atrodas Pokaiņu mežā pagasta ziemeļrietumos - 112,7 m vjl.

### Hidrogrāfija
#### Upes
Sesava, Jugliņa, Gardene

#### Ezeri
Apguldes ezers (43 ha), Naudītes ūdenskrātuve

## Vēsture
Naudītes pagastā vēsturiski atradās Āķu muiža (*Ahken*), Jaunsesavas muiža (*Neu-Sessau*), Lielapguldes jeb Zaķu muiža (*Groß-Abgulden*, Lielapgulde), Naudītes muiža (*Nauditen*), Pētervaldes muiža (*Peterwalde*), Vecapguldes jeb Ānbomes muiža (*Alt-Abgulden*, Apgulde).

1935. gadā Jelgavas apriņķa Naudītes pagasta platība bija 120,4 km² un tajā dzīvoja 1550 iedzīvotāju. 1945. gadā pagastā izveidoja Naudītes un Upes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Dobeles rajona **Naudītes ciemam** pievienoja likvidētos Slagunes un Upes ciemus. 1958. gadā kolhoza «Vārpa» teritoriju pievienoja Annenieku ciemam, bet 1975. gadā daļu teritorijas pievienoja Lielauces ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Naudītes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dobeles novadā.

### Pieminekļi

* Vecapguldes muižas apbūve
* Lielapguldes muižas apbūve
* Spurīšu apmetne
* Dēliņkalns - pilskalns
* Jāņogānu senkapi
* Ogānu pilskalns
* Vecpokaiņu senkapi I, II ( Kapiņu kalns)
* Pokaiņu senkapi (Metamais kalns)
* Soda kalniņš - nostāstu vieta

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Apgulde, Līdumi, **[[Naudīte]]** (pagasta centrs).

### Ievērojamas personības
* Jānis Vagris (1930—2023), latviešu inženieris un valsts pārvaldes darbinieks, komunistiskās partijas funkcionārs

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Gradients

[thumb|300px|Divi dažādi [skalārs lauks|skalāri lauki un tiem atbilstošie gradientu vektoru lauki (tumšākam fonam atbilst lielāka funkcijas vērtība, bet zilās bultiņas parāda gradienta virzienu attiecīgajā punktā — tas vienmēr vērsts funkcijas pieaugšanas virzienā).]]

Vektoru analīzē funkcijas *ƒ* **gradients** ir vektors, kas orientēts pa līmeņa virsmas vai līnijas normāli un kura modulis ir vienāds ar funkcijas *ƒ* telpiskās maiņas ātrumu (t.i., izmaiņu uz garuma vienību) šajā virzienā. To apzīmē ar grad *ƒ*.

## Matemātiskais pieraksts

Vektors grad *ƒ* Dekarta koordinātu sistēmā ir šāds:
:
  \mathrm{grad} \, f 
  = \frac{\partial f}{\partial x} \vec e_x
  + \frac{\partial f}{\partial y} \vec e_y
  + \frac{\partial f}{\partial z} \vec e_z.


Gradientu var aprēķināt, iedarbojoties uz funkciju ar diferenciāloperatoru nabla:
:
  \nabla
  = \frac{\partial}{\partial x} \vec e_x
  + \frac{\partial}{\partial y} \vec e_y
  + \frac{\partial}{\partial z} \vec e_z.

Dažkārt operatoru \nabla mēdz apzīmēt arī ar simbolu \partial/\partial \vec r. Tad
:\mathrm{grad} \, f = \nabla f = \frac{\partial f}{\partial \vec r}.

## Ārējās saites

* Vitolds Gedroics, Atvasinājums norādītajā virzienā. Gradients, lekciju materiāli, Daugavpils Universitāte.
* Eric W. Weisstein, Gradient, MathWorld.
Oņegas ezers

**Oņegas ezers** (, , , ) ir liels ezers Krievijā, Karēlijas Republikā un Ļeņingradas un Vologdas apgabalos. Otrs lielākais ezers Eiropā, 17 lielākais pasaulē. Ūdens apmaiņas laiks — 12 gadi.

Ezers ir bagāts ar salām — kopā 1369 salas ar kopējo platību 250 km². Ezera rietumu krastā atrodas Karēlijas Republikas galvaspilsēta Petrozavodska. No ezera iztek Sviras upe uz Lādogas ezeru.

Koka baznīcas, kas atrodas uz Kiži salas ezera ziemeļu daļā, iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Vērtīgākie arhitektūras un kultūras pieminekļi ir divas neparastas koka baznīcas, kas celtas 18. gadsimtā.

Cits unikāls kultūrvēsturiskais piemineklis ir ap 800 aizvēsturiski petroglifi ezera piekrastes klintīs, kas liecina, ka ezera krastos cilvēki dzīvojuši jau sen.

Ezerā populārs burāšanas sports — Petrozavodskā atrodas burāšanas klubs. Ezerā notiek starptautiskā Oņegas regate.

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Eiropas lielākie ezeri
Beloje

**Beloje**, arī **Belojes ezers** (,  vai *Valged jär’v* — 'baltais ezers'), ir liels ezers Krievijā, Vologdas apgabala rietumu daļā. Ezeram gandrīz apaļa forma. Galvenās pietekas ir Kovža un Kema. Daļa no Volgas—Baltijas ūdensceļa. 1964. gadā ezeram līmenis pacelts, veidojot Šeksnas ūdenskrātuvi. Ūdens apmaiņas periods ir 1,03 gadi. Aizsalst no novembra līdz aprīlim.

Pie ezera atrodas viena no vecākajām Krievijas pilsētām — Belozerska.

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri
Penkules pagasts

**Penkules pagasts** ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tās vidienē. Robežojas ar sava novada Naudītes, Auru, Bēnes, Bukaišu un Tērvetes pagastiem. 

## Daba
Atrodas Viduslatvijas zemienes Zemgales līdzenuma dienvidrietumu malā. Augstākā vieta pagastā - 72,6 m vjl. - pagasta ziemeļrietumos.

### Hidrogrāfija
Pagastā nav lielu ezeru, toties uz upēm izveidotas vairākas ūdenskrātuves.
* Centra ūdenskrātuve (3,2 ha)
* Dimzu ūdenskrātuve (11,4 ha)
* Skujaines ūdenskrātuve (27,5 ha)

#### Upes
Auce, Govainis, Rīgava, Ālave, Jugla, Skujaine

## Vēsture
Mūsdienu Penkules pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ālaves muiža (*Alauen*, Ālave), Cimeles muiža (*Zimmern*), Penkules muiža (*Pankelhof*, Penkule).

1935. gadā Jelgavas apriņķa Penkules pagasta platība bija 62,5 km² un tajā dzīvoja 1351 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā izveidoja Penkules un Ālaves ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Penkules ciems** (vēlāk pagasts) ietilpis Auces (1949-1959) un Dobeles (1959-2009) rajonos. 1961. gadā Penkules ciemam pievienoja Tērvetes ciema kolhoza «Zemgale» teritoriju, bet Penkules ciema padomju saimniecības «Tērvete» teritoriju pievienoja Tērvetes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Penkules pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dobeles novadā.

