open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihails Umanskis

**Mihails Umanskis** (; , Stavropole - , Augsburga) bija Krievijas šahists. Trīspadsmitā pasaules čempionāta korespondencšahā (1989–98) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1985). FIDE starptautiskais meistars (IM, 1997).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt vienpadsmit gadu vecumā. Sekmīgi piedalījies junioru sacensībās: 1967. gada PSRS junioru čempionātā dalījis 3.-4. vietu, bet 1968. gadā - 1.-3. vietu. Par šiem panākumiem 1968. gadā Umanskim piešķirts PSRS sporta meistara nosaukums. 1989. gadā izcīnījis 4. vietu Krievijas šaha čempionātā.

No 1973. gada sekmīgi piedalījies korespondencšaha turnīros. 1974. gadā uzvarējis Krievijas korespondencšaha čempionātā, bet 1978. gadā kļuvis par PSRS korespondencšaha čempionu. 1998. gadā uzvarējis 13. Pasaules čempionātā korespondencšahā. 2004. gadā izcīnījis spožu uzvaru Pasaules korespondencšaha čempionu turnīrā, kas bija veltīts ICCF 50. gadu jubilejai, kur ar 7 punktiem 8 partijās bijis pārliecinoši pirmais.

Mūža pēdējos gadus pavadījis Vācijā, kur aktīvi piedalījies vietējos šaha turnīros. Miris sirds slimības rezultātā.

2011. gadā Krievijas korespondentu šaha asociācija organizēja, viņa godā, šaha turnīru Umanskis Memorial, kuru uzvarēja itāļu Eros Riccio.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gerts Timmermans

**Gerts Timmermans** (; dzimis  Nīderlandē) ir Nīderlandes šahists. Piecpadsmitā pasaules čempionāta korespondencšahā (1996—2002) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1986). FIDE meistars (FM, 1985).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt vēlu — tikai astoņpadsmit gadu vecumā. 1983. gadā iekļuvis Nīderlandes šaha čempionātā finālā, bet 1985. gadā kļuvis par Roterdamas pilsētas šaha čempionātā uzvarētāju.

No 1975. gada piedalījies korespondencšaha turnīros. 1981.-1982. un 1982.-1985. gados divreiz uzvarējis Nīderlandes korespondencšaha čempionātos. 2002. gadā uzvarējis 15. Pasaules čempionātā korespondencšahā, savstarpējā partijā uzvarot arī Latvijas pārstāvi šajā turnīrā Jāni Vitomski. 2004. gadā izcīnījis 3. vietu Pasaules korespondencšaha čempionu turnīrā, kas bija veltīts ICCF 50. gadu jubilejai.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas klubu komandu šaha čempionāti)
Atēnu metro

250px|thumbnail|Atēnu metro emblēma
**Atēnu metro** (, *Metró Athínas*) ir metro sistēma Grieķijas galvaspilsētā Atēnās un tās aglomerācijā, kas ir sākusi darboties 1869. gada 27. februārī, un tas ir viens no vecākajiem metro pasaulē. Atēnu metro īpašnieks ir *Attiko Metro S.A.*

Atēnu metro sastāv no trīs līnijām. Līnijās ir izvietota sešdesmit viena stacija, un sešas stacijas atrodas būvniecības stadijā. Kopējais līniju garums sasniedz 84,5 km. Pēc 2013. gada datiem metro pārvadāja 493,80 miljonus pasažieru viena gada laikā un 1,353 miljonus pasažieru vienas dienas laikā. Pēc 2014. gada datiem viena brauciena biļete metro izmaksā 1,20 €.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Atēnu sabiedriskā transporta tīkla oficiālā mājaslapa
83 (skaitlis)

**83 (astoņdesmit trīs)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 82 un 84. Gada astoņdesmit trešā diena ir 24. marts (garajā gadā 23. marts).

Romiešu skaitļu sistēmā astoņdesmit trīs tiek pierakstīts šādi — LXXXIII, bet binārajā skaitīšanas sistēmā astoņdesmit trīs ir 10100112, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1238 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 5316. Astoņdesmit trīs ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā astoņdesmit trīs ir bismuta (Bi) atomskaitlis. Astoņdesmit trīs arī ir ASCII kods "S" simbolam, bet starptautisko tālsarunu kodu sarakstā šis kods nav piešķirts nevienai valstij.

## Skatīt arī
* 83. gads
* 83. gads p.m.ē.
Piltenes-Aizputes draudzes novads

thumb|270px|Piltenes-Aizputes un Aizputes draudzes novadi Aizputes apriņķa kartē (1859).

**Piltenes-Aizputes draudzes novads** () bija administratīva vienība Piltenes apgabalā, pēc 1818. gada Kurzemes guberņas Aizputes pilskunga iecirknī, vēlāk Aizputes apriņķī.

## Muižas Piltenes-Aizputes draudzes novadā (1841)
thumb|200px|Aizputes luterāņu baznīca

Aizputes draudzes novada Piltenes apgabala un ordeņa daļas 1770.jpg|Piltenes-Aizputes (*Piltens-Hasenpoth*, zaļš) draudzes novads, ko Ordeņa Aizputes (*Ordens-Hasenpoth*, sarkans) draudzes novads sadala divās daļās (1770)
Aizputes un Sakas draudžu novadi 1791.jpg|Aizputes un Sakas draudžu novadi 1791. gada kartē


## Atsauces
Tunčs Hamarats

**Tunčs Hamarats** (; dzimis  Stambulā) ir turku izcelsmes Austrijas šahists. Sešpadsmitā pasaules čempionāta korespondencšahā (1999—2004) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1997).

## Biogrāfija
Dzimis un pabeidzis skolu Stambulā, vēlāk absolvējis fizikas fakultāti Tuvo Austrumu tehniskajā universitātē Ankarā. 1972. gadā devies uz Austrijas galvaspilsētu Vīni, kur aizstāvējis fizikas inženiera maģistra grādu Vīnes tehnoloģiju universitātē. 1976. gadā atgriezies Izmirā, lai izietu obligāto dienestu Turcijas armijā. Pēc dienesta pārcēlies uz dzīvi Vīnē un pašlaik strādā telekomunikāciju kompānijā Vīnē. Kopš 1988. gada (pēc citām ziņām - no 1994. gada) ir ieguvis Austrijas pilsonību.

Ar šahu aizrāvies jau jaunības gados. Trīs reizes piedalījies Turcijas šaha čempionātu finālos. Tomēr no 1963. gada priekšroku dod korespondencšaha turnīriem. 2004. gadā pārliecinoši uzvarējis 16. Pasaules čempionātā korespondencšahā, par 2 punktiem apsteidzot otrās vietas ieguvēju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivars Berns

**Ivars Berns** (; dzimis  Bergenā) ir Norvēģijas šahists. Septiņpadsmitā pasaules čempionāta korespondencšahā (2002—2007) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1996). FIDE starptautiskais meistars (IM, 1990).

## Biogrāfija
Trīs reizes (1986, 1989, 1990) bijis Norvēģijas atklātā šaha čempionāta uzvarētājs. Piecas reizes (1994, 1997, 1998, 2000, 2003) kopā ar dzimto Bergenas šaha kluba komandu uzvarējis Norvēģijas komandu šaha čempionātos. Trīs reizes (1988, 1992, 1994) pārstāvējis Norvēģijas izlasi Pasaules šaha olimpiādēs, bet vienu reizi (1989) arī Eiropas komandu šaha čempionātā. Ticis uzskatīts par vienu no lielmeistara (GM) titula iespējamajiem kandidātiem, taču 1990. gadu otrajā pusē mācību un ģimenes apstākļu dēļ pārstājis regulāri piedalīties klātienes šaha turnīros.

