Sirsniņgliemeņu kārta

**Sirsniņgliemeņu kārta** (*Cardiida*) ir imparidentiju gliemeņu taksons. Šo kārtu ar nosaukumu "*les cardiacés*" 1822. gadā izveidoja franču zoologs Andrī Etjēns Ferusaks. Pie Latvijas krastiem Baltijas jūrā un Rīgas līcī ir sastopamas divas šai kārtai piederošas sugas — *[[Cerastoderma glaucum]]* un *[[Macoma balthica]]*. Ģeohronoloģiski sirsniņgliemeņu pārstāvji ir zināmi no triasa perioda līdz mūsdienām.

## Pētījumi
Lai gan 19. un 20. gadsimtā tika veikti dažādi morfoloģiski un čaulu mikrostruktūras pētījumi, taču uz molekulāri-filoģenētiskās analīzes pamata, izmantojot 18S un 28S rRNS gēnus, *Cardiida* sākotnējā klada tika identificēta tikai 2007. gadā, kur tika apstiprināta *[[Cardioidea]]* un *[[Tellinoidea]]* virsdzimtu radniecība. 2014. gadā tika oficiāli noteikta imparidentiju virskāra, kur *Cardiida* tika atzīta par vienu no tās galvenajām kārtām. Savukārt, 2015. gadā tika veikts lielākā *[[Cardiidae]]* dzimtas molekulāri-filoģenētiskā analīze, kur tika konstatēts, ka sešas no astoņām tradicionālām "morfoloģiskajām" apakšdzimtam bija parafilētiskas vai polifilētiskas. Izrādījās, ka čaulas morfoloģiskā analīze nevar noskaidrot patieso grupu radniecību, jo līdzīgas čaulu morfoloģiskās īpašības var izveidoties konverģences rezultātā. 2019—2023. gados Sirsniņgliemeņu taksons tika attīrīts no neradniecīgām grupām un sirsniņgliemeņu kārta kļuva monofilētiska. Tika konstatēts arī ka milzgliemenes (*Tridacna*), lai gan morfoloģiski ir atšķirīgas, tomēr ir pieskaitāmas sirsniņgliemeņu dzimtai, nevis atsevišķā grupā.

2015. gada revīzija parādīja, ka ģeogrāfiskā izplatība bieži vien kalpo par labāku radniecības indikatoru, nekā morfoloģiskās īpašības. Molekulārā pulksteņa dati norāda, ka sirsniņgliemeņu dzimta ir radusies un sākotnēji diversificējusies tropiskajā Indijas-Klusā okeāna reģionā, vēlajā triasā. Mūsdienu Vidusjūras un Austrumatlantijas sugas ir cēlušās Indijas-Vidusjūras reģionā un migrēja uz rietumiem caur Tetisa okeānu pirms tā aizvēršanās. Bet Indijas-Klusā okeāna reģions, konkrēti, koraļļu trīsstūris, joprojām ir Zemes biologiskās daudzveidības centrs.

## Sistemātika
Sirsniņgliemeņu kārtas dalījums virsdzimtās un dzimtās:
* kārta: ***Cardiida*** A. Férussac, 1822
:* virsdzimta: *[[Anthracosioidea]]* Amalitzky, 1892 †
::* dzimta: *[[Anthracosiidae]]* Amalitzky, 1892 †
::* dzimta: *[[Carbonicolidae]]* L.R. Cox, 1932 †
::* dzimta: *[[Ferganoconchidae]]* Martinson, 1961 †
::* dzimta: *[[Shaanxiconchidae]]* B.-P. Liu, 1980 †
:* virsdzimta: *[[Cardioidea]]* Lamarck, 1809
::* dzimta: *[[Cardiidae]]* Lamarck, 1809
::* dzimta: *[[Pterocardiidae]]* Scarlato & Starobogatov, 1979 †
:* virsdzimta: *[[Tellinoidea]]* Blainville, 1814
::* dzimta: *[[Donacidae]]* J. Fleming, 1828
::* dzimta: *[[Icanotiidae]]* R. Casey, 1961 †
::* dzimta: *[[Psammobiidae]]* J. Fleming, 1828
::* dzimta: *[[Quenstedtiidae]]* L.R. Cox, 1929 †
::* dzimta: *[[Semelidae]]* Stoliczka, 1870 (1825)
::* dzimta: *[[Solecurtidae]]* A. d'Orbigny, 1846
::* dzimta: *[[Sowerbyidae]]* L.R. Cox, 1929 †
::* dzimta: *[[Tancrediidae]]* Meek, 1864 †
::* dzimta: *[[Tellinidae]]* Blainville, 1814
::* dzimta: *[[Unicardiopsidae]]* Chavan, 1969 †

(†) — izmirušu organismu grupa.

## Atsauces