### Pieminekļi
* Ālaves muižas apbūve
* Penkules luterāņu baznīca
* Kamradžu senkapi
* Ruņģu apmetne
* Ķūru senkapi
* Kamradžu pilskalns (Cepļa kalns)
* Laģu apmetne

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Penkule]]** (pagasta centrs), Skujaine, Vecvagāres, Baldonas, Ālave, Ābeles, Sējas, Ezeriņi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Beloje ezers (nozīmju atdalīšana)

**Beloje ezers** (krieviski: *Белое озеро*, tulkojumā "Baltais ezers") ir vairāku ezeru nosaukums Latvijā un Krievijā:

* Beloje ezers (Kaunata) - atrodas Latvijā, Rēzeknes rajona Kaunatas pagastā
* Beloje ezers, Čuvašija
* Beloje ezers, Ņižnijnovgorodas apgabals
* Beloje ezers, Rjazaņas apgabals
* Beloje ezers, Vologdas apgabals, liels ezers starp Oņegas ezeru un Ribinskas ūdenskrātuvi
Ukru pagasts

**Ukru pagasts** ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Vītiņu, Bēnes un Bukaišu pagastiem, kā arī Lietuvas Šauļu apriņķa Akmenes rajona Naujoji Akmenes lauku un Kropju seņūnijām un Jonišķu rajona Gaižaiču un Žagares seņūnijām. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Cērpaine, Dabiķene, Tērvete, Svēpaine.

## Vēsture
Ukru apvidus ir viena no teritorijām, ko Latvija ieguva no bijušās Kauņas guberņas teritoriju apmaiņas rezultātā ar Lietuvu. Vēsturiski mūsdienu Ukru pagasta teritorijā atradās Sniķeres muiža (*Schnickern*) un Ukru muiža (*Ukry*, Ukri).

Pagasts tika izveidots 1921. gadā. 1935. gadā tā platība bija 46,5 km² un tajā dzīvoja 1047 iedzīvotāji, no kuriem 79% bija latvieši. 1945. gadā pagastā izveidoja Ražas un Ukru ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Ukru ciems** ietilpis Auces (1949-1959) un Dobeles (pēc 1959. gada) rajonos. 1954. gadā Ukru ciemam pievienoja likvidēto Ražas ciemu, 1958. gadā — Bukaišu ciema padomju saimniecības «Ukri» teritoriju un Bēnes lauku teritorijas kolhoza «Zelmenis» teritoriju. 1961. gadā kolhoza «Rītausma» teritoriju pievienoja Vītiņu ciemam, bet 1965. gadā Vītiņu ciema padomju saimniecības «Sniķere» teritoriju pievienoja Ukru ciemam. 1977. gadā daļu Ukru ciema teritorijas pievienoja Bēnes lauku teritorijai un Bukaišu ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Ukru pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Auces novadā. 2021. gadā Auces novadu iekļāva Dobeles novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ukri]]** (pagasta centrs), Sniķere, Vilkaļi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Vigezers

**Vigezers** () vai **Uikujervi** (), saukts arī par **Vigezera ūdenskrātuvi** (*Выгозерское водохранилище*), ir liela saldūdens ūdenstilpe Krievijas Eiropas daļā, Karēlijas Republikā. Tagadējā aptvērumā izveidots 1933. gadā, Baltās—Baltijas jūras kanāla vajadzībām uzpludinot Vigas upi un Vigezeru. No 1250 km² kopējās platības paša ezera platība ir 560 km².

Populārs ezers zvejai. Ezerā ietek Segežas upe. 529 salas ar kopējo platību 126 km².

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri

## Atsauces

## Ārējās saites
Vītiņu pagasts

**Vītiņu pagasts** ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Auces pilsētu un Lielauces, Bēnes, Ukru un Vecauces pagastiem, Saldus novada Vadakstes, Jaunauces un Zvārdes pagastiem, kā arī Lietuvas Šauļu apriņķa Akmenes rajona Naujoji Akmenes lauku seņūniju. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Avīkne, Līgotne, Melnupe, Jugliņa, Skujaine.

#### Ezeri
Ildzis

## Vēsture
Mūsdienu Vītiņu pagasta teritorijā atradās Kokmuiža (*Gut Dobelsberg*, Kokmuiža), Ķeveles muiža (*Keweln*, Ķevele), Sirmeles muiža (*Sirmeln*), Vītiņu muiža (*Weitenfeld*, Vītiņi).

1945. gadā Jelgavas apriņķa Vecauces pagastā izveidoja Vītiņu ciema padomi. **Vītiņu ciems** ietilpis Auces (1949-1959) un Dobeles (pēc 1959. gada) rajonos. Vītiņu ciemam 1958. gadā pievienoja Auces lauku teritorijas kolhoza «Rītausma» teritoriju. 1961. gadā pievienoja Ukru ciema kolhoza «Rītausma» teritoriju, bet kolhoza «Priedula »teritoriju pievienoja Vadakstes ciemam. 1965. gadā padomju saimniecības «Sniķere» teritoriju pievienoja Ukru ciemam, bet 1975. gadā Vītiņu ciemam pievienoja daļu Auces lauku teritorijas un Lielauces ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Vītiņu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Auces novadā. 2021. gadā Auces novadu iekļāva Dobeles novadā.

### Pieminekļi
#### Valsts nozīmes
* Meža kalns - pilskalns
* Grīnertu senkapi
* Incēnu (Dobes) pilskalns pie Kokmuižas, kur 1259./1260. gada ziemā notika Kauja pie Dobes (1260).

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Vītiņi]]** (pagasta centrs), Bungas, Galāti, Kokmuiža, Ķevele, Putras.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Dobeles pagasts

**Dobeles pagasts** ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļos. Robežojas ar sava novada Dobeles pilsētu un Jaunbērzes, Bērzes, Auru un Annenieku pagastiem, kā arī Tukuma novada Džūkstes pagastu. Pagasta pārvalde atrodas Aizstrautniekos («Gaismiņās»); Lejasstrazdos — pakalpojumu punkts.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Bērze, Gaurata, Pienava, Sellīte, Snierājs.

#### Ezeri
Gauratas ezers, Lāču dīķis.

## Vēsture
Mūsdienu Dobeles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bērzbeķes muiža (*Bersebeck*, Bērzbeķe), Čuču muiža (*Öbelgunde*), Dobes muiža (*Doben*), Sīpeles muiža (*Zeepelhof*).

1935. gadā Jelgavas apriņķa Dobeles pagasta platība bija 125 km² un tajā dzīvoja 2660 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Dobeles un Gaismas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Dobeles rajona **Dobeles ciemam** pievienoja likvidētā Šķibes ciema kolhoza «Zelta druva» teritoriju, bet Ždanova kolhoza teritoriju pievienoja Gaismas ciemam. 1963. gadā Dobeles ciemam pievienoja Gaismas ciema Ždanova kolhoza teritoriju. 1973. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Dobeles pilsētai, 1977. gadā - Austrumu ciemam, 1979. gadā - Austrumu un Krimūnu ciemiem. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Dobeles pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dobeles novadā.