Korespondencšaha turnīros piedalās no 1986. gada. 1988. gadā uzvarējis Norvēģijas korespondencšaha čempionātā, bet lielāko panākumu guvis 2007. gadā, kad dalījis 1.-3. vietu 17. Pasaules čempionātā korespondencšahā, bet pēc labāka papildus koeficienta atzīts par sacensību uzvarētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jops van Osteroms

**Jops van Osteroms** (;  Hilversuma — ) bija Nīderlandes šahists un uzņēmējs. Divu pasaules čempionātu korespondencšahā (2003—2005, 2005—2008) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1992).

## Biogrāfija
Pirmais panākums šahā bijusi uzvara Nīderlandes jauniešu šaha čempionātā 1955. gadā. 1958. gadā pārstāvējis Nīderlandes izlasi Pasaules studentu komandu šaha čempionātā. Vēlākajos gados pārstājis nodarboties ar šahu. 1966. gadu bijis viens no kompānijas "Volmac" līdzdibinātājiem, kas bijusi viena no pirmajām datoru programmatūras ražotājām Nīderlandē. 1988. gadā pārdevis savu kompānijas daļu. Bijis Nīderlandes bagātāko cilvēku sarakstā.

1980. gadu sākumā sācis piedalīties korespondencšaha turnīros. 1981. gadā uzvarējis Nīderlandes korespondencšaha čempionātā. 2005. gadā uzvarējis 18. Pasaules čempionātā korespondencšahā. 2008. gadā kļuvis par divkārtējo Pasaules čempionu korespondencšahā.

Bijis pazīstams kā šaha turnīru atbalstītājs, izcilā Nīderlandes šahista Maksa Eives vārdā nosauktās asociācijas dibinātājs. No 1992. gada līdz 2011. gadam bijis pazīstama Monako šaha turnīra *Amber chess tournament* sponsors.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
Odoakrs

thumb|right|Odoakra valsts pēc 480. gada
**Odoakrs** (; dzimis 433. gadā, miris 493. gadā) bija pirmais Itālijas karalis. Viņa valdīšanas sākums tiek uzskatīts par Rietumromas impērijas beigām.

## Biogrāfija
Odoakra izcelsme ir neskaidra, tomēr vairums vēsturnieku uzskata, ka viņš ir cēlies no kādas ģermāņu cilts. 470. gadā Odoakrs kļuva par Rietumromas armijas virsnieku.

475. gadā ģermāņu karavadonis Orests veica valsts apvērsumu un piespieda imperatoru Jūliju Nepu bēgt uz Dalmāciju. Nespējot pats kļūt par imperatoru, Orests par tādu pasludināja savu nepilngadīgo dēlu Romulu Augustu. Tomēr Austrumromas imperators Zenons joprojām par oficiālo Rietumromas imperatoru atzina Jūliju Nepu, kurš turpināja valdīt Dalmācijā.

476. gadā ar Jūlija Nepa atbalstu Odoakrs devās uz Itāliju, sakāva Oresta karaspēku un 4. septembrī pasludināja sevi par Itālijas valdnieku. Odoakrs piedāvāja Zenonam kļūt par abu impēriju valdnieku, bet atstāt Odoakru Itālijas pārvaldnieka vietā kā Itālijas karali, ko Zenons arī akceptēja, noraidot Jūlija Nepa pretenzijas. Jūliju četrus gadus vēlāk Dalmācijā nogalināja viņa paša karavīri. Pēc viņa nāves Odoakrs pārņēma savā valdījumā arī Dalmāciju.

Odoakrs saglabāja romiešu likumus un juridisko sistēmu, senāta ietekme viņa valdīšanas laikā pat pieauga.
Imperatoram Zenonam tomēr radās nopietnas nesaskaņas ar Odoakru, kurš bija sācis rīkoties pārāk patstāvīgi. Ar imperatora svētību ostgotu armija Teodorika vadībā uzsāka ceļu, gar Donavu uz Itāliju. 488. gadā tie šķērsoja Alpus un gandrīz tūlīt sāka sadursmes ar Odoakra karaspēku. Pēc vairākām asiņainām kaujām, kas risinājās ar mainīgām sekmēm, Teodorika pusē nostājās vestgotu karalis Alariks II un apvienotais gotu karaspēks aplenca Ravennu. 493. gadā, pēc trīs gadu ilga aplenkuma, Ravenna tika ieņemta un ar Odoakru tika noslēgts pamiers. Tā nosacījumi paredzēja, ka abi valdnieki kopīgi valdīs Itālijā. Tomēr jau pēc dažām dienām, svētku banketa laikā, Teodoriks pašrocīgi nogalināja Odoakru un kļuva par vienpersonīgu Itālijas karali.

## Ārējās saites
AngularJS

***AngularJS*** ir atvērtā pirmkoda tīmekļa lietotņu ietvars, kura izstrādi uztur Google un atsevišķu izstrādātāju un uzņēmumu kopiena. Tas tika radīts, lai risinātu daudzus no izaicinājumiem, ar ko saskaras izstrādātāji, radot vienas lapas lietotnes. Tā mērķis ir vienkāršot gan izstrādi, gan šādu lietotņu testēšanu, piedāvājot ietvaru klienta puses model–view–controller (MVC) un model-view-viewmodel (MVVM) arhitektūrai, piedāvājot arī komponentes, ko bieži izmanto tīmekļa lietotnēs.

*AngularJS* bibliotēka darbojas sākumā nolasot HTML lapu, kurā ir iekļauti papildus īpaši iezīmju atribūti. *Angular* interpretē šos atribūtus kā direktīvas sasaistīt lapas ievades vai izvades daļas ar modeli, ko reprezentē standarta *[[JavaScript]]* mainīgie. Šo *JavaScript* mainīgo vērtības var manuāli uzstādīt kodā vai arī iegūt no statiskiem vai dinamiskiem JSON resursiem.

*AngularJS* ietvars saņems ilgtermiņa atbalstu (LTS) līdz 2021. gada 31. decembrim. Pēc šī datuma Google vairs neuzturēs *AngularJS*, neveicot drošības, pārlūku savietojamības, vai jQuery problēmu labojumus. Angular komanda kā labāko risinājumu iesaka veikt migrāciju uz Angular (v2+), piedāvājot arī citas alternatīvas.

## Filozofija
*AngularJS* ir radīts ar uzskatu, ka deklaratīvā programmēšana būtu jāizmanto lietotāja saskarņu veidošanai un programmatūras komponenšu savienošanai, bet imperatīvā programmēšana ir labāk der lietotnes biznesa loģikai. Ietvars pielāgo un paplašina tradicionālo HTML, lai attēlotu dinamisku saturu, izmantojot divvirzienu datu sasaisti, kas ļauj automātiski sinhronizēt modeļus un skatus. Tā rezultātā *AngularJS* samazina uzsvaru uz DOM manipulēšanu ar mērķi uzlabot testējamību un ātrdarbību.

*AngularJS* plānotie mērķi iekļauj:
* atdalīt DOM manipulēšanu no lietotnes loģikas. Šī sarežģītību ietekmē tas, kā tiek strukturēts kods.
* atdalīt lietotnes klienta daļu no servera daļas. Tas ļauj izstrādāt šis daļas paralēli.
* piedāvāt struktūru lietotnes radīšanai no lietotāja saskarnes izveides, biznesa loģikas ieviešanas līdz testēšanai.

*Angular* realizē MVC modeli, lai atdalītu prezentāciju, datu un loģikas komponentes. Izmantojot atkarību injekciju, *Angular* pārnes tradicionālus servera puses pakalpojumus kā no skatiem atkarīgus kontrolierus uz tīmekļa lietotņu klienta daļu. Šādi var tikt samazināta serveru noslodze.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Angular 2 versija
* AngularJS moduļu repozitorijs
* Ar ''AngularJS'' izstrādātās lietotnes
* ''AngularJS'' Google grupa
* ''AngularJS'' Google+ konts
* Batarang Chrome spraudnis
* NG-CONF 2014 video un prezentācijas
* NG-EUROPE 2014 video un prezentācijas 
* NG-CONF 2015 video un prezentācijas
* ''AngularJS'' izstrādātāju kopiena
* ''AngularJS'' lietotņu ielādētāju salīdzinājums
Kristofs Leotards

**Kristofs Leotards** (; dzimis 1966. gadā Amjēnā) ir Francijas šahists. Pasaules čempionāta korespondencšahā (2004—2007) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (2000).