### Pieminekļi
* Bāļu - Šķērstaiņu senkapi un apmetne
* Ošu senkapi
* Zilā kalna senkapi
* Bērzbeķes muižas apbūve

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Lejasstrazdi, Aizstrautnieki, Bērzbeķe, Bitenieki, Galenieki.

### Ievērojamas personības
* Ludvigs Ēķis (1892—1943), Latvijas sabiedriskais darbinieks. Bija Latvijas finanšu ministrs no 1934. līdz 1938. gadam, īslaicīgi pildīja ārlietu ministra pienākumus 1936. gadā.
* Alfrēds Videnieks(1908—2002), latviešu teātra un kino aktieris. Latvijas PSR Tautas skatuves mākslinieks.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dobeles novads. Dobeles pagasts
Plateresko

[thumb|200px|[Salamankas Universitāte]]
**Plateresko** (,  no *platero* — 'sudrabkalis') ir ornamentāls arhitektūras stils, kas izveidojās 15.—16 gadsimtā Spānijā. Plateresko raksturīga smalka, vijīga ornamentika, parasti — ēku fasādēs. Plateresko stilā redzamas mauru mākslas, gotikas un renesanses arhitektūras iezīmes.

Par plateresko stila ēkām uzskata Salamankas Universitāti, Burgosas katedrāli, Seviļas rātsnamu.
Aizkraukles novads (2001—2021)

**Aizkraukles novads** bija pašvaldība Vidzemes dienvidu daļā pie Daugavas upes. Novada centrs atradās Aizkraukles pilsētā. Izveidots 2001. gadā administratīvi teritoriālās reformas gaitā, apvienojot Aizkraukles pilsētu un Aizkraukles pagastu.

Robežojās ziemeļos ar Ogres novada Krapes pagastu, austrumos ar Kokneses novada Kokneses pagastu, dienvidos ar Jaunjelgavas novada Sērenes pagastu un rietumos ar Skrīveru novadu.

Pēc 2021. gada Administratīvi teritoriālās reformas novadā iekļauts Aiviekstes pagasts, Aizkraukles pagasts, Aizkraukle, Bebru pagasts, Daudzeses pagasts, Iršu pagasts, Jaunjelgavas pagasts, Jaunjelgava, Klintaines pagasts, Kokneses pagasts, Koknese, Mazzalves pagasts, Neretas pagasts, Pilskalnes pagasts, Pļaviņu pilsēta, Seces pagasts, Sērenes pagasts, Skrīveru pagasts, Staburaga pagasts, Sunākstes pagasts, Vietalvas pagasts, Zalves pagasts.

## Daba

thumb|left|250px|Pļaviņu HES.
### Upes
Daugava, Karikste, Maizīte, Pulksteņupīte.

### Ūdenstilpes
Pļaviņu ūdenskrātuve.

## Vēsture

## Teritoriālais iedalījums

## Apdzīvotās vietas
Aizkraukles novads līdz 2021. gadam sastāvēja no Aizkraukles pagasta un Aizkraukles pilsētas. Aizkraukles pagasta centrs atradās Aizkraukles ciemā.

Šeit minēti Aizkraukles novada ciemi pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Tabulā minēti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

Aizkraukles pagastā atradās 5 ciemi, no tiem pēc LĢIA neoficiālā iedalījuma 1 lielciems, 1 vidējciems un 3 mazciemi.
}||
|-
|Aizkraukles muiža||mazciems||55|||| 
|-
|Aizkraukles stacija||vidējciems||103||||
|-
|Aizpuri||mazciems||76||||
|-
|Papardes||mazciems||32||||
|}

## Iedzīvotāji
### Etniskais sastāvs

## Pašvaldība

## Tautsaimniecība

## Izglītība

## Sports

## Kultūra

## Reliģija

## Ievērojami novadnieki

* Berta Rūmniece (1865—1953) — latviešu aktrise

## Ievērojamas vietas

## Attēlu galerija

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Bebru pagasts

**Bebru pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Iršu, Kokneses, Vietalvas un Klintaines pagastiem un Ogres novada Krapes, Madlienas un Meņģeles pagastiem. 

## Daba
### Reljefa formas
Brencēnu kalns, Cūkkalns, Mitrukalns, Plepu kalns

### Hidrogrāfija
#### Ūdensteces
Bebrupe, Elkšņupe, Gaidupe, Galdupe, Lobe, Lokmene, Paskule, Pērse, Recija. 

#### Ūdenstilpes
Recijas dzirnavezers, Rožkalnu dīķis, robežojas ar Lobes ezeru.

#### Purvi
Dzērvēnu purvs, Garais purvs, Lielais purvs (Šķibes purvs), Rozu purvs 

### Dabas aizsardzība
Pagasta teritorijā atrodas dabas liegums Šķibu purvs.

## Vēsture
Dibināts pēc 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanas.

1935. gadā Bebru pagasta platība bija 116 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Bebru un Jaunbebru ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā **Bebru ciemam** pievienoja Vērenes ciemu. 1960. gadā daļu Bebru ciema iekļāva Plāteres ciemam. 1962. gadā Bebru ciemam pievienoja daļu Ratnicēnu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kokneses novadā. 2021. gadā iekļauts Aizkraukles novadā

### Kultūras pieminekļi
*Vecbebru muižas apbūve ar parku
*kā atsevišķi pieminekļi - Vecbebru muižas kungu māja, klēts, stallis, pagrabs

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas: **[[Vecbebri]]** (pagasta centrs), Blankas, Brencēni, Gaidupes, Jaunbebri, Ozoli, Tupiešēni, Vēži, Zutēni.

## Saimniecība
### Transports
Vecbebros pārvadājumus veic AS "CATA". Ir iespējams nokļūt novada centrā Aizkrauklē, Koknesē, Ērgļos, Tupiešēnos, Ozolos, Iršos u.c. novada vietās.

## Izglītība un kultūra

Bebru pagastā atrodas Bebru pagasta pakalpojumu centrs, Vecbebru bibliotēka, Vecbebru pirmsskolas izglītības iestāde "Bitīte", kā arī Bebru pamatskola.

## Atsauces
Daudzeses pagasts

**Daudzeses pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām Sēlijas ziemeļos. Robežojas ar sava novada Zalves un Mazzalves, Sērenes un Seces pagastiem, Jēkabpils novada Viesītes pagastu un Bauskas novada Valles pagastu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Dzeņupīte, Ellīte, Ģirupe, Iecava, Jorģelēnupīte, Jūga, Lauce, Pālupīte, Viesīte.

#### Ezeri
Brieža dīķis, Dobeļa dīķis, Iecavas dīķis, Rubeņa dīķis, Znotiņu ezers.

## Vēsture
Mūsdienu Daudzeses pagasta teritorijā vēsturiski atradās Daudzeses muiža (*Gut Daudsewas*, Daudzese), Jaunsērenes muiža (*Gut Neu-Seren*).