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt 16 gadu vecumā. No 1992. gada sācis piedalīties korespondencšaha turnīros. Jau 1990. gados trīs reizes pēc kārtas uzvarējis Francijas korespondencšaha čempionātos.  2007. gadā uzvarējis 19. Pasaules čempionātā korespondencšahā. Pazīstams arī ar to, ka 14 gadu laikā korespondencšaha turnīros nav zaudējis nevienu partiju.

Pēc profesijas ir skolotājs. Dzīvo Francijas dienvidos, ir precējies un divu meitu tēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija

**Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija** ( **'), arī ***Baas***, bija politiskā partija, kas dibināta [[Sīrija|Sīrijā]], pastāvēja no 1947. līdz 1966. gadam.

Partija dibināta, apvienojoties arābu atdzimšanas kustībai un arābu sociālistiskajai kustībai 1947. gadā, kā **Arābu atdzimšanas partija'''. 1952. gadā apvienojās ar Arābu sociālistisko partiju, izveidojot Arābu sociālistiskās atdzimšanas partiju. Partija guva panākumus, bija otra lielākā partija Sīrijas parlamentā pēc 1954. gada vēlēšanām. 1958. gadā Sīrija apvienojās ar Ēģipti izveidojot Apvienoto Arābu Republiku, kura beidza pastāvēt 1961. gadā.

Arābu sociālistiskās atdzimšanas partija izjuka 1963. gadā, par tās pēcnācējiem kļuva divi zari (Irākā un Sīrijā). Sīrijas atzars bija valdošā partija no 1963. līdz 2024. gadam, savukārt Irākā tā bija valdošā no 1968. līdz 2003. gadam.

## Ārējās saites
*
Slidojošais mācītājs

**Mācītājs Roberts Volkers, slidojot pa Dadingstonas ezeru** (), plašāk zināma vienkārši kā **Slidojošais mācītājs** (), ir eļļas glezna, par kuras autoru tiek uzskatīts Sers Henrijs Reibērns, un tā atrodas Skotijas Nacionālajā galerijā, Edinburgā. Glezna bija tikpat kā nezināma līdz aptuveni 1949. gadam, bet kopš tā laika tā ir kļuvusi par vienu no Skotijas pazīstamākajām gleznām un ir kļuvusi par Skotijas kultūras simbolu, kas uzgleznota vienā no valsts ievērojamākajiem kultūras periodiem.

Garīdznieks, kas attēlots šajā gleznā, bija mācītājs Roberts Volkers, kurš dzimis 1755. gada 30. aprīli un bija mācītājs Skotijas baznīcā. Volkera bērnībā viņa tēvs bija mācītājs Skotu Kirkā Roterdamā. R. Volkers bija Edinburgas slidošanas kluba loceklis, kas bija viens no pirmajiem daiļslidošanas klubiem pasaulē. Šis klubs trenējās uz Dadingstonas ezera, kas attēlots gleznā, vai arī uz Lohendas ezera Edinburgas tuvumā.

## Domstarpības par gleznas autoru
2005. gada martā Skotijas Nacionālās galerijas kurators izteica pieņēmumu, ka gleznas autors nav Reibērns, bet franču mākslinieks Anrī Pjērs Danlū. Līdzko šāda informācija nonāca galerijas ievērībā, pie gleznas tika izlikts paziņojums, ka "neseni pētījumi ir atklājuši, ka gleznas autors [..] ir Anrī Pjērs Danlū." Kopš paziņojuma izlikšanas ir notikušas debates par šī fakta patiesumu, un tas tiek pamatots ar to, ka 1790. gados, kad "Slidojošais mācītājs" tika uzgleznots, Danlū atradās Edinburgā un audekls un gleznas lielums atbilst franču mākslinieka stilam, bet idejas kritiķi pamato šo faktu citādāk.

Neskatoties uz diskusijām par gleznas autoru, "Slidojošais mācītājs" tika nosūtīts uz Ņujorku un 2005. gadā tika izstādīts par godu svarīgām skotu svinībām. Intervijā laikrakstam *The Scotsman* Džeimss Holovejs, Skotijas Nacionālās galerijas direktors, izteica savu viedokli, ka gleznas autors tomēr ir Reibērns.

## Atsauces

## Literatūra
* 

## Ārējās saites
* "Scottish art icon 'may be French'", raksts par gleznas autora domstarpībām no *[[BBC]] News* 
* Henrija Reibērna darbi  Skotijas Nacionālā galerija
MILAN

[thumbnail|MILAN komplekss Vācijas armijas — [Bundesvērs|Bundesvēra bruņojumā]]

**MILAN** (akronīms no franču: **''m**issile d**i**nfanterie **l**éger **an**tichar*, burtiski — 'vieglā kājnieku prettanku raķete') ir otrās paaudzes pārnēsājams [[prettanku raķešu komplekss]].

Kompleksa izstrāde uzsākta 1962. gadā franču un vāciešu konsorcijā *Euromissile'' (šobrīd — MBDA), testēšana notika 1971. gadā. Savukārt bruņojumā MILAN tika pieņemts 1972. gadā.

MILAN sastāv no divām daļām — palaišanas caurules-konteinera ar raķeti un palaišanas iekārtas, kas sastāv no mērķēkļa, elektrobloka, vadības pults un barošanas bloka. Raķetes vadīšana notiek pusautomātiski, operatoram koriģējot lidojumu ar raķetei pievienotajiem vadiem.

Atkarībā no modifikācijas šaušanas attālums svārstās no 500 līdz 3000 m, bruņu caursišana — no 800 līdz 1000 mm, kopējais kompleksa svars pārsniedz 30 kg. MILAN atrodas vairāku desmitu valstu, tajā skaitā Igaunijas, bruņojumā.
Jakobs Fūglsangs

**Jakobs Dīmers Fūglsangs** (; dzimis ) ir profesionāls Dānijas šosejas riteņbraucējs, kas šobrīd pārstāv *[[UCI ProTeam]]* komandu **'.

== Karjera ==
Pirms kļūšanas par profesionāli **' komandā viņš bija kalnu riteņbraucējs un startēja *Cannondale-Vredestein* sastāvā. Kalnu riteņbraukšanā uzvarējis Pasaules U-23 čempionātā.

Fūglsangs trīs gadus pēc kārtas uzvarēja *Danmark Rundt* (2008, 2009, 2010). Līgumu ar *Saxo Bank* viņš noslēdza pēc uzvaras 2008. gada *[[Danmark Rundt]]* kopvērtējumā.

Viņš uzvarēja arī 2009. gada *[[Dirka po Sloveniji]]*. 2007. gadā piedalījās kalnu riteņbraukšanas sacensībās *[[Absa Cape Epic]]* kopā ar komandas biedru Roalu Paulisenu, finišējot otrajā vietā kopvērtējumā. 2008. gadā kopā ar Paulisenu viņi startēja vēlreiz un uzvarēja. 2010. gadā viņš finišēja trešais *[[Tour de Suisse]]* un uzvarēja Dānijas čempionātā individuālajā braucienā, šo panākumu atkārtojot 2012. gadā. 2011. gadā viņš bija ceturtais *Tour de Suisse* un vienpadsmitais *[[2011 Vuelta a Espana|Vuelta a Espana]]*.