1935. gadā Jēkabpils apriņķa Daudzeses pagasta platība bija 111,7 km² un tajā dzīvoja 1246 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Daudzeses un Uzvaras ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Daudzeses ciems** ietilpis Jaunjelgavas (1949-1956), Jēkabpils (1956-1967) un Aizkraukles (pēc 1967. g.) rajonos. Daudzeses ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Uzvaras ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Daudzeses pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jaunjelgavas novadā.

[thumb|250px| [Zalves pagasts|Zalves un Daudzeses apkārtnes 1925 gada topogrāfiskā karte.]]

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Daudzeva]]** (pagasta centrs), Daudzese, Lāči.

### Novadnieki
* Pauls Butkēvičs, aktieris

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:daudzeses baznica.jpg|Daudzeses luterāņu baznīca
Attēls:Daudzeses pamatskola.jpg|Daudzeses pamatskola
Attēls:Daudzevasstacija.JPG|Daudzevas dzelzceļa stacija
Attēls:Pieminas akmens represetiem daudzeva.JPG|Piemiņas akmens represētiem
Attēls:daudzeses pagasta pasvaldiba.JPG|Pagasta pašvaldības ēka
Attēls:Daudzeses pagasta zime.JPG|Daudzeses pagasta robežakmens pie autoceļa P86


## Ārējās saites
* Daudzeses pagasta mājas lapa
* Daudzeses apkārtnes attēlu kolekcija
* Daudzevas apkārtnes attēlu kolekcija

## Atsauces
Zebrenes pagasts

**Zebrenes pagasts** ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tā rietumos. Robežojas ar sava novada Bikstu, Annenieku, Īles un Lielauces pagastiem, kā arī Saldus novada Blīdenes pagastu. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Bērze, Smukupīte, Stūrupīte, Vāļupīte.

#### Ezeri
Pona dīķis, Purviņu dīķi, Svētes ezers, Vipēdis, Zebrus ezers, Žvinguļu dīķis.

## Vēsture
Mūsdienu Zebrenes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Ārīšu muiža (*Gut Arishof*), Grenču muiža (*Gut Grenzhof*), Reņģes muiža (*Gut Rengenhof*, Zebrene).

1925. gadā **Reņģes pagastu** (latviskots no vācu *Rengenhof*) pārdēvēja par Zebrenes pagastu. 1935. gadā Tukuma apriņķa Zebrenes pagasta platība bija 83,7 km² un tajā dzīvoja 1342 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Zebrenes un Upenieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Zebrenes ciemu pievienoja Dobeles rajona **Upenieku ciemam**. 1963 .gadā Upenieku ciema kolhoza «Biksti» teritoriju pievienoja Bikstu ciemam. 1964. gadā Upenieku ciemu pārdēvēja par **Zebrenes ciemu**. 1975. gadā Zebrenes ciemu likvidēja, tā teritoriju pievienoja Bikstu ciemam. Zebrenes ciemu atjaunoja , teritoriju izdalot no Bikstu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 1995. gadā mainīja robežas ar Īles pagastu. 2009. gadā Zebrenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Dobeles novadā.

### Pieminekļi
* Kaupju senkapi
* Grabu kapu senkapi
* Elkukalns - kulta vieta
* Īles meža senkapi
* Nacionālo partizānu piemiņas vieta Īlē

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākā apdzīvotā vieta un pagasta centrs ir **[[Zebrene]]**.

### Ievērojamas personības
* Johans Albrehts fon Korfs (Johann Albrecht von Korff; 1697—1766), Pēterburgas Zinātņu akadēmijas prezidents, no 1740. gada Krievijas sūtnis Dānijā, Hamburgā, Brēmenē un Lībekā. Dzimis Reņģes (Rengenhofas) muižā.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Ilmenis

**Ilmenis** (**Ilmeņa ezers**, **Ilmeņezers**; ) ir liels ezers Krievijas Eiropas daļā, Novgorodas apgabalā. Aizsalis no novembra līdz aprīlim. Ezera platība, atkarībā no ūdens līmeņa augstuma, mainās no 733 līdz 2090 km².

Ezers agrāk bija daļa no dzīva tirdzniecības ceļa starp vikingu zemēm un Grieķiju. Sešus kilometrus lejpus ezera iztekai atrodas Veļikijnovgoroda — pilsēta ar lielu vēsturisko nozīmi. No ezera uz Lādogas ezeru iztek Volhovas upe. Populāra zvejas vieta.

Ezera līmeni regulē Volhovas hidroelektrostacija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klintaines pagasts

**Klintaines pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā rietumos, Daugavas labajā krastā. Robežojas ar sava novada Pļaviņu pilsētu un Vietalvas, Aiviekstes, Kokneses, Bebru pagastiem, kā arī pa Daugavu ar Staburaga un Seces pagastiem un Jēkabpils novada Sēlpils pagastu.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Daugava, Pelve, Pērse, Piešupīte, Rīterupīte.

## Vēsture
**Stukmaņu pagastā** 19. gadsimta beigās izauga Pļaviņu miests. 
Pēc 1920. gada agrārās reformas Stukmaņu muižu sadalīja 257 vienībās 1693 ha kopplatībā, Rīteres muižu sadalīja 39 vienībās 490 ha kopplatībā. 
1925. gadā pagastu pārdēvēja par **Pļaviņu pagastu**. 1927. gadā Pļaviņām piešķīra pilsētas tiesības un atdalīja no pagasta. 1933. gadā no Pļaviņu pilsētas atdalīja Gostiņu pilsētu. 1935. gadā pagasta platība bija 110 km² un tajā dzīvoja 1695 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Pļaviņu un Klintaines ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Klintaines ciems** ietilpis Pļaviņu (1949-1959), Krustpils (1959-1962), Jēkabpils (1962-1967) un Stučkas (vēlāk Aizkraukles) (pēc 1967. gada) rajonos. 1954. gadā Klintaines ciemam pievienoja Pļaviņu ciemu, 1960. gadā padomju saimniecības «Pļaviņas» teritoriju pievienoja Pļaviņu lauku teritorijai. 1977. gadā daļu ciema teritorijas pievienoja Pļaviņu pilsētai. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Klintaines pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Pļaviņu novadā. 2021. gadā, kā viena no Pļaviņu novada administratīvajām teritorijām, iekļauts Aizkraukles novadā.