2012. gadā Fūglsangs sekoja brāļiem Šlekiem uz **' komandu. Viņš bija paredzēts kā palīgs komandas līderim ''[[2012. gada Giro d'Italia|Giro d'Italia]]'', bet ceļgala problēmu dēļ tika atsaukts, un viņu aizvietoja [[Frenks Šleks]]. Fūglsangs vēlāk uzvarēja ''[[Tour de Luxembourg]]''. Viņš netika iekļauts ''[[2012. gada Tour de France|Tour de France]]'' sastāvā pēc komandas vadības kritizēšanas. Viņš izteica vēlmi mainīt komandu, jo nebija apmierināts ar komandā notiekošo. Francijas vietā viņš piedalījās ''[[Tour of Austria]]'', uzvarot kopvērtējumā un ceturtajā posmā.

=== Astana ===
Fūglsangs pameta **' 2012. gada sezonas beigās un pievienojās **', parakstot triju gadu līgumu. [[2013. gada Tour de France]] Fūglsangs kļuva par komandas līderi pēc tam, kad izstājās [[Janezs Brajkovičs]]. Viņš finišēja septītais pēc labiem rezultātiem kalnos un individuālajā braucienā.

2015. gadā Fūglsangs divās no trijām [[Ardēnu klasikas|Ardēnu klasikām]] finišēja desmitniekā: astotā vieta ''[[La Flèche Wallonne]]'' un devītā ''[[Ljēža—Bastoņa—Ljēža|Liège–Bastogne–Liège]]''.

[[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]] izcīnīja otro vietu grupas braucienā, finišējot aiz [[Gregs Van Avermāts|Grega Van Avermāta]], ar ko kopā atrāvās no vadošās grupas un pirms [[Rafals Majka|Rafala Majkas]], ko kopīgi panāca īsi pirms finiša.

2019. gada aprīlī Fūglsangs uzvarēja [[2019. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža|Ljēža—Bastoņa—Ljēža]] viendienas klasikā un jūnijā [[2019. gada Critérium du Dauphiné|''Critérium du Dauphiné'']] daudzdienu sacensībās. [[2019. gada Vuelta a España|2019. gada ''Vuelta a España'']] Fūglsangs kopā ar komandu uzvarēja pirmajā posmā komandu braucienā, kā arī uzvarēja 16. posmā. Kopvērtējumā Fūglsangam 13. vieta.

2020. gada 15. augustā uzvarēja [[2020. gada Il Lombardia|''Il Lombardia'']], gūstot savu otro uzvaru [[Klasiskās šosejas riteņbraukšanas sacensības|klasiku pieminekļos]].

=== Israel Start-Up Nation ===
Pirms 2022. gada sezonas pievienojās **' komandai.

## Atsauces

## Ārējās saites
ZDF

thumb|ZDF galvenā mītne Maincā

***Zweites Deutsches Fernsehen*** ("Otrā vācu televīzija"), parasti saīsināti **ZDF**, ir vācu televīzijas kanāls, kura galvenā mītne atrodas Maincā, Reinzemē-Pfalcā. Tā darbojas kā neatkarīga bezpeļņas organizācija, kuru atzīst visās Vācijas federālajās zemēs. ZDF finanses iegūst no licenču maksas un reklāmām. Dažas no ZDF pazīstamākajām televīzijas pārraidēm ir *[[Wetten, dass..?]]* un *[[heute]]*. Tomass Bulluts, pašreizējais kanāla galvenais direktors, tika ievēlēts 2011. gadā.

ZDF tika dibināts 1961.gadā starpvalstu vienošanās ietvaros pēc tam, kad Rietumvācijas federālās valdības plāns izveidot televīzijas kanālu, kuru kontrolē federālā valdība, izraisīja asas diskusijas. Kanāls uzsāka pārraidi 1963. gada 1. aprīli no Ešbornas, kas atrodas Frankfurtes pie Mainas tuvumā. ZDF pārraidīja savu pirmo krāsaino pārraidi 1967. gadā, un septiņus gadus vēlāk pārcēla savu galveno mītni uz Maincu. ZDF pievienojās Eiropas Raidorganizāciju apvienībai 1963. gadā, kā arī tai ir sadarbība ar dažādiem pārraidītājiem visā pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Rude (Otaņķu pagasts)

**Rude** ir apdzīvota vieta Kurzemē, Dienvidkurzemes novada Otaņķu pagasta centrs pie autoceļa V1222 (Nīca - Otaņķi - Grobiņa). Pa autoceļu atrodas 21 kilometru no novada centra Grobiņas un 28 kilometru attālumā no Liepājas. Ciemā atrodas Rudes pamatskola, Otaņķu tautas nams un bibliotēka, kā arī feldšerpunkts. Pie Rudes saglabājušās Prenclava vējdzirnavas. Pie ciema atrodas kartinga trase.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Rudes pamatskola
*Rudes kartinga trase
Gaļina Višņevska

**Gaļina Višņevska** (, dzimusi , mirusi ) bija krievu operdziedātāja - soprāns, čellista Mstislava Rostropoviča sieva.

Dzimusi Ļeņingradā, bet gandrīz visu bērnību pavadījusi Kronštatē. Īsi pirms kara tēvs tika represēts. Pārdzīvojusi Ļeņingradas blokādi. No 1944. gada uzstājās ar operetes repertuāru. Kaut arī Višņevskai nebija augstākās muzikālās izglītības, 1952. gadā viņa tika uzņemta Lielā teātra trupā. Pirms tam divas reizes jau precējusies, 1955. gadā apprecējās ar Mstislavu Rostropoviču, ar kuru kopā nodzīvoja līdz Rostropoviča nāvei 2007. gadā. 1964. gadā Višņevska debitēja Milānas operteātrī "La Scala". 1974. gadā Višņevska un Rostropovičs emigrēja no PSRS, dzīvoja ASV un Parīzē. 1978. gadā viņiem tika atņemta PSRS pilsonība. 1990. gadā Višņevska un Rostropovičs atgriezās Krievijā.

## Ārējās saites
Pohorželice

**Pohorželice** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Brno lauku apriņķī uz dienvidiem no Brno pie Jihlavas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1222. gadā. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. 1945. gadā pie pilsētas atradās nometne t.s. Brno nāves marša dalībniekiem, t.i., vācu iedzīvotājiem, kurus pēc Otrā pasaules kara padzina no Brno un apkārtnes, deportējot uz Austriju. Kopš 1993. gada — Čehijā.
Google Photos

***Google Photos*** ir fotogrāfiju un video glabāšanas un koplietošanas pakalpojums, ko piedāvā *[[Google]]*. Tas tika publiskots 2015. gada maijā, atdalot to no uzņēmuma sociālā tīkla *[[Google+]]*. Publiskošanas brīdī tehnoloģiju apskatnieki to atzina par vienu no labākajiem šī veida pakalpojumiem.

## Pakalpojums

Pakalpojuma pamata iespējas iepriekš bija integrētas uzņēmuma sociālā tīkla *[[Google+]]*. Jaunajā pakalpojumā iekļauta neierobežota attēlu un video glabāšanas vieta, lietotnes *[[Android]]*, iOS un pārlūkam. Lietotāji savas fotogrāfijas glabā mākoņpakalpojumā un tās ir pieejamas visās pakalpojumam pieslēgtajās iekārtās.

*Google Photos* analizē un organizē fotogrāfijas grupās un prot noteikt attēlotos objektus kā pludmales, horizontu vai "sniega vētras Toronto". No lietotnes meklēšanas lauka lietotājiem tiek piedāvātas iespējamie meklēšanas parametri fotogrāfiju grupām trijās lielās kategorijās: cilvēki, vietas un lietas. Pakalpojums analizē foogrāfijas, meklējot līzīgas sejas un grupē tās cilvēku kategorijā. Tas prot grupēt arī sejas, tām novecojot. Vietu kategorija izmanto ģeomarķēšanas datus, bet var noteikt atrašanās vietas arī vecākos attēlos, meklējot ievērojamas vietas (piemēram, fotogrāfijas, kas satur Eifeļa torni). Lietu kategorija apstrādā fotogrāfijas pēc temata: dzimšanas dienas, ēkas, koncerti, ēdiens, izlaidumi, plakāti, ekrānattēli utt. Lietotāji var manuāli noņemt kļūdaini kategorizētos attēlus.