### Pieminekļi
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi:
* nr. 2.: Robežakmens (14.-15.gs.), Rīgas - Daugavpils šosejas 120. km, Lejas silā
* nr. 112.: Avotiņkalns (pilskalns) - pie bijušajiem Avotiņiem un Lūzāniem
* nr. 113.: Pļaviņu pilskalns (Kaķu kalns) - pie Kaķkalniem
* nr. 114.: Kalnapeļņu senkapi - pie Kalnapeļņiem
* nr. 115.: Vīna kalns (pilskalns) un senkapi - pie Vīnakalniem
* nr. 116.: Oliņkalns (pilskalns) - uz Daugavas salas iepretim Stukmaņiem
* nr. 6156.: Stukmaņu muižas apbūve (17. gs. II p. - 20. gs. s.)
* nr. 6157.: Vecā Stukmaņu muižas kungu māja "Sikadele" (18. gs. 2. p.) 	
* nr. 6158.: Stukmaņu muižas ratnīca un zirgu stallis ar torni 	(18. gs. b.)
* nr. 6159.: Stukmaņu muižas klētis

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Stukmaņi]]** (pagasta centrs), Rīteri, Klintaine, Mūrnieki, Sturti, Dīķīši, Stēģi, Alkšņi, Čulkstēni, Salas, Zemlejas.
### Ievērojamas personības
*Andrejs Auzāns (1871—1953) bija latviešu topogrāfs un astronoms, latviešu strēlnieku virsnieks, Latvijas armijas ģenerālis. Triju Zvaigžņu ordeņa kavalieris.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kokneses pagasts

**Kokneses pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām. Robežojas ar sava novada Kokneses pilsētu, Bebru, Klintaines un Aizkraukles pagastu, kā arī pa Daugavu ar Seces pagastu un Ogres novada Krapes pagastu. Pagasta centrs atrodas, ārpus pagasta teritorijas — Koknesē. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Bebrupe, Daugava, Galdupe, Lantupīte, Paskule, Pelve, Pērse, Recija.

Ūdenstilpes: Lobes ezers, Rīteru karjers.

Pagastā uz ziemeļaustrumiem no Rīteru karjera atrodas  aizsargājams ģeoloģisks un ģeomorfoloģisks dabas piemineklis — Rīteru sausgultne un karsta kritenes.

## Vēsture
Dibināts pēc muižu pagastu likvidēšanas sakarā ar 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanu.

Pēc 1920. gada agrārās reformas Kokneses muiža ar Reiņu, Sofijas, Meža un Līdaces pusmuižām sadalīta 308 vienībās 3775,8 ha kopplatībā, Kokneses mācītājmuiža 27 vienībās, Radalkas muiža 8 vienībās, Pastamuiža 33 vienībās, Bilstiņu muiža ar Veidumuižu 64 vienībās, Atradzes muiža ar Jesku pusmuižu 18 vienībās. Bilstiņu muižas centrā nodibināja Latvijas Universitātes mācībspēku vasaras koloniju. 

1935. gadā Kokneses pagasta platība bija 160,7 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Bilstiņu, Kokneses, Pērses un Ratnicēnu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā **Kokneses ciemam** pievienoja Bilstiņu ciemu. 1958. gadā Koknesei piešķīra strādnieku ciemata statusu un Kokneses ciemu pievienoja tai kā lauku teritoriju. 1962. gadā **Kokneses lauku teritorijai** pievienoja daļu Ratnicēnu ciema. 1990. gadā Koknese zaudēja pilsētciemata statusu un kopā ar lauku teritoriju tika reorganizēti par pagastu. 2009. gadā, apvienojot Kokneses pagastu ar Bebru un Iršu pagastiem, izveidoja Kokneses novadu. Pēc 2021. gada administratīvi teritoriālās reformas Koknesei piešķira pilsētas statusu, izdalot to no pagasta teritorijas, savukārt pagastu un Kokneses pilsētu iekļāva Aizkraukles novadā.

### Pieminekļi
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi
* nr. 1.: valodnieka J. Endzelīna dzīves vieta "Nākos" (1927—1961);
* nr. 117.: Pastmuižas Velna akmens — kulta vieta bijušajā Pastmuižā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Atradze, Auliciems, Bilstiņi, Birznieki, Bormaņi, Kalnakrogs, Kaplava, Lipši, Ratnicēni, Reiņi, Spriņģi, Upeslīči, Urgas, Ūsiņi, Viskāļi.

### Ievērojamas personības
* Pēteris Stučka (1865—1932), viens no Jaunās strāvas līderiem, LSPR valdības vadītājs (1919).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Kurmenes pagasts

**Kurmenes pagasts** ir viena no Bauskas novada administratīvajām teritorijām Mēmeles labajā krastā. Robežojas pa Mēmeli ar Lietuvu, ar sava novada Skaistkalnes, Bārbeles un Valles pagastiem un Aizkraukles novada Mazzalves pagastu. Pagasta centrs atrodas Kurmenē.

## Daba

### Hidrogrāfija
#### Upes
Iecava, Iecavīte, Ģirupe, Mēmele, Smārde, Svētupīte.

#### Ezeri
Krustenes ezers, Kublišķu ezers, Ķīšezers, Spulgu ezers, Strempu ezers.

## Vēsture
Mūsdienu Kurmenes pagasta teritorija izvietojusies senajā sēļu Medenes zemē, vēlāk Kurzemes un Zemgales hercogistes Aizkraukles draudzes novadā. 
1920. gada zemes reformas laikā Kurmenes–Mūrmuižu (*Kurmen*) sadalīja 168 vienībās 2470 ha platībā.

1935. gadā pagasta platība bija 92,7 km2. 1945. gadā pagastā izveidoja Krastu un Kurmenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1961. gadā Kurmenes ciemam pievienoja Krastu ciema kolhoza "Komjaunietis" teritoriju, 1963. gadā — Skaistkalnes ciema kolhoza "Jaunā gvarde" teritoriju. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Vecumnieku novadā. 2021. gadā Vecumnieku novadu iekļāva Bauskas novadā.

thumb|250px|Skaistkalnes un Kurmenes apkārtnes 1925. gada topografiskā karte

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
**[[Kurmene]]** (pagasta centrs), Palejas, Vērdiņi.

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:pieminas akmens kurmene.JPG|Piemiņas akmens
Attēls:kurmenes skola.JPG|Kurmenes skola
Attēls:kurmenes biblioteka.JPG|Bibliotēka
Attēls:kurmenes pasvaldiba.JPG|Pašvaldības ēka
Attēls:Kurmenes parks.JPG|Kurmenes muižas parks
Attēls:Kurmenes baznīca (1) - panoramio.jpg|Kurmenes katoļu baznīca
Attēls:Kurmenes baznīcas altārs.JPG|Baznīcas altārs


## Atsauces
Seces pagasts

**Seces pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar sava novada Daudzeses, Sērenes, Staburaga un Sunākstes pagastiem pa Daugavu ar Kokneses pilsētu Kokneses pagastu, Klintaines pagastu un Jēkabpils novada Viesītes pagastu.

## Daba

### Hidrogrāfija
Upes: Daugava, Lauce, Pālupīte, Secene.

Ūdenstilpes: Dancenes dīķis, Lāčpurva dīķi, Nātraines dīķis, Skolas dīķis, Pinku dīķis, Centra dīķis.

## Vēsture
Mūsdienu Seces pagasta teritorijā vēsturiski atradās Bogu muiža (*Gut Neuhof*, Dalbes), Brunavas muiža (*Gut Winzheim*), Seces muiža (*Gut Setzen*).

1935. gadā Jēkabpils apriņķa Seces pagasta platība bija 169,8 km² un tajā dzīvoja 2338 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Grebļu, Krastu un Seces ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Seces ciems** ietilpis Jaunjelgavas (1949—1956), Jēkabpils (1956—1967) un Stučkas (Aizkraukles) (pēc 1967. g.) rajonos. 1961. gadā Seces ciemam pievienoja likvidēto Grebļu ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Seces pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jaunjelgavas novadā.