Koplietoto attēlu saņēmēji var apskatīt galerijas, neveicot lietotnes lejupielādi. Attēlus var koplietot dažādos sociālajos tīklos (*Google+*, *[[Facebook]]*, *[[Twitter]]*) un citos pakalpojumos. Lietotne ģenerē saites, kuras var atvērt arī cilvēki, kas nelieto šo pakalpojumu.

Neierobežotā glabāšanas vieta atbalsta attēlus izmērā līdz 16 megapikseļiem un video līdz 1080p, kas 2015. gadā ir maksimālās izšķirtspējas vidējiem viedtālruņu lietotājiem. Lielāki faili izmanto *[[Google Drive]]* atvēlēto vietu.

## Vēsture

*Google Photos* ir atsevišķs pēctecis fotogrāfiju iespējām *Google+* sociālajā tīklā. *Google* radīja šo tīklu, lai sacenstos ar *[[Facebook]]* iespējām, bet tas nesasniedza *Facebook* popularitāti, kas palika iecienītākā vieta foto koplietošanai. Google+ toties piedāvāja fotogrāfiju glabāšanas un organizēšanas rīkus, kas bija iespējām bagātāki kā *Facebook* piedāvātie, bet *Google+* pietrūka lietotāju bāze, kas to izmantotu. *[[The Verge]]* uzslavēja *Google+* fotogrāfiju iespējas, īpaši salīdzinot ar citiem tiešsaistes fotogrāfiju pakalpojumiem. Tika izcelts rīks, kas veidoja animācijas no secīgi uzņemtiem attēliem un video. Google atdalīja šo *Google+* funkciju atsevišķa pakalpojumā, kas tika publiskots uzņēmuma 2015. gada maija konferencē *[[Google I/O]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Aizputes virspilskunga iecirknis

[thumb|250px|Aizputes virspilskunga tiesa [Kurzemes guberņas kartē ar latviskajiem vietvārdiem (1820).]]
thumb|250px|Piltenes apgabala un Kurzemes hercogistes daļas, no kurām 1819. gadā izveidoja Aizputes virspilskunga tiesu (1770. gada kartes fragments).
**Aizputes virspilskunga iecirknis** () bija Kurzemes guberņas administratīva vienība (1819-1864) ar trīs pilsētām (Aizpute, Grobiņa un Liepāja), diviem miestiem (Durbe un Palanga) un divām pilskunga tiesām (Aizputes pilskunga tiesa un Grobiņas pilskunga tiesa), deviņiem draudzes novadiem ar 28 luterāņu baznīcām un 5 katoļu baznīcām. 1841. gadā Aizputes virspilskunga tiesā atradās 138 privātmuižas, 24 kroņa muižas un sešas mežniecības.   
To dēvēja arī par Aizputes apriņķi (*Hasenpotischer Kreis*).

Mūsdienās Aizputes virspilskunga tiesas teritorijā atrodas Liepājas pilsēta un Dienvidkurzemes novads, bet Alsungas pagasts ietilpst Kuldīgas novadā un Jūrkalnes pagasts Ventspils novadā.

## Izveide
Pēc pievienošanas Krievijas impērijai Kurzemes guberņā apvienoja Kurzemes un Zemgales hercogistes un Piltenes apgabala zemes, kas līdz 1818. gadam abas saglabāja savu iepriekšējo administratīvo iedalījumu. Pēc 1819. gada Kurzemes guberņas administratīvās reformas Piltenes apgabala dienvidu daļas savienoja ar no bijušās hercogvalsts Kuldīgas virspilskunga tiesas atdalīto Ordeņa-Aizputes un Alsungas draudzes novadiem, izveidojot jaunu Aizputes pilskunga iecirkni. To apvienojot ar  Grobiņas pilskunga iecirkni, izveidoja Aizputes virspilskunga iecirkni. 

Aizputē atradās Kurzemes guberņas galma tiesai (*Oberhofgericht*) pakļauta virspilskunga tiesa un evaņģeliski luteriskās baznīcas prāvesta iecirknis. Tā bija sadalīta divos pilskunga iecirkņos (*Hauptmannschaft*) ar vietējo policiju, kuru pārvaldes iestādes atradās Aizputes un Grobiņas pilsētās.

## Administratīvais iedalījums (1841)
* Aizputes pilskunga iecirknis:
# Aizputes pilsēta
# Aizputes draudzes novads
# Alsungas draudzes novads
# Piltenes-Aizputes draudzes novads
# Sakas draudzes novads
# Valtaiķu draudzes novads
# Embūtes draudzes novads
# Gramzdas draudzes novads

* Grobiņas pilskunga iecirknis:
# Grobiņas pilsēta
# Liepājas pilsēta
# Durbes miests
# Grobiņas draudzes novads 
# Durbes draudzes novads

## Likvidēšana
1864. gadā Aizputes virspilskunga tiesu likvidēja, sadalot to Aizputes un Grobiņas apriņķos.

## Atsauces
Alsviķi

**Alsviķi** ir ciems Alūksnes novada Alsviķu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos pie autoceļa P39 7,5 km no novada centra Alūksnes un 190 km no Rīgas. Alsviķos atrodas arodskola, Jaunannas mūzikas un mākslas skolas filiāle, tautas nams, bibliotēka, vairāki veikali, bērnudārzs, feldšerpunkts, pasts.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies ap 1576. gadā izveidotās Alsviķu muižas *(Alswig)* centru; tās nosaukums cēlies no muižas pirmo īpašnieku Halsvigu *(Halswig)* dzimtas uzvārda, kuriem tā piederēja līdz Zviedru—poļu karam. Vēlāk muiža izlēņota vairākiem īpašniekiem, pēdējie no tiem bija Vulfu dzimta. 1939. gadā pilī tika izveidota grūti audzināmo meiteņu iestāde, vēlāk — speciālā profesionāli tehniskā vidusskola. Kopš 1991. gada pilī darbojas Valsts rehabilitācijas centrs jauniešiem invalīdiem.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vietas.lv Alsviķu muiža
* Zudusī Latvija. Alsviķu muiža
Jaunzemi (Ilzenes pagasts)

**Jaunzemi** ir ciems Alūksnes novada Ilzenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa V375 28 km no novada centra Alūksnes un 182 km no Rīgas. Jaunzemos atrodas Ilzenes pamatskola, veikals, feldšeru punkts, pasts, interešu izglītības un mūžizglītības centrs «Dailes».

## Vēsture
Apdzīvotā vieta izveidota padomju laikos netālu no Čonku muižas ciema kā kolhoza «Ilzene» un Ilzenes ciema centrs. Dominē kompakta daudzdzīvokļu un «Līvānu» tipa māju apbūve.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Jaunzemi

**Jaunzemi** var būt:
* Jaunzemi — apdzīvota vieta Ilzenes pagastā
* Jaunzemi — apdzīvota vieta Jaunpiebalgas pagastā
* Jaunzemi — apdzīvota vieta Lizuma pagastā
* Jaunzemi — apdzīvota vieta Ļaudonas pagastā
* Jaunzemi — apdzīvota vieta Mārkalnes pagastā
* Jaunzemi — apdzīvota vieta Tirzas pagastā
* Jaunzemi — apdzīvota vieta Variņu pagastā
Autohtons

[thumb|right|[Aini|Ainu vīrietis Hokaido, Japānā]]
**Autohtoni** ir kādas noteiktas zemes pamatiedzīvotāji jeb pirmiedzīvotāji. Šo terminu izmanto gan kā lietvārdu, gan kā īpašības vārdu, piemēram, "autohtonās minoritātes".