Seces muiža Šturns 1661.jpg|Seces muiža 17. gadsimtā (Šturns, 1661)


[thumb|250px| Seces, [Jaunjelgavas un Aizkraukles 1925 gada apkārtnes topografiskā karte.]]

### Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi
* nr. 122.: Gārsenieku senkapi (Sudrabene) pie Gārseniekiem
* nr. 123.: Kalēju senkapi (Kara kapi) pie Kalējiem
* nr. 8984.: Strūves ģeodēziskā loka punkts "Bristene" ar lauka observatoriju

### Ievērojami objekti
* Seces Putraskroga kapu riņķa krusti

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Sece]]** (pagasta centrs), Biķernieki, Dalbes, Kaļandri, Kampāni, Pinkas, Purviņi, Škutāni, Šļūkas, Ziedāni.

### Ievērojamas personības
Seces pagastā dzimuši:
* Voldemārs Āviste (1893—1941) — Igaunijas armijas pulkvežleitnants
* Paulis Pormals (segvārds "Pēteris Selga", 1917–1946) — latviešu leģionārs un nacionālās pretošanās kustības dalībnieks
* Roberts Lapainis (1913—1947) — latviešu hokejists.

## Saimniecība

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:seces baznica.JPG|Seces luterāņu baznīca
Attēls:seces stacija.JPG|Seces dzelzceļa stacija, Purviņi
Attēls:lacpurva dikis.JPG|Dancenes dīķis. Purviņi
Attēls:snikeru dzirnavas.JPG|Snikeru vējdzirnavu drupas
Attēls:seces majas.JPG|Sece
Attēls:seces skola.JPG|Seces skola
Attēls:Represēto piemiņas akmens Secē.jpg|Piemiņas akmens represētajiem
Attēls:seces dzirnavas.JPG|Vējdzirnavu drupas Seces tuvumā
Attēls:seces robezakmens.JPG|Seces pagasta robežakmens



## Atsauces
Topezers

**Topezers** () vai **Tuopajervi** () ir liels saldūdens ezers Krievijas Eiropas daļā, Karēlijā. Ezeru izmanto zvejai, koksnes pludināšanai. Līmenis tiek regulēts. Ūdens apmaiņas periods ir 1,44 gadi. Aizsalis no novembra līdz maijam.

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri

## Ārējās saites
Pjaezers

**Pjaezers** (, ), arī **Pējervi** (), ir liels saldūdens ezers Krievijas Eiropas daļā, Karēlijas Republikā. Daudz salu ar kopējo platību 186 km². Regulēts ūdens līmenis. Ūdens apmaiņas periods — 1,56 gadi. Aizsalis no novembra līdz maijam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazzalves pagasts

**Mazzalves pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā ziemeļrietumos, Sēlijā, Mēmeles kreisajā krastā, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Zalves, Pilskalnes un Daudzeses pagastiem, kā arī Bauskas novada Kurmenes un Valles pagastiem.

## Daba
Atrodas Viduslatvijas zemienes Taurkalnes līdzenumā. Augstākais punkts — Riekstiņu kalns (80 m vjl.).

### Hidrogrāfija

#### Upes
* Mēmele
** Dienvidsusēja
*** Krācējgrāvis
*** Zalvīte
** Viesīte
*** Cēzīte
*** Dzilna
*** Jūgupe
*** Žebere

#### Ezeri
Lielākais ezers — Baltezers — 3,5 ha.

#### Purvi
* Svītiņu purvs (156 ha)
* Baložu purvs (141 ha)

## Vēsture
Pašreizējais Mazzalves pagasts atrodas bijušo Mazzalves, Vecmēmeles, Lielmēmeles un Ērberģes muižu teritorijā. Pēc 1920. gada agrārās reformas Ērberģes muižu 1862 ha platībā sadalīja 159 vienībās, Mazzalves muižu 342 ha platībā sadalīja 24 vienībās, bet Zalves mežniecībā iedalīja 4 vienības 35 ha platībā.

Līdz 1925. gadam pagasta nosaukums bija **Ērberģes pagasts**. 1935. gadā Jēkabpils apriņķa Mazzalves pagasta platība bija 207 km² un tajā dzīvoja 1966 iedzīvotāji.

1945. gadā pagastā izveidoja Mazzalves un Krūmiņciema ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā **Mazzalves ciemam** pievienoja Mēmeles ciemu. 1971. gadā daļu ciema teritorijas atdeva Zalves ciemam. 1979. gadā Mazzalves ciemam pievienoja Krūmiņciema ciemu. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Mazzalves pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Neretas novadā. 2021. gadā, kā viena no Neretas novada administratīvajām teritorijām, iekļauta Aizkraukles novadā.

### Pieminekļi
Valsts aizsargājamie kultūras pieminekļi:
* nr. 8752.: Ērberģes luterāņu baznīca ar žogu un Taubes kapliču (1695 — 1700., 19. gs.)
* nr. 2895.: Ērģeļu luktu gleznojumi (12) Ērbērģes luterāņu baznīcā (1700)
* nr. 2896.: Kancele Ērbērģes luterāņu baznīcā (1700)
* nr. 2897.: Kanceles gleznojumi (7) Ērbērģes luterāņu baznīcā (1700)
* nr. 6094.: "Ķiermeļu" zemnieku sēta Ķiermelēs (19. gs.)
* nr.9273. : Vecmēmeles muižas kungu māja (19. gs.)

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Ērberģe]]** (pagasta centrs), Lielmēmele, Krasti, Vecmēmele.

### Novadnieki
Jānis Ādolfs Kaktiņš (1885—1965), operdziedātājs.

## Saimniecība
Pagastā darbojas Grīvnieku HES uz Dienvidsusējas.

## Attēlu galerija

Attēls:Erberges muiza 2007.JPG|Ērberģes muiža
Attēls:Kankalu baznica.JPG|Kankaļu katoļu baznīca
Attēls:muiza info.JPG|Informācijas stends
Attēls:erberges muiza2.JPG|Ērberģes muiža
Attēls:marijas tilts.JPG|Marijas tilts, Ērberģe
Attēls:Erberges baznica.JPG|Ērberģes luterāņu baznīca
Attēls:Lielmemeles parks.JPG|Lielmēmeles muižas parks
Attēls:Lielmemeles muiza.jpg|Lielmēmeles muiža
Attēls:tilts uz lietuvu.JPG|Tiltiņš uz Lietuvu, Lielmēmele
Attēls:Vecmemeles muiza.JPG|Vecmēmeles muiža
Attēls:Mazzalves pagasta pašvaldības ēka Ērberģē.JPG|Pašvaldības ēka
Attēls:Ērberģe 1465.JPG|Ērberģe 1465


## Atsauces
Kovdezers

**Kovdezers** (; arī **Kņažja Gubas ūdenskrātuve** — *Княжегубское водохранилище*) ir liela saldūdens ūdenstilpe Krievijas Eiropas daļā, Murmanskas apgabala dienvidos. Daudz salu. Ūdens apmaiņas periods — 1,4 gadi. Aizsalst no novembra līdz maijam.

1955. gadā uz iztekošās Kovdas izbūvēja hidroelektrostaciju, kā rezultātā ezera līmenis pacēlās par 6,4 m, bet ezera platība pieauga no 224—294 km² līdz 608 km². Ezeru izmanto zvejniecībai, kuģošanai, koksnes pludināšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Imandra

**Imandra** () ir liels saldūdens ezers Krievijas Eiropas daļā, Murmanskas apgabalā. Izvietojies Kolas pussalas austrumos aiz polārā loka. Ezera krasta līnija izrobota. Daudz salu, lielākā — Ermas sala (26 km²). Regulēts ūdens līmenis. Ūdens apmaiņas periods ir 1,87 gadi. Aizsalis no novembra līdz maijam.

Ezers sastāv no trim daļām, kuras atdala zemes šaurumi. Šīs trīs daļas attiecīgi saucas: Lielā Imandra (Hibīnu Imandra) ziemeļos (platība 328 km², garums ap 55 km, platums 3—5 km), Jekostrovskas Imandra centrālajā daļā (platība 351 km²) un Babinskas Imandra rietumos (platība 133 km²). No ezera uz Baltās jūras Kandalakšas līci iztek Ņivas upe. Ezerā ļoti dzidrs ūdens, tas ir bagāts ar zivīm.

Ezera ziemeļrietumu krastā atrodas Mončegorskas pilsēta — ziemas sporta centrs.

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri
Cietviela

[thumb|250px|[Insulīns|Insulīna kristāli]]
**Cietviela** ir viela, kura ir cietā agregātstāvoklī. Jau kopš civilizācijas aizsākumiem no cietvielām izgatavo visus sadzīvē lietotos priekšmetus un darbarīkus. Šodien daudzas cietvielas ar vajadzīgajām īpašībām veido arī mākslīgi. Cietvielu pētniecība ir izveidojusies par plašu un patstāvīgu zinātni — cietvielu fiziku.

## Raksturojums
Cietvielām ir noteikta forma un tās telpā aizņem vietu jeb tilpumu. Tajās starp atomiem darbojas stipri spēki (stiprāki kā šķidrumos un gāzēs), kuri notur daļiņas tuvu citu citai. Cietvielām ir noteikta robežvirsma, kas tās atdala no apkārtnes un veido vielas formu. Cietu ķermeni var raksturot ar formu, izmēriem, tilpumu, masu u.c. raksturlielumiem.

## Cietvielu iedalījums
thumb|Kristāliskas vielas cieši sablīvētu atomu modelis
Cietvielas iedala:
* kristāliskās vielas
* amorfās vielas

### Kristāliskās vielas
Kristāliskajām vielām atomi vai molekulas ir sakārtotas regulārā struktūrā — kristālrežģī. No šīm vielām veidotiem ķermeņiem parasti ir daudzskaldņa forma ar labi saskatāmām skaldnēm. Kristāliskas vielas ir visi metāli, vārāmais sāls, cukurs, kā arī daudzi minerāli, kuri ietilpst iežos. Piemēram, granīta laukakmeņos var saskatīt dažāda lieluma kvarca kristālus.

### Amorfas vielas
Amorfām vielām nav noteiktas struktūras — to molekulas ir izvietotas haotiski — *kā pagadās*. Amorfas vielas ir stikls, parafīns, vasks, piķis, sveķi, dzintars, dažādas plastmasas. Amorfām vielām daudzas īpašības ir tādas pašas kā šķidrumam. Piemēram, siltā vietā nolikts piķa gabals lēnām saplacinās un izplūst.

## Cietība
Cietība ir vielas spēja pretoties kāda cita ķermeņa iedarbībai. Vielas cietību noskaidro, iespiežot tajā vai ieskrāpējot to ar kādu citu vielu.

Par piemēru ņemsim ābolu, koka skaidu, svina gabaliņu, skārda loksnīti, stikla lausku un mēģināsim tos sagriezt ar kabatas naža tērauda asmeni. Ābolu un koku griezt ir viegli, svinu — jau grūtāk, dzelzi izdodas tikai ieskrambāt, bet stiklu saskrāpēt ir tikpat kā neiespējami. Vielas, no kurām sastāv šie dažādie priekšmeti, atšķiras pēc cietības.

Ja divas cietas vielas salīdzina pēc cietības, tad par cietāku uzskata to, ar kuru var saskrāpēt otru vielu. Aptuvenai cietības novērtēšanai izmanto Mosa skalu.

## Izturība
Izturība ir cietas vielas spēja pretoties sagrūšanai.

Cietvielas ar lielu izturību izmanto mašīnbūvē, celtniecībā un citur, veidojot konstrukcijas, kurām jāiztur noteikta slodze.

Katram materiālam ir sava izturības robeža, kuru pārsniedzot materiāls sabrūk — satrūkst, saplīst. Turklāt svarīgs ir arī slogošanas veids. Vieni materiāli ir izturīgi, ja tos stiepj, bet nepieļauj, ka tos pārāk daudz liec.

Ja materiāls sabrūk jau ļoti niecīgas deformācijas dēļ, tad tas ir trausls. Tāds, piemēram, ir stikls. Katram zināms, ka stikla rūti gandrīz nemaz nedrīkst liekt. Šādas deformācijas parastais logu stikls neiztur. Trausla ir keramika — apdedzināti māla trauki, kā arī daudzas kristāliskas vielas.

## Skatīt arī
* Deformācija

## Ārējās saites
Agregātstāvoklis

**Agregātstāvoklis** ir vielas pastāvēšanas veids. Viela var atrasties četros dažādos agregātstāvokļos — cietā (ledus), šķidrā (ūdens), gāzveida (tvaiks), plazmas stāvoklī (uz Zemes dabā ļoti reti novērojams). Ūdens ir viela, kuru dabā var redzēt trijos agregātstāvokļos (cietā, šķidrā un gāzveida). Pārējās vielas parasti varam redzēt tikai vienā vai divos agregātstāvokļos.

Tas, kādā stāvoklī viela atrodas, ir atkarīgs no dažādiem apstākļiem, galvenokārt no temperatūras un spiediena, bet, mainoties fizikālajiem apstākļiem, var notikt pāreja no viena agregātstāvokļa uz citu. Vielas agregātstāvokļa atkarību no spiediena un temperatūras apraksta fāžu stāvokļa diagramma.

Vielas agregātstāvokļu pārejas:
* kušana un sasalšana - pāreja no cietā agregātstāvokļa šķidrajā (un atpakaļ);
* viršana un kondensācija - pāreja no šķidrā agregātstāvokļa gāzveida agregātstāvoklī (un atpakaļ);
* sublimācija un desublimācija - tieša pāreja no cietā agregātstāvokļa gāzveida agregātstāvoklī (un atpakaļ).