Bioloģijā par autohtoniem sauc organismus, kas evolūcijas procesā ir izveidojušies kādā apvidū vai arī tajā dzīvojuši senos laikos un dzīvo tur joprojām. Šajā sakarā līdzīga nozīme ir terminam endēmisks.

## Pamatiedzīvotāji un viņu tiesības
Agrāk par pamatiedzīvotāju tiesībām galvenokārt iestājās vides organizācijas. Kopš 20. gadsimta 70. gadu vidus pamatiedzīvotāji paši aizstāv savas tiesības valsts un starptautiskā līmenī.

ANO Ģenerālā asambleja 1994. gadā pasludināja Starptautisko pasaules pamatiedzīvotāju dienu.

Pašlaik pamatiedzīvotāju pārstāvji regulāri piedalās Apvienoto Nāciju Organizācijas un daudzu citu starptautisku struktūru, piemēram, Arktikas Padomes, darbā.

## Atsauces
Alsungas draudzes novads

thumb|300px|Alsungas draudzes novads (1859).

thumb|300px|Alsungas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Alsungas draudzes novads** () bija draudzes novads Kurzemes hercogistes Kuldīgas virspilskunga iecirknī, vēlāk Kurzemes guberņas Aizputes pilskunga iecirknī. 
1632. gadā katoļticībā pārgājušais Alsungas muižnieks Johans Ulrihs fon Šverins uzsāka sev padoto luterāņu iedzīvotāju pievēršanu katoļticībai. Alsungas draudzes novads kļuva par Kurzemes katoļu centru un kopš tā laika dēvēts arī par suitu novadu.

Mūsdienās Alsungas draudzes novada teritorija iekļauta Kuldīgas novada Alsungas un Gudenieku pagastos, kā arī Ventspils novada Jūrkalnes pagastā.

## Izveide
Līdz 1617. gada Kurzemes un Zemgales hercogistes teritoriālajai reformai () novada teritorija atradās Kuldīgas komturejas sastāvā, pēc tam tā bija Kuldīgas virspilskunga iecirkņa daļa, no 1753. gada atsevišķs Alsungas draudzes novads. Pēc 1819. gada Kurzemes guberņas administratīvās reformas to kopā ar Aizputes draudzes novadu savienoja ar Piltenes apgabala dienvidu daļu, izveidojot jaunu Aizputes pilskunga iecirkni.

Novada katoļticīgie iedzīvotāji piederēja Alsungas katoļu baznīcas draudzei.

Alsungas katoļu baznīca.jpg|Alsungas Svētā Miķeļa Romas katoļu baznīca
Attēls:Jūrkalnes baznīca 2000-07-09.jpg|Jūrkalnes baznīca (2000)
Alschwangsche Kirchspiel 1770.jpg|Alsungas draudzes novads (*Alschwangsche Kirchspiel*) 1770. gada kartē
Alsungas draudzes novads 1798.jpg|Alsungas draudzes novads 1798. gada kartē



## Muižas

## Atsauces
Žoržs Ronse

**Žoržs Ronse** (;  — ) bija Beļģijas riteņbraucējs, divkārtējs Pasaules čempions šosejas riteņbraukšanā un divkārtējs Beļģijas čempions velokrosā, kura karjera ilga no 1926. līdz 1938. gadam.

Bez uzvarām vairākos Beļģijas un Pasaules čempionātos Ronse uzvarēja arī vairākās ''klasikās'', ieskaitot  1925. gada Ljēža—Bastoņa—Ljēža, 1927. gada Parīze—Rubē un šobrīd vairs netiekošā Bordo—Parīze 1927., 1929. un 1930. gada sacensības. Savu pirmo Pasaules čempiona titulu viņš ieguva 1928. gadā Budapeštā, ar 19 minūšu un 43 sekunžu pārsvaru pārspējot otrās vietas ieguvēju Herbertu Nebi; tas ir lielākais pārsvars Pasaules čempionātu vēsturē.

1932. gadā Ronse papildināja savus karjeras panākumus ar uzvaru 1932. gada Tour de France ceturtajā posmā. Pēc karjeras beigām viņš darbojās kā Beļģijas izlases menedžeris *Tour de France*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Oficiālie ''Tour de France'' rezultāti
Lībiešu-igauņu-latviešu vārdnīca

**Lībiešu-igauņu-latviešu vārdnīca** (, ) ir lībiešu valodas vārdnīca. Ar aptuveni 13&nbsp;000 šķirkļu tā ir mūsdienās lielākais lībiešu leksikas krājums. Līdztekus standarta ortogrāfijai vārdnīcā tiek izmantotas divas papildzīmes: nazalizācijas zīme gara labializēta pakaļējās rindas zema patskaņa norādīšanai ⟨ǫ&#x304;⟩ un apostrofs lauzta toņa norādīšanai ⟨'⟩. Šķirkļos iekļauti lietotāju, kam tā bijusi dzimtā valoda, lietojuma piemēri. Šķirkļos tiek norādīta informācija par to morfoloģiju &mdash; nomenu locīšanas tips un darbības vārdu konjugēšanas tips.

Vārdnīcas sastādītājs ir igauņu valodnieks Tīts Reins Vītso, bet tās redaktors un latviešu valodas daļas autors ir latviešu filologs Valts Ernštreits.

Tīmekļa versija, kas atrodama Tartu Universitātes mājaslapā, ir tapusi sadarbībā ar Latviešu valodas aģentūru un *Līvõ Kultūr sidām*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Līvõkīel-ēstikīel-lețkīel sõnārōntõz e-vārdnīca
Dust Clears

***Dust Clears*** ir Lielbritānijas grupas *[[Clean Bandit]]* dziesma, kas tika izdota 2013. gada 28. jūlijā kā trešais singls no grupas debijas albuma *[[New Eyes]]*. Dziesmas vokālo sniegumu veido grupas dalībnieka Džeka Patersona un viesmūziķies Nonijas Bao balsis. Dziesma sasniedza 43. vietu Lielbritānijas dziesmu topā *[[UK Singles Chart]]* un 14. vietu Lielbritānijas deju mūzikas topā *[[UK Dance Chart]]*.

## Mūzikas video
Dziesmas video tika publicēts vietnē *[[YouTube]]* 2013. gada 19. jūnijā ar kopējo garumu četras minūtes un piecdesmit sekundes. Dziesmas video režisēja grupas dalībnieki kopā ar Annu Patarakinu un Dāriju Novitskaju. Video tika uzņemts uz sasaluša ezera Zviedrijā un tajā ir attēlots vīrietis, kas slido uz tā, gluži kā Henrija Reberna gleznā *[[The Skating Minister]]*. Video arī ir redzami visi grupas dalībnieki strādājot rūpnīcā un pusdienojot šī ezera malā.

## Dziesmu saraksts

## Panākumi singlu topos

## Izdevumu vēsture

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas video
* Dziesmas vārdi metrolyrics.com
Alsungas viduslaiku pils

**Alsungas viduslaiku pils** (kuršu: *alšu vanga* — 'alkšņu līdums', , ) ir sena pils Alsungas teritorijā. Tā vairākkārt pārbūvēta un ir saglabājusies līdz mūsdienām.

## Vēsture
Alsungas pils celta netālu no kuršu pilskalna, kas vēlāk nodēvēts par Alsungas Dižgabalkalnu. Rakstītajos avotos tas pirmo reizi kā *Aliswangis* minēts jau 1231. gadā Romas pāvesta vicelegāta Alnas Balduīna līgumā ar kuršiem. Kuršu ķēniņa Lamekina laikā Alšvanga ietilpa viņa pārvaldītajā Bandavas valstī.

1341. gadā Livonijas ordeņa valsts Kuldīgas komturam Alšvangā bija nocietināta māja, 1372. gadā ordenis uzcēla četrstūrainu akmens pili, kuru vēlāk papildināja ar apaļiem torņiem. Tajā apmetās Kuldīgas komturam padotais ordeņa fogts.

Kurzemes hercogistes laikā no 1573. līdz 1728. gadam **Alsungas pilsmuiža** piederēja Šverinu dzimtai. 1632. gadā katoļticībā pārgājušais Johans Ulrihs fon Šverins kopā ar sievu uzsāka sev padoto luterāņu iedzīvotāju pievēršanu katoļticībai. 1753. gadā izveidoja atsevišķu Alsungas draudzes novadu.

Pēc 1920. gada zemes reformas pilī 1925. gadā ierīkoja pienotavu, bet 1939. gadā pilij izbūvēja otro stāvu un ēku piemēroja skolas vajadzībām.

Alsungas pils shēma.jpg|Alsungas pils shēma (B. Schmid, 1921)
Alsungas pils ziemeļaustrumu tornis.jpg|Alsungas pils ziemeļaustrumu tornis (B. Schmid, 1921)
Attēls:Alsungas pils un baznīca 1830.jpg|thumb|250px|Alsungas pils un baznīca 1830. gadā
Attēls:Alsungas pils un baznīca ap 1866.jpg|thumb|250px|Alsungas pils un baznīca (Štafenhāgens, 1866)
Alsungas pils 20. gadsimta sākumā.jpg|Alsungas pils 20. gadsimta sākumā


## Atsauces

## Ārējās saites

* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942
Inta Ruka

**Inta Ruka** (dzimusi ) ir latviešu fotogrāfe, Zviedrijas televīzijas atzīta par "vienu no Eiropas ievērojamākiem dokumentālajiem fotogrāfiem". Fotogrāfa Egona Spura atraitne. Fotografēšanai pievērsusies 20. gadsimta astoņdesmito gadu sākumā. Parastais Intas Rukas darbu motīvs — "mazā cilvēka" melnbalts portrets viņam pierastā interjerā. Ārpus Latvijas izstādes bijušas Venēcijas biennālē, Londonā, Stambulā un citur.

## Apbalvojumi
Triju Zvaigžņu ordenis — 5. šķira (2009).

## Atsauce

## Ārējās saites
* Inta Ruka 
* Intervija žurnālā "Studija"
Perti Lehikoinens

**Perti Lehikoinens** (; dzimis  Helsinkos) ir Somijas šahists. Pasaules čempionāta korespondencšahā (2004—2011) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (1985).

## Biogrāfija
Šahu sācis spēlēt 7 gadu vecumā. No 1966. gada līdz 1970. gadam piedalījies Somijas junioru šaha čempionātos, kur nogājis ceļu no pēdējās vietas pirmajā turnīrā līdz uzvarai 1970. gadā. 1970. gadā piedalījies Eiropas junioru čempionātā Groningenā, kur 28 dalībnieku konkurencē dalījis 15.-17. vietu. Vēlākajos gados vairāk pievērsies korespondencšaham, kur piedalījies dažādos turnīros, pamazām uzlabojot savus rezultātus. Pēc izglītības ir sistēmanalītiķis, taču 2004. gadā pārtraucis algoto darbu, lai varētu koncentrēt visus spēkus 20. Pasaules čempionātam korespondencšahā. Tas attaisnojies un šo turnīru izdevies uzvarēt. Pēc uzvaras Pasaules čempionāts korespondencšahā atgriezies darbā pamatprofesijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sakas draudzes novads

thumb|270px|Sakas draudzes novads ar latviskajiem vietvārdiem (1859).
thumb|270px|Sakas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Sakas draudzes novads** bija draudzes novads Kurzemes guberņas Aizputes pilskunga iecirknī.

Mūsdienās Sakas draudzes novada teritorija iekļauta Dienvidkurzemes novada Sakas un Vērgales pagastos, daļēji Ventspils novada Jūrkalnes pagastā.

## Vēsture
Sakas draudzes novads bija administratīva vienība Piltenes apgabalā, pēc 1819. gada Kurzemes guberņas  administratīvās reformas to iekļāva Aizputes pilskunga iecirknī, vēlāk Aizputes apriņķī.

Draudzes luterticīgie iedzīvotāji piederēja Sakas evaņģeliski luteriskās baznīcas iecirknim.

### Privātās muižas (1841)

* *Seemuppen* — Ziemupes muiža ar *Ewangen* (Evangas pusmuižu) 
* *Wallhof*  — Valku muiža
* *Stembern*  — Stamberes muiža
* *Schloß- und Sackenhof* — Sakas pilsmuiža ar *Charlottenhof* (Šarlotes pusmuižu) 
* *Rothof* — Sarkanmuiža muiža
* *Freiberg* — Freiberģes muiža
* *Ostbach* — Ostbakas muiža
* *Münde* — Mindes muiža
* *Bächhof* — Upes muiža
* *Strandhof* — Strantes muiža
* *Ulmahlen* — Ulmales muiža
* *Labraggen* — Labragas muiža
* Sakas mācītājmuiža ar draudzes novada baznīcu, filiāle Ziemupes baznīca

## Attēli

Sackenhausensche Kirchspiel 1770.jpg|Sakas draudzes novads (*Sackenhausensche Kirchspiel*) 1770. gada kartē
Aizputes un Sakas draudžu novadi 1791.jpg|Aizputes un Sakas draudžu novadi 1791. gada kartē
Sakas un Aizputes (divas daļas) draudžu novadi 1798.jpg|Sakas un Aizputes (divas daļas) draudžu novadi 1798. gada kartē
Ziemupe.jpg|Ziemupes muiža
Sakas baznīca 2000-06-11.jpg|Sakas evaņģēliski luteriskā baznīca (2000)
Ziemupe church.jpg|Ziemupes baznīca


## Atsauces
Rajhrada

**Rajhrada** () ir pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabala Brno lauku apriņķī uz dienvidiem no Brno pie Svratkas upes.

## Vēsture
Iesākumā bijusi nocietināta vieta Lielmorāvijā, vēlāk pilsēta attīstījās ap 1045. gadā dibināto benediktiešu klosteri. Ilgu laiku pilsēta atradās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1918. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā.

## Tūrisms
Pilsētā atrodas 1045. gadā dibināts benediktiešu klosteris.

## Ārējās saites
*Rajhradas benediktiešu klosteris 
*Rajhradas benediktiešu klosteris kā kultūras fenomens
Jasu miera līgums

thumbnail|right|Ar zaļi-sarkano iezīmēta Krievijas iegūtā teritorija
**Jasu miera līgums** tika noslēgts 1791. gada 29. decembrī (vecais stils; 1792. gada 9. janvārī pēc jaunā stila) starp Krieviju un Osmaņu impēriju, lai izbeigtu 1787.-1791. gada krievu-turku karu.

Sarunas notika Moldāvijas galvaspilsētā Jašos. No Krievijas puses sarunās sākotnēji piedalījās kņazs Potjomkins, pēc viņa nāves sarunas turpināja vadīt kņazs Bezborodko. No Osmaņu puses sarunas vadīja lielvezīrs Jusufs pašā.

## Krievijas ieguvumi
Līgums nostiprināja Krievijas kontroli pār Melnās jūras ziemeļu piekrastes teritorijām, tai skaitā pār 1783. gadā anektēto Krimas hanisti un nostiprināja tās intereses Kaukāzā un Balkānos.

Krievija ieguva zemes starp Dienvidu Bugu un Dņestru, kas veidoja jauno krievu-turku robežu Eiropā. Kaukāzā krievu-turku robežu veidoja Kubaņas upe. Turcija atteicās no pretenzijām pret Gruzijas Karalisti un apņēmās tai vairāk neuzbrukt.

Izmantojot Krievijas robežas pietuvināšanos, no turkiem pāri Dņestrai bēga daudzi pareizticīgie Moldāvijas iedzīvotāji.

Jauniegūtajās zemēs Krievija nodibināja Grigoriopoles (1792), Odesas (1794) un Tiraspoles (1795) pilsētas.