## Četri pamata stāvokļi

### Cieta viela

Ja viela ir cietā stāvoklī, tad saka, ka tā ir cieta viela. Cietā agregātstāvoklī vielas atomi nepārvietojas, tie var tikai svārstīties ap līdzsvara stāvokli.

### Šķidrums

Ja viela ir šķidrā stāvoklī, tad saka, ka tas ir šķidrums. Šķidrais agregātstāvoklis ir pāreja starp cieto un gāzveida agregātstāvokli. Šeit molekulas var pārvietoties, taču tās parasti veido agregātus, kuru izmēri un kustīgums ir atkarīgi no temperatūras.

### Gāze

Ja viela ir gāzveida stāvoklī, tad saka, ka tā ir gāze vai tvaiks. Gāzveida agregātstāvoklī vielas molekulas pārvietojas relatīvi lielā ātrumā un saduras cita ar citu.

### Plazma

Plazma ir līdzīga gāzei, bet atšķirībā no gāzes, tā izstaro gaismu. Ikdienā plazmu var ieraudzīt uguns liesmā, plazmas televizoros un dienasgaismas spuldzēs.

## Ārējās saites
Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma

[thumbnail|[Kaspijas jūra ir pasaules lielākais ezers pēc tilpuma]]
**Pasaules lielākie ezeri pēc tilpuma** ir saraksts, kurā ir uzskaitīti visi pasaules lielākie ezeri pēc tajos esošā ūdens tilpuma. Šajā rakstā ir iekļauti visi ezeri, kuru tilpums ir vismaz 200&nbsp;km3.

## Pēc kontinenta
* **[[Āfrika]]** - Tangaņikas ezers
* **[[Āzija]]** - Kaspijas jūra
* **[[Dienvidamerika]]** - Titikakas ezers
* **[[Eiropa]]** - Lādogas ezers
* **[[Ziemeļamerika]]** - Augšezers

## Avots
* Worldlakes.org

## Skatīt arī
* Pasaules lielāko ezeru saraksts
* Pasaulē dziļākie ezeri
* Eiropas lielākie ezeri
Peipusa-Pleskavas ezers

**Peipusa-Pleskavas ezers** (, ) ir liela saldūdens ezeru sistēma uz Igaunijas un Krievijas robežas. Ceturtais lielākais ezers Eiropā pēc Lādogas ezera, Oņegas ezera un Vēnerna.

Tradicionāli izšķir trīs atsevišķas ūdenstilpes: Peipusu (2613 km²) ziemeļdaļā, Pleskavas ezeru (709 km²) dienviddaļā un abus ezerus savienojošo Lemmijervu (236 km²). Šaurākā vieta starp šiem ezeriem pie Mehikormas ir 1,8 km plata. Bieži visu ezeru sistēmu uzskata par vienu ezeru.

## Daba un izmantošana

Pārsvarā zemi krasti ar purvājiem. Igaunijas krastā, Kallastē līdz 10 m augsti smilšakmens klints atsegumi. Ezera gultne gluda, klāta ar dūņām. Gar ezera ziemeļu un austrumu krastu stiepjas smilšu josla — iekšzemes kāpas. Vairākas salas, no kurām lielākās ir Pīrisāre, Kolpina un Talabu salas. Lielākās pietekas ir Mudava (Veļikaja) un Mētra (Emajegi). Ezerus izmanto zvejniecībai un atpūtai, populārs ziemas zvejas ezers.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri

## Ārējās saites
Saimā

**Saimā** (arī **Saimas ezers**; , ) ir liels ezers Somijas dienvidaustrumos, lielākais Somijā. Ezers ar zemesšaurumiem savienots ar citiem Somijas ezeriem, veidojot ap 4380 km² lielu ezeru sistēmu (Orivesi, Puruvesi u.c.), ko nereti uzskata par vienu ezeru Isosaimā (*Iso-Saimaa*) — ceturto lielāko Eiropā. Ezeru sistēmu ar jūru un citiem Somijas ezeriem savieno kanālu sistēma, kas ļauj pa ūdensceļu pārvietot kravas un izmantot to kā tūristu izklaides objektu.

thumb|left|200px|Viens no Saimas kanāliem
Saimas ezerā un ar to savienoto ezeru sistēmā dzīvo Saimā pogainais ronis (*Phoca hispida saimensis*) — pogainā roņa pasuga. Šī pasuga kopā ar Lādogas pogaino roni, Baikāla roni un Kanādas austrumu ezeru Ungavas roni ir vienīgie pasaules roņi, kas dzīvo saldūdenī. Diemžēl šī pasuga ir tuvu izmiršanai; dzīvi vēl tikai ap 200 roņu.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Eiropas lielākie ezeri

## Ārējās saites
Sērenes pagasts

**Sērenes pagasts** ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā centrālajā daļā. Robežojas ar sava novada Aizkraukles un Jaunjelgavas pilsētām, Jaunjelgavas, Aizkraukles, Daudzeses, Kokneses, Seces un Skrīveru pagastiem, Bauskas novada Valles pagastu, kā arī Ogres novada Birzgales pagastu.

## Daba
### Hidrogrāfija
Upes: Daugava, Dešupīte, Iecava, Lauce.

Ūdenstilpes: Pļaviņu ūdenskrātuve, Sērenes dīķi, Valaka ezers.

## Vēsture
Mūsdienu Sērenes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Vecsērenes muiža (*Gut Alt-Seren*, Vecsērene).

1935. gadā Jēkabpils apriņķa Sērenes pagasta platība bija 206,8 km² un tajā dzīvoja 2195 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Sērenes un Vecsērenes ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Sērenes ciems** ietilpis Jaunjelgavas (1949-1956) un Jēkabpils (1956-1957) rajonos. Sērenes ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Vecsērenes ciemu. 1957. gada 7. janvārī Sērenes ciemu likvidēja un pievienoja Jaunjelgavai, izveidojot **Jaunjelgavas lauku teritoriju**. 1992. gada 2. aprīlī Jaunjelgavas lauku teritoriju reorganizēja par **Sērenes pagastu**, pievienojot tam daļu no Daudzeses pagasta teritorijas. 1996. gada 29. maijā daļa Sērenes pagasta teritorijas tika pievienota Jaunjelgavai kā lauku teritorija. 2009. gadā Sērenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Jaunjelgavas novadā. 2021. gadā, kā viena no Jaunjelgavas novada administratīvajām teritorijām, iekļauta Aizkraukles novadā.

### Pieminekļi
* nr. 121.: Sērenes pilskalns pie Pilskalniem

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Sērene]]** (pagasta centrs), Dīķi, Krolīši, Menta, Talsiņa.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Attēlu galerija

Attēls:Autoceļš P87 Sērenē.JPG|Autoceļš P87 Sērenē
Attēls:serenes karsta kritenis.JPG|Sērenes karsta kritenis
Attēls:Mentas stacija.JPG|Mentas dzelzceļa stacija
Attēls:Sērenes pagastnams.JPG|Sērenes pagastnams
Attēls:dzivojama maja serene.JPG|Dzīvojāma māja Sērenē


## Atsauces