## Ārējās saites
Hersonas guberņa

thumbnail|right|Guberņas ģerbonis
thumbnail|right|Guberņas karte 1821. gadā
thumbnail|right|Guberņas iedzīvotāju etniskais sastāvs 1897. gadā

**Hersonas guberņa** (, ) bija Krievijas Impērijas guberņa starp Dņepras un Dņestras upēm, kas pastāvēja no 1803. līdz 1922. gadam. Tā bija viena no trim guberņām, kuru izveidoja no 1802. gada 8. oktobrī likvidētās Novorosijas guberņas (skat: Jaunkrievija), kas pastāvēja no 1796. līdz 1802. gadam. Sākotnēji guberņu sauca par **Nikolajevas guberņu** (, ), taču ar Krievijas Impērijas ķeizara Aleksandra I 1803. gada 15. maija pavēli Hersona kļuva par guberņas galvaspilsētu un attiecīgi mainījās arī guberņas nosaukums.

## Ģeogrāfija
Ziemeļos guberņa robežojās ar Kijivas guberņu un Poltavas guberņu, rietumos ar Besarābijas guberņu, austrumos ar Jekaterinoslavas guberņu un dienvidos ar Taurijas guberņu.

Guberņas teritorija bija 70 600 km2. 1914. gadā iedzīvotāju skaits sasniedza 3 744 600 cilvēkus. Guberņas ekonomika bija galvenokārt balstīta uz lauksaimniecību ar mazattīstītām graudu pārstrādes, metāla apstrādes, cukurbiešu pārstrādes un citām nozarēm.

## Iedalījums
No 1806. gada guberņu veidoja pieci apriņķi (*уезд*) — Hersonas, Aleksandrijas, Oļviopoles, Tiraspoles un Jeļizavetgradas. Odesas un Mikolajivas pilsētām bija īpašs administratīvais statuss. 1825. gadā izveidoja Odesas apriņķi. No 1828. līdz 1865. gadam pastāvēja Bobriņecas apriņķis, kurā apvienoja Oļviopoles un Jeļizavetgradas apriņķus. 1834. gadā no Tiraspoles apriņķa nodalīja Anaņevskas apriņķi. 1865. gadā Bobriņecas apriņķa administratīvais centrs pārnesa uz Jeļizavetgradu un pārdēvēja par Jeļizavetgradas apriņķi.

## Iedzīvotāji
Lielākās guberņas iedzīvotāju grupas bija ukraiņi, krievi, ebreji un moldāvi. Ievērojamas ebreju un vāciešu iedzīvotāju grupas speciāli nosūtīja uz Hersonas guberņu no citām Krievijas guberņām, tai skaitā vairāk nekā 2500 ebreju no Kurzemes guberņas, lai attīstītu zemkopību un rūpniecību.

## Ārējās saites
Kārlis Brilovs

**Kārlis Brilovs** (; dzimis , miris ) bija krievu gleznotājs, akadēmists, daiļradē parādās arī romantisma iezīmes. 

## Dzīvesgājums
Dzimis Sanktpēterburgā hugenotu izcelsmes dekoratīvā tēlnieka Pola Brilo ģimenē. No 1809. līdz 1822. gadam mācījās Pēterburgas Ķeizariskā mākslas akadēmijā. No 1822. līdz 1834. gadam ar mākslas atbalsta biedrības stipendiju dzīvoja Itālijā, kur radīja savu ievērojamāko darbu "Pompeju pēdējā diena". 1835. gadā ceļoja pa Grieķiju un Turciju, tad atgriezās Krievijā. Līdz 1836. gadam dzīvoja Maskavā, kur iepazinās ar Aleksandru Puškinu. No 1836. līdz 1849. gadam pasniedza Sanktpēterburgas Imperatora Mākslas akadēmijā. Slimības dēļ 1849. gadā aizbruca uz Medeiru, no 1850. gada atkal dzīvoja Itālijā, kur miris un apglabāts.

Kārlis Brilovs aktīvi piedalījās kampaņā par ukraiņu klasiķa Tarasa Ševčenko izpirkšanu no dzimtbūšanas, izsolē pārdodams speciāli šim gadījumam radītu Vasilija Žukovska portretu. 1838. gadā Brilovs iepazinās ar 18 gadus veco Rīgas birģermeistara Georga Timma meitu Emīliju. 1839. gada 27. janvārī pāris apprecējās, tomēr jau pēc mēneša laulība izjuka.
thumb|left|''Pompeju pēdējā diena''. 1833.g.

## Ārējās saites
Kaseresa

**Kaseresa** (; ) ir pilsēta Kaseresas provincē, Estremadurā, Spānijā. 2014. gadā pilsētas iedzīvotāju skaits sasniedza gandrīz 96 tūkstošus. Provinces administratīvais centrs. Atrodas ap 80 km uz ziemeļaustrumiem no Badahosas.

Kaseresas apkārtne tikusi apdzīvota jau aizvēsturiskajos laikos. 25. gadā p.m.ē. pilsētu dibināja romieši. 9. gadsimtā pilsēta nonāca mauru kontrolē. Bija pazīstama ar **Alkasaresas** nosaukumu līdz 1229. gadam, kad rekonkistas rezultātā varu pilsētā atguva kristieši. Mūsdienās šis ir viens no provinces lielākajiem tirdzniecības centriem.

Vecpilsētas daļu ieskauj masīvs mūris, pusi no kuras cēluši romieši, pusi — mauri. Te atrodas vairākas viduslaiku pilis, 16. gadsimtā uzceltā Svētā Mateja baznīca (uzcelta bijušās mošejas vietā), vairākas citas baznīcas, *Casa de Toledo-Moctezuma* (konkistadora Huana Kano bijusī māja). Šī pilsētas daļa ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Iedzīvotāji

## Klimats

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolberģis

**Kolberģis** (), agrāk arī **Jaunalūksne**, ir ciems Alūksnes novada Jaunalūksnes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta ziemeļrietumos Alūksnes ezera krastā autoceļu P40 un V390 krustojumā pie Alūksnes austrumu robežas 5 km no pilsētas centra un 205 km no Rīgas. Kolberģī atrodas pagasta pārvalde, bērnudārzs «Pūcīte», tautas nams, bibliotēka, pasts, vairāki veikali.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies ap 16. gadsimtā dibinātās Kolberģa muižas (*Goldberg*) centru. Muižas pēdējie īpašnieki bija fon Hekeli. 20. gadsimta pirmajā pusē Kolberģī darbojās alus darītava, bibliotēka. Pēc Otrā pasaules kara ciems attīstījās kā padomju saimniecības «Alūksne» ciemats. Kopš 1971. gada — pagasta centrs.

2025. gadā novada vadība paziņoja par vēlēšanos pievienot Kolberģa ciemu Alūksnes pilsētai tās palielināšanai uzņēmējdarbības reklāmai, lai gan nesaņēma ciematnieku atsaucību.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Alūksnes novada teritorijas plānojums. Situācijas raksturojums
Aleksandrs Dronovs

**Aleksandrs Dronovs** (; dzimis  Maskavā, miris ) bija Krievijas šahists. Trīs Pasaules čempionātu korespondencšahā (2007—2010, 2011—2014, 2015—2018) uzvarētājs. ICCF lielmeistars (2005).

## Biogrāfija
2010. gadā uzvarējis 22. Pasaules čempionātā korespondencšahā. 2014. gadā uzvarējis 27. Pasaules čempionātā korespondencšahā. Pēc Tenu Eima un Jopa van Osteroma kļuvis par trešo šahistu korespondencšaha vēsturē, kas spējis divas reizes uzvarēt Pasaules čempionātos korespondencšahā. 2018. gadā uzvarējis 29. Pasaules čempionātā korespondencšahā un kļuvis par pirmo šahistu, kas trīs reizes uzvarējis Pasaules čempionātos korespondencšahā.

Miris 2023. gada decembrī 77 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites