open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
UNESCO Pasaules mantojuma vietas Okeānijā

[350px|thumb|[Okeānija]]
Šajā rakstā ir apkopotas visas **[[UNESCO]] [[UNESCO Pasaules mantojuma objekts|Pasaules mantojuma vietas]], kas atrodas [[Okeānija|Okeānijā]] (ieskaitot arī [[Austrālija (kontinents)|Austrāliju]])**. UNESCO (Apvienoto Nāciju Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija) ir noteikusi **35 Pasaules mantojuma vietas** (9 kultūras, 19 dabas  un 7 jaukti objekti/vietas). 11 valstīs (Austrālija, Fidži, Jaunzēlande, Kiribati, Māršala salas, Mikronēzija, Palau, Papua-Jaungvineja, Vanuatu un Zālamana Salas) un 4 teritorijās (Havaju salas, Jaunkaledonija, Lieldienu salas un Pitkērna), kuru pārvaldītājvalsts atrodas ārpus Okeānijas. Pirmie objekti no šī reģiona tika iekļauti 1981. gadā (5. sesijā) — Lielais Barjerrifs, Kakadu nacionālais parks un Vilarda ezeru reģions. Šajā reģionā atrodas trīs pasaulē lielākās aizsargājamās teritorijas: Fēniksa salu aizsargājamā teritorija, Papahānaumokuākea un Lielais Barjerrifs. Turklāt Tasmanijas mežonīgie apgabali ir viena no divām Pasaules mantojumu vietām, kura atbilst 7 no 10 Pasaules mantojumu objektu kritērijiem (otra — Taišans, Ķīnā). Pēc UNESCO Pasaules mantojuma ģeogrāfiskajām zonām Okeānija tiek iedalīta Āzijas un Klusais okeāna zonā.

Katru gadu UNESCO Pasaules mantojuma komiteja var veikt jaunu vietu iekļaušanu sarakstā, vai iepriekš iekļauto vietu svītrošanu no saraksta, ja tās vairs neatbilst kritērijiem. Izvēles pamatā ir 10 kritēriji: 6 kultūras mantojuma (I-VI) un 4 dabas mantojuma (VII-X) kritēriji. Dažas vietas/objekti, kas apzīmēti kā "jaukta tipa vietas", vienlaikus ir gan kultūras, gan dabas mantojums. Pasaules mantojuma komiteja var arī norādīt, ka vieta/objekts ir apdraudēts, atsaucoties uz "apstākļiem, kas apdraud pašus raksturlielumus, pēc kuriem šīs objekts/vieta ticis iekļauts Pasaules mantojuma sarakstā". 2013. gadā Pasaules mantojuma komiteja nolēma Apdraudēto Pasaules mantojuma objektu sarakstā iekļaut Austrumrenelu (Zālamana Salas), jo to apdraud mežizstrādes darbības un vietai ir īpaša unikāla vērtība. Savukārt 2016. gadā Apdraudēto Pasaules mantojuma objektu sarakstam tika pievienots Nanmadols: Austrumikronēzijas ceremoniālais centrs (Mikronēzija)

Sarakstā ir ietvertas vairākas vietas, kuru dalībvalsts atrodas ārpus reģiona, bet pati vieta atrodas Okeānijā. Tādas vietas ir Rapa Nui nacionālais parks (Čīle), Jaunkaledonijas lagūnas: rifa daudzveidība un ar to saistītās ekosistēmas (Francija), Hendersona sala (Apvienotā Karaliste/Lielbritānija) un Havaju vulkānu nacionālais parks un Papahānaumokuākea (ASV).

## Vietu/objektu sadalījums pa valstīm un tipiem

## Sarakstā iekļautās vietas/objekti

## Karte

## Vietu/objektu sadalījums pa iekļaušanas gadiem

## Atsauces
Jeļskas rajons

**Jeļskas rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala dienvidos. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Ļeļčicu rajonu rietumos, Maziras rajonu ziemeļos un Narovļas rajonu austrumos, kā arī Ukrainu dienvidos.
Ropažu iela

**Ropažu iela** var būt:
* iela Garkalnē;
* iela Jūrmalā;
* iela Rīgā.

## Skatīt arī
* Mazā Ropažu iela
* Ropaži
Oksle (upe)

**Oksle** (augštecē **Zventes upe**, vidustecē **Balgales upe**) ir Dursupes labā krasta pieteka Tukuma un Talsu novados.

Izteka - pie Oksles ciema. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Dursupē pie Lācīšu mājām. Oksli trīs reizes šķērso valsts autoceļš V1431 (Kandavas stacija–Oksle–Dursupe), kā arī autoceļš P128 (Sloka—Talsi). Tās krastos atrodas Galtene, Balgale, upes kreisajā krastā - Galtenes svētavots.

## Atsauces
Smildziņstrauts

**Smildziņstrauts** ir Sviķu strauta (pēc LĢIA datubāzes) vai Dursupes (pēc Jāņa Sētas kartes) labā krasta pieteka Talsu novadā. 

Izteka - no Silezera. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Lejtecē strautam izveidojas trīs attekas - divas uz Sviķu strautu, viena - uz Dursupi. Smildziņstrautu šķērso valsts autoceļš P128 (Sloka—Talsi).

## Atsauces
Ištvāna ala

thumb|300px|Ištvāna ala
**Ištvāna ala** jeb **Svētā Stefana ala** ir kaļķakmens ala Miškolcā—Lillafīredā, Ungārijas ziemeļos. Ala veidojusies Triasa periodā, tā ir 710 m gara. Ištvāna ala ir nosaukta Ungārijas pirmā karaļa Ištvāna I vārdā. Ala tika atklāta 1913. gadā. Saskaņā ar vietējo leģendu kāds suns iekrita 15 metru dziļajā, vertikālajā alas ieejā. Cilvēki atrada alu, kad viņi meklēja suni. Alu sāka pētīt 1927. gadā, vēlāk speciāli tūristiem tika izkalta jauna ieeja, un 1931. gadā ala tika atvērta sabiedrībai.

Otrā pasaules kara laikā alā slēpās cilvēki, kas meklēja patvērumu no lidmašīnu uzlidojumiem. Ļaužu burzmas dēļ tika bojāti alā esošie stalagmīti un stalaktīti, kā arī apgaismojums. Gaismekļi tika salaboti tikai 1955. gadā, kad Svētā Stefana alu atkal atvēra apskatei.

Ala joprojām tiek pētīta, tikai daļu tās var apmeklēt tūristi. Tās dziļākā zināmā vieta ir nosaukta par "elli". Ievērojamākie stalagnātu veidojumi ir nosaukti par "mamutu muti", "pasaku valstību", "kolonnu zāli" un "koncertzāli". 1958. un 1974. gadā ala aizpildījās ar ūdeni, kas nozīmē, ka dažviet alas tuneļi ir saistīti ar pazemes avotiem. Mākslīgā apgaismojuma dēļ alā parādījās lapu sūnas. Šī problēma tika atrisināta, uzstādot cita veida apgaismojumu. Gaiss alā ir ļoti tīrs, un tajā ir paaugstināts mitrums, tādēļ elpceļu slimību slimnieki tiek vesti uz Ištvāna alu ārstēties.

## Ārējās saites

* Foto galerija
Sviķu strauts

**Sviķu strauts** ir Dursupes labā krasta pieteka Talsu novadā. 

Izteka - uz dienvidiem no Balgales. Tek austrumu-ziemeļaustrumu virzienā. Pašā lejtecē uzņem daļu no Smildziņstrauta ūdeņiem. Caurtek Podiņu dīķi un Kannenieku dīķi. Ietek Dursupē starp Spilvetnieku un Cukuriņu mājām. Sviķu strautu šķērso valsts autoceļš P128 (Sloka—Talsi).

## Atsauces
Hanss Jensens

**Johaness Hanss Daniels Jensens** (; dzimis , miris ) bija vācu fiziķis. 1963. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts par atoma kodola struktūras pētījumiem. Prēmiju saņēma kopā ar Mariju Geperti-Maieri par atoma kodola struktūras pētījumiem un Jūdžīnu Vīgneru par citu pētījumu sfēru. Otrā pasaules kara laikā darbojās vācu kodolieroču programmā. Pēc kara kļuva par Heidelbergas Universitātes profesoru. Kā viesprofesors darbojās vairākās ASV universitātēs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jensena info Nobela prēmijas mājaslapā
2017. gada Āfrikas Nāciju kauss

**2017. gada Āfrikas Nāciju kauss** bija 31. Āfrikas Nāciju kausa izcīņa jeb Āfrikas futbola izlašu čempionāts. Turnīru rīkoja Āfrikas Futbola konfederācija (CAF), tas notika Gabonā no 2017. gada 14. janvāra līdz 5. februārim. Turnīrs sākotnēji bija plānots Lībijā, bet 2014. gada augustā sakarā ar valstī notiekošo pilsoņu karu CAF anulēja tai piešķirtās rīkotājvalsts tiesības.

Par uzvarētājiem kļuva Kamerūna, kas finālā ar 2:1 pieveica Ēģipti. Tas bija piektais čempionu tituls Kamerūnas izlasei. Līdz ar to tā ieguva tiesības piedalīties 2017. gada FIFA Konfederāciju kausā Krievijā. 

2017. gadā apritēja 60 gadi kopš Āfrikas Nāciju kausa izveides.

## Kvalifikācija
Turnīram pieteicās 52 izlases, ieskaitot rīkotājvalsti Gabonu, kas automātiski kvalificējās finālturnīram. Sākotnēji Maroka tika diskvalificēta no dalības šajā un 2019. gada Āfrikas Nāciju kausa izcīņā par atteikšanos rīkot 2015. gada finālturnīru. Tomēr Sporta arbitrāžas tiesa atcēla šo aizliegumu, un Maroka varēja piedalīties kvalifikācijā.

Visas izlases tika sadalītas 13 grupās pa četrām komandām katrā. Arī Gabona tika ielozēta vienā no grupām, bet aizvadīja tikai draudzības spēles ar attiecīgās grupas komandām, kas neietekmēja vietu sadalījumu grupā. 
 Čadas izlase atteicās no dalības kvalifikācijas turnīrā finansiālu iemeslu dēļ. Uz to brīdi tā jau bija aizvadījusi trīs spēles. Saskaņā ar turnīra reglamentu šo spēļu rezultāti tika anulēti, un komandu skaits grupā saruka līdz trim.

Finālturnīram kvalificējās visu grupu uzvarētāji un divas labākās izlases, kas ierindojās otrajā vietā. Otro vietu rangā netika iekļautas grupas ar trim komandām (grupas ar Gabonu un Čadu).

### Kvalificējušās komandas

## Stadioni
2016. gada oktobrī turnīra norisei tika apstiprināti četri stadioni.

## Izloze
Finālturnīra grupu izloze notika  Librevilā. Pirms izlozes komandas tika sadalītas četros grozos, ņemot vērā šādu iepriekšējo turnīru rezultātus:
* Āfrikas Nāciju kausa finālturnīri (2012, 2013, 2015);
* Āfrikas Nāciju kausa kvalifikācijas turnīri (2013, 2015, 2017);
* FIFA Pasaules kauss (2014);
* FIFA Pasaules kausa kvalifikācija (2014).

## Grupu turnīrs
*Visi laiki pēc vietējā laika ([[UTC+1]]).*

### A grupa

----

----

----

----

----

### B grupa

----

----

----

----

----

### C grupa

----

----

----

----

----

### D grupa

----

----

----

----

----

## Izslēgšanas spēles

### Ceturtdaļfināli

----

----

----

### Pusfināli

----

### Spēle par 3. vietu

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* CAF oficiālā mājaslapa
Ežupalte

**Ežupalte** ir ciems Alūksnes novada Pededzes pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 4 km no pagasta centra Pededzes, 32 km no novada centra Alūksnes un 233 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V394.

## Atsauces
Sēņgrāvis

**Sēņgrāvis** ir Mazdursupes labā satekupe Talsu novadā. 

Izteka - pie Dižsēņiem. Tek ziemeļu virzienā, vidustecē krasi pagriežas uz dienvidaustrumiem. Satekot ar Vārngrāvi no kreisās puses, izveido Mazdursupi. Sēņgrāvi divreiz šķērso valsts autoceļš V1383 (Mežuļi–Vanagi).

## Atsauces
Raudziņu grāvis

**Raudziņu grāvis** ir Dursupes kreisā krasta pieteka Talsu novadā. 

Tek dienvidaustrumu virzienā. Ietek Dursupes dzirnavezerā pie Dursupes ciema. Raudziņu grāvi šķērso valsts autoceļš P128 (Sloka—Talsi). Tā krastos atrodas Raudziņi.

## Atsauces
Georgs Ludvigs Kolinss

**Georgs Ludvigs Kolinss** (, 1763—1814) bija Rīgas reformātu draudzes mācītājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1763. gada 15. martā Kēnigsbergā skotu izcelsmes tirgotāja Edgara Kolinsa un viņa sievas Mariannas, dzimušas Kīzeveteres, ģimenē. Mācījās Kēnigsbergas Reformātu skolā. 
1779. gadā pācēlās uz dzīvi Rīgā pie radiniekiem, bija zīda tirgotāja māceklis, tad mācījās Rīgas licejā. 1784. gadā iestājās brīvmūrnieku ložā "Pie zobena". Studēja teoloģiju Kēnigsbergas Universitātē (1784-1785), kur apmeklēja Imanuela Kanta lekcijas, pēc tam Leipcigas Universitātē (1785-1787). 

Pēc atgriešanās Rīgā strādāja par mājskolotāju un no 1788. gada par Reformātu baznīcas mācītāju. 1789. gadā apprecējās ar Ģertrūdi Doroteju Bulmerinku (*Bulmerincq*). 
 
1791. gadā iestājās Rīgas ložā "Zur kleinen Welt", no 1793. gada bija ložas krēsla meistars, vēlāk 6. grāda ložas skotu kapitula lielmeistars (1793-1797).
1813. gadā Tērbatas Universitātē aizstāvēja zinātņu doktora grādu.

Miris 1814. gada 15. janvārī Rīgā.

Attēls:Kolinsa Eifonijas dziesmu grāmata 1798.JPG|Georgs Kolinss. Eifonijas dziesmu grāmata (1798)
Dziedāšanas biedrības Eifonija vēsture.jpg|Dziedāšanas biedrības Eifonija vēsture


## Darbi
* *Beitrag zur Geschichte der Loge zur kleinen Welt in Riga, vom Jahr 1789 bis 1794*. Maurerische Monatschrift, Erstes Heft, Jan. 1797, S. 8-16
* *Lieder für die Euphonie*. Rīga: 1798., atkārtoti izdevumi 1806. un 1814. (līdzautors)

## Atsauksmes
Cryptomyzus

***Cryptomyzus*** ir īsto laputu dzimtas ģints. Tajā ietilpst 19 sugas, kas iedalītas 4 apakšģintīs. Izplatītas Palearktikas apgabalā, taču *Cryptomyzus ballotae*, *Cryptomyzus galeopsidis*, *Cryptomyzus korschelti* un *Cryptomyzus ribis* sastopamas arī citos zooģeogrāfiskajos reģionos. Barojas uz dažādiem lauksaimniecības (piemēram, jāņogām) un lūpziežu dzimtas augiem.

## Klasifikācija
* Ģints: ***Cryptomyzus*** Oestlund, 1923
:* apakšģints: *Alataumyzus* Kadyrbekov, 1993
::* suga: *[[Cryptomyzus malkovskii]]* Kadyrbekov, 1993
:* apakšģints: *Ampullosiphon* Heikenheimo, 1955
::* suga: *[[Cryptomyzus stachydis]]* (Heikenheimo, 1955)
:* apakšģints: *Cryptomyzus* Oestlund, 1923
::* suga: *[[Cryptomyzus alatavica]]* Kadyrbekov, 1993
::* suga: *[[Cryptomyzus alboapicalis]]* (Theobald, 1916)
::* suga: *[[Cryptomyzus ballotae]]* Hille Ris Lambers, 1953
::* suga: *[[Cryptomyzus behboudii]]* Remaudière & Davatchi, 1961
::* suga: *[[Cryptomyzus elshotze]]* Bhattacharya & Dey, 2001
::* suga: *[[Cryptomyzus galeopsidis]]* (Kaltenbach, 1843)
::* suga: *[[Cryptomyzus heinzei]]* Hille Ris Lambers, 1953
::* suga: *[[Cryptomyzus korschelti]]* Börner, 1938
::* suga: *[[Cryptomyzus leonuri]]* Bozhko, 1961
::* suga: *[[Cryptomyzus maudamanti]]* Guldemond, 1990
::* suga: *[[Cryptomyzus michaelseni]]* (Schouteden, 1904)
::* suga: *[[Cryptomyzus ribis]]* (Linnaeus, 1758)
::* suga: *[[Cryptomyzus taoi]]* Hille Ris Lambers, 1963
::* suga: *[[Cryptomyzus transiliensis]]* Kadyrbekov, 1993
::* suga: *[[Cryptomyzus ulmeri]]* (Börner, 1952)
:* apakšģints: *Phlomimyzus*
::* suga: *[[Cryptomyzus multipilosus]]* Kadyrbekov, 2000
::* suga: *[[Cryptomyzus tadzhikistanica]]* Narzikulov & Daniyarova, 1979

## Atsauces
Lachnus roboris

***Lachnus roboris*** ir īsto laputu suga.

*Lachnus roboris* attīstās un barojas uz dažādiem ozoliem: parastā ozola, sarkanā ozola, akmens ozola, korķa ozola, Austrijas ozola, klinšu ozola, *[[Quercus coccifera]]*, *[[Quercus faginea]]*, *[[Quercus pyrenaica]]*, *[[Quercus valentina]]*, kā arī uz ēdamās kastaņas.

*Lachnus roboris* laputis apmeklē skudras, tajā skaitā *[[Lasius neglectus]]*, *[[Lasius grandis]]*, *[[Formica lugubris]]*. Šīs skudras savāc lapu medu, ko izdala *Lachnus roboris* laputis.

Šīs laputis var iniciēt ozolu vēzi (koka augoni), kas attīstās no *[[Pseudomonas guercus]]* baktērijas iekļūšanas koksnē. Šīs baktērijas var inficēt visas ozolu sugas, it īpaši parasto ozolu, bet tiek uzskatīts, ka lielākā rezistence pret baktēriju piemīt sarkanajam ozolam.

## Atsauces
Poseidonijs

**Poseidonijs** (*Posidonius*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas Skaidrības jūras ziemeļaustrumu malā uz dienvidiem no *Lacus Somniorum* līdzenuma. Krāteris nodēvēts grieķu filozofa un astronoma Poseidonija vārdā. Vārdu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Pie krātera dienvidaustrumu malas atrodas Šakornaks (Ø 51 km), kurš ir stipri erodējis, bet uz ziemeļiem – Denjels (Ø 30 km). 

Krātera valnis ir šaurs un vāji izteikts, krātera iekšieni aizpildījusi lava, kura izplūdusi vēlāk, jau pēc trieciena.

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Poseidonija krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Lachnus

***Lachnus*** ir īsto laputu dzimtas ģints. Tajā ietilpst ap 20 sugu. Attīstās un barojas uz platlapu kokiem no dižskābaržu dzimtas (kastaņas, austrumkastaņas, dižskābarži, ozoli), eleagnu dzimtas (smiltsērkšķi), vītolu dzimtas (vītoli), zīdkoku dzimtas (fikusi) un kazuarīnu dzimtas (kazuarīni). Dzīvo uz koku stumbra, zaru vai galveno sakņu mizas.

Šīs ģints laputīm ir šādas raksturīpašības:
* ķermeņa izmēri ir lieli vai vidēji lieli;
* mugurējās kājas ir garas;
* spārnainu īpatņu spārni ir pigmentēti;
* ūsu termināls izaugums () ar 2-7 subapikālām skujiņām;
* primāra rinārija () ar sklerotisku rozeti;
* rostruma apikāls segments ir īss un ar pogveidīgu apikālu daļu.

## Atsauces
Aizdzires muiža

thumb|200px|Aizdzires muižas kungu māja pēc Pirmā pasaules kara.
thumb|200px|Aizdzires muižas kungu māja 2001. gadā.
**Aizdzires muižas pils** () ir muižas kungu māja, kas atrodas Tukuma novada Aizdzires ciemā. 
Vietējas nozīmes kultūrvēstures piemineklis.

## Vēsture
1397. gadā Aizdzirnes ciemu () Livonijas ordeņa mestrs izlēņoja Heinriham Mustem, bet 1544. gadā Filipam fon der Brigenam. No 1714. gada, kad muižas īpašniece Agnese Hilzena apprecējās ar Ernestu fon Koskulu, muiža līdz pat tās atsavināšanai piederēja Koskulu dzimtai.

Tagadējā muižas kungu māja celta 18. gadsimta beigās un 19. gadsimta sākumā. 1845. gadā Aizdzires muižas īpašnieks Nikolajs fon Koskuls no tās atdalīja Valdeķu muižu un uzdāvināja savai sievai Luīzei. 20. gadsimta sākumā muižai bija 3906 ha muižas un 1167 ha pārdotas zemnieku zemes un pavisam 20 zemnieku sētas. 1912. gadā muižas īpašnieks bija apriņķa maršals Aleksandrs grāfs von Koskuls. Muižā darbojās vējdzirnavas, ķieģeļu ceplis, kaļķu dedzināmā krāsns, audzēja ostfrīzu šķirnes liellopus.

1920. gada zemes reformā Aizdzires muižu (2487 ha) sadalīja 125 vienībās. Aizdzires muižas centrā (306,59 ha) iekārtoja paraugsaimniecību, bet 1930. gadā Kandavas pagasta valde plānoja centrā ierīkot lauksaimniecības skolu.
Otrā pasaules kara laikā vācu okupācijas iestādes Aizdzires muižā nometināja laukstrādniekus no Pleskavas un Novgorodas apgabaliem. Pēc kara beigām muižas centrā 1945. gadā ierīkoja padomju saimniecību "Valdeķi", 1969. gadā to pievienoja Kandavas sovhoztehnikumam.

## Atsauces
Uroleucon eumadiae

***Uroleucon eumadiae*** ir īsto laputu dzimtas suga. Aprakstītas Čīlē 2005. gadā. Indivīdi bija savākti no *[[Madia chilensis]]* un *[[Madia sativa]]*, kas ir šo laputu saimniekaugi.

## Apraksts

### Bezspārnu dzīvdzemdējošās mātītes
*Uroleucon eumadiae* ir spilgti zaļas. Laboratoriski attīrītiem īpatņiem galva pelēcīga, ūsu I un II segmenti ir tumši, pārējā ūsu daļa (izņemot III segmenta bazālo daļu) ir gandrīz melna. Rostrums ir līdzīgā krāsā kā I un II ūsu segmenti, tikai apikālais rostruma segments ir brūns vai gandrīz melns. Torakss ir pelēcīgs. Kājas gūžas segments () un trohanters ir pelēcīgi, atliekošā daļa tumši brūna; tibija ir dūmu krāsā, kas pakāpeniski kļūst tumšāka virzienā uz distālo virsotni; tarsi līdzīgā krāsā kā tibijas galotne un ūsu flagellums. Vēders ir pelēcīgs ar brūnu peritrēmu. Dorsums ir ar skaidri redzamiem sklerītiem, kur uz pamatnēm ir spalviņas, kas ir no tumši pelēcīgas krāsas līdz caurspīdīgai. Sifunkuli () galvenokārt ir nedaudz pelēcīgi ar tumšākiem galiem; dažiem īpatņiem sifunkuli ir gaiši brūni, virzienā uz galotni kļūstot aizvien tumšāk brūni vai pilnībā tumši brūni. Kauda un anālā plātne ir pelēcīgi tumši un ģenitālā plātne ir vairāk pelēka.

Galva ir gluda; ar attīstītām ūsu caurulītēm, caurulītes ir diverģējošas, aptuveni tikpat garas kā divas trešdaļas no I ūsu segmenta garuma; vidējā priekšējā caurulīte ir maza. Galvas spalviņu galotnes nav skaidras. I ūsu segments ir gluds; bāli zvīņains uz II segmenta, III segments bez zvīņām zonā apkārt sekundārajam rinārijam; IV segments vāji zvīņains uz pamatnes; V un VI segmenti ir izteiktāk zvīņaini nekā IV segmenta pamatne.

### Dzīvdzemdējošās spārnainās mātītes
Attīrītas dzīvdzemdējošās spārnainās mātītes atšķiras no bezspārnu mātītēm ar pelēcīgi brūnu galvu un toraksu. Vēders ir pelēcīgs, izņemot gaiši brūnus marginālus sklerītus.

## Ekoloģija
*Uroleucon eumadiae* attīstās un barojas uz *[[Madia chilensis]]* un *[[Madia sativa]]*. Dzīvo kolonijās uz ziedkopas un stumbra, kā arī uz lipīgās pieziedlapas ziedošiem augiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://aphid.speciesfile.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=1169581 Aphid Species File]*. (Version 5.0/5.0) 2016
Uroleucon leontodontis

***Uroleucon leontodontis*** ir īsto laputu dzimtas suga. 

Bezspārnu dzīvdzemdējošo mātīšu ķermenis ir tumši brūns, spilgts, aptuveni 3,3 mm garš. Spārnaino mātīšu ķermenis ir tumši brūns, 3,2-3,8 mm garš; ūsas ir 3,5-4,3 mm garas (1,11-1,12 no ķermeņa garuma).

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://aphid.speciesfile.org/Common/basic/Taxa.aspx?TaxonNameID=1169635 Aphid Species File]*. (Version 5.0/5.0) 2016
Nemirstīgais šaha uzdevums

**Nemirstīgais šaha uzdevums** ir austriešu problēmista Konrāda Baiera sastādīts šaha uzdevums, kas pirmoreiz ticis publicēts 1851. gada 18. augustā Leipcigas laikrakstā *Illustrirte Zeitung*.

Latviešu valodā pirmoreiz to 1899. gadā žurnāla "Austrums" šaha nodaļā  publicējis Heinrihs Leonhards Adolfijs, pievienojot tam nelielu humoresku.

Risinājums:
:1. **Tb7 Dxb7**
:2. **Lxg6+ Kxg6**
:3. **Dg8+ Kxf5**
:4. **Dg4+ Ke5**
:5. **Dh5+ Tf5**
:6. **f4+ Lxf4**
:7. **Dxe2+ Lxe2**
:8. **Te4+ dxe4**
:9. **d4#**

Risinājuma gaitā baltie upurē visas savas figūras un ar vienīgo atlikušo bandinieku mato pretinieka karali galdiņa vidū.

## Atsauces
Dzintarkrasts

***Dzintarkrasts*** bija Ventspils zvejnieku kolhoza *[[Sarkanā bāka]]* lielais zvejas saldētājtraleris.

## Vēsture
Uzbūvēts 1972. gadā Mikolajivā, Ukrainas PSR, kopš 1972. gada zvejnieku kolhoza "Sarkanā bāka" kuģis. Piedalījies tāljūras zvejas ekspedīcijās Atlantijas okeānā - pie Namībijas krastiem, pirmais no Latvijas zvejnieku kolhozu kuģiem, kas sāka zvejot Klusajā okeānā. 1994. gadā sagriezts metāllūžņos Indijā.

## Kapteiņdirektori
Eduards Ņikišins (1973-1977), Ādolfs Glazovskis (1974), Guntis Tīrmanis (1975), Kārlis Kukarāns (1976-1978, 1992-1993), Arvīds Buks (1978-1990), Valērijs Gavriščuks (1980, 1984, 1987, 1989), Dainis Puķītis (1987).

## Skatīt arī

* Dzintarjūra (kuģis)
* Dzintarzeme (kuģis)

## Atsauces
Dzintarzeme (kuģis)

**Dzintarzeme** bija Liepājas zvejnieku kolhoza "Boļševiks" lielais zvejas saldētājtraleris.

## Vēsture
Uzbūvēts 1973. gadā Mikolajivā, Ukrainas PSR, kopš 1973. gada zvejnieku kolhoza "Boļševiks" kuģis. Piedalījies tāljūras zvejas ekspedīcijās Atlantijas okeānā.

## Kapteiņdirektori
* Vladimirs Einiņš (1972—1978);
* Ilmārs Atāls (1973);
* Eduards Ņikišins (1978—1987).

## Skatīt arī
* Dzintarkrasts
* Dzintarjūra (kuģis)

## Atsauces
Brenda Bletina

**Brenda Ena Bletina** (, dzimusi  Remsgeitā, Kentā, Anglijā, Apvienotajā Karalistē) ir angļu teātra, kino un televīzijas aktrise. Pazīstama ar lomu Maika Lī filmā "Noslēpumi un meli" (*Secrets & Lies*, 1996), par kuru saņēmusi vairākas balvas, tai skaitā, Zelta globusa balvu, BAFTA kino balvu un Kannu kinofestivāla balvu "Labākā aktrise", kā arī tikusi nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākā aktrise galvenajā lomā. Otru reizi Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominēta par lomu filmā *[[Little Voice]]* (1998) kā labākā aktrise otrā plāna lomā. Filmējusies titullomā televīzijas detektīvseriālā "Vera" (2011—2025).

Bletina attēlojusi lomas arī tādās filmās kā "Tur, kur upe tek" (*A River Runs Through It*, 1992), "Glābjot Greisu" (*Saving Grace*, 2000), *[[Plots with a View]]* (2002), *[[Beyond the Sea]]* (2004), "Lepnums un aizspriedumi" (2005), "Klubu dzīve" (*Clubland*, 2007), "Piedošana" (2007).

## Atsauces

## Ārējās saites
Konrāds Baiers

**Konrāds Baiers** (, pseidonīms: *Drakon Rabey*; dzimis , miris ) bija austriešu šahists un šaha problēmists, viens no vecvācu skolas pamatlicējiem.

## Šaha kompozīcija
Baiers bija vecvācu skolas pārstāvis. No 1850. līdz 1870. gadam uzvarējis daudzos šaha uzdevumu sastādīšanas konkursos, tai skaitā pirmajā (Anglija, 1856). Viņš sastādījis apmēram 300 šaha uzdevumus, pārsvarā četrvilčus un piecvilčus, kuru galvenais variants parasti beidzas ar pareizu matu. Uzdevumos balto spēle ir raksturīga ar klusiem gājieniem, negaidītiem figūru upuriem ar mērķi ievilināt pretinieka karali mata tīklā.

Baiers ir arī nemirstīgā šaha uzdevuma autors.

### Uzdevuma piemērs

Risinājums:
```
1. Zg3 ! draud 2. De4# 
1. ... Lg5 2. Kh5 draud: 3 .De4+ Kf6 4. e7# 
           2. ... Ld8 3. Df4+ Kxf4 4. Ld6 # 
           2. ... Ke6 3. Dc6+ Kf7 4. Dg6 # 
1. ... Ke6 2. De8+ Le7 3. Dxe7+ Kd5 4. De4 #
```


## Skatīt arī
* Vecvācu skola
* Nemirstīgais šaha uzdevums

## Atsauces

## Ārējās saites
* Konrāda Baiera šaha kompozīcijas saitā PDB
* Interaktīvs Baiera šaha uzdevums: Mats 4 gājienos .
Ralfs Vons-Viljamss

**Ralfs Vons-Viljamss** (; dzimis , miris ) bija angļu komponists 20. gadsimta pirmajā pusē.

Mācījies Karaliskajā Mūzikas koledžā (*Royal College of Music*) Londonā un Kembridžas Universitātē. Papildinājies pie Maksa Bruha Berlīnē un Morisa Ravēla Parīzē. Spēcīgi ietekmējies no Tjudoru laika mūzikas un angļu tautas mūzikas. Ralfs Vons Viljamss tiek uzskatīts par britu komponistu, kurš savā daiļradē atjaunināja britu mūziku, izraudams to to stiprās vācu mūzikas ietekmes. Pirmos plašos panākumus guva diezgan nobriedušā vecumā, pirmā populārā kompozīcija *Fantasia on a Theme by Thomas Tallis* radās 1910. gadā.

## Ārējās saites

* 
* Ralfa Vona Viljamsa profils ''AllMusic'' 
* Ralfa Vona Viljamsa notis ''IMSLP'' 
* Ralfa Vona Viljamsa biedrība
Ichneumon balteatus

***Ichneumon balteatus*** ir jātnieciņu dzimtas suga, kas sastopama Palearktikā. Tā ir mauragu pļavraibeņa, drudzeņu zilenīša un lapkoku otiņmūķenes parazīts.

## Atsauces
Drudzeņu zilenītis

**Drudzeņu zilenītis ** () ir zeltainīšu dzimtas suga. Sastopama Eiropā.

Mātītes dēj olas uz krustlapu drudzenes un tumšzilās drudzenes, kas ir kāpuru nākamo 3 stadiju barības augi. Ir daži šaubīgi dati par to, ka par barības augu var kļūt grīņa sārtene. Parādoties kāpuri sāk baroties uz šiem augiem. Izaugot pēdējā (ceturtajā) stadijā, tie kļūst par *[[Myrmica]]* ģints skudru parazītiem. Parazitē *[[Myrmica rubra]]*, *[[Myrmica ruginodis]]*, *[[Myrmica scabrinodis]]*, *[[Myrmica aloba]]*, *[[Myrmica sabuleti]]*, *[[Myrmica vandeli]]*, *[[Myrmica gallienii]]*, *[[Myrmica schencki]]* skudru kolonijās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *[http://www.biolib.cz/en/taxon/id51452/ BioLib.cz]*.
Mauragu pļavraibenis

**Mauragu pļavraibenis** () ir raibeņu dzimtas suga. Sastopama Palearktikas apgabalā. Kāpuri barojas uz šaurlapu ceļtekas, vidējās ceļtekas, vārpu veronikas, krasta veronikas, *[[Centaurea pullata]]*, *[[Scorzonera pygmaea]]*, *[[Veronica macrostachya]]*.

## Pasugas
* pasuga: *Melitaea cinxia amardea* Grum-Grshimailo, 1895 - Ziemeļirānā
* pasuga: *Melitaea cinxia tschujaca* Seitz, 1908
* pasuga: *Melitaea cinxia heynei* Rühl, 1895 - Ziemeļirānā
* pasuga: *Melitaea cinxia clarissa* Staudinger, 1901 - Anatolijā
* pasuga: *Melitaea cinxia diniensis* Wheeler, 1903
* pasuga: *Melitaea cinxia tschujaca* Seitz, 1909 Altai - Austrumsibīrijā
* pasuga: *Melitaea cinxia sacaria* Fruhstorfer, 1917
* pasuga: *Melitaea cinxia terracina* Fruhstorfer, 1917 - Bosnijā
* pasuga: *Melitaea cinxia phaira* Fruhstorfer, 1918
* pasuga: *Melitaea cinxia gergovia* Fruhstorfer, 1918
* pasuga: *Melitaea cinxia ocelliformis* Reuss, 1921
* pasuga: *Melitaea cinxia subtusmarcata* Reuss, 1921
* pasuga: *Melitaea cinxia transversa* Reuss, 1921
* pasuga: *Melitaea cinxia atlantis* Le Cerf, 1923 - Marokā
* pasuga: *Melitaea cinxia bifasciata* Hartig, 1924 - Ziemeļitālijā
* pasuga: *Melitaea cinxia impunctata* Osthelder, 1925
* pasuga: *Melitaea cinxia pseudoclarisa* de Sagarra, 1930 -Spānijā
* pasuga: *Melitaea cinxia karavajevi* Obraztsov, 1936 - Ukrainā
* pasuga: *Melitaea cinxia eridanea* Rocci, 1940 - Itālijā 
* pasuga: *Melitaea cinxia cinxia* (Linnaeus, 1758) - Marokā, Rietumalžīrijā
* pasuga: *Melitaea cinxia balcanensis* Eisner, 1942 - Maķedonijā
* pasuga: *Melitaea cinxia pyrenemontana* Rütimeyer, 1942 - Pirenejos
* pasuga: *Melitaea cinxia austrobscura* Verity, 1950 - Itālijā
* pasuga: *Melitaea cinxia burri* de Lattin, 1950 - Turcijā
* pasuga: *Melitaea cinxia winbladi* Bryk, 1950 - Zviedrijā
* pasuga: *Melitaea cinxia semijubilaris* Langer, 1956 - Dānijā
* pasuga: *Melitaea cinxia oasis* Huang & Murayama, 1992

## Atsauces

## Ārējās saites
* *[http://www.biolib.cz/en/taxon/id51606/ BioLib.cz]*.
Farinelli

**Karlo Marija Mikelandželo Nikola Broski** (), plašāk pazīstams pēc sava skatuves vārda **Farinelli** (; dzimis , miris ) bija 18. gadsimta itāļu operdziedonis - kastrāts, viens no ievērojamākajiem operdziedātājiem operas vēsturē.

Dzimis mūziķa ģimenē. Ar ģimenes lēmumu kļuva par kastrātu nelegālas, noformētas kā nelaimes gadījums, operācijas rezultātā. Mācījies pie Nikolas Porporas. Kļuva slavens Itālijā, vēlāk pārējās Eiropas pilsētās, kur plaši uzstājās, publiski saņemot vispārēju atzinibu. 1737. gadā devās uz Spānijas galmu, kur kļuva par Filipa V galma dziedātāju, jo tika uzskatīts, ka Farinelli balss varētu ārstēt karaļa depresiju. Pēc tam Farinelli vairs nav publiski uzstājies. Kad 1759. gadā par Spānijas karali kļuva Karloss III, Farinelli devās atpakaļ uz itāliju, kur nodzīvoja līdz mūža galam savā Boloņas īpašumā.

## Ārējās saites
Gēza I

**Gēza I** (; dzimis ap 1040. gadu, miris ) bija Ungārijas karalis no 1074. līdz nāvei 1077. gadā.

Karaļa Bēlas I vecākais dēls. Pēc tēva nāves 1063. gadā troni ar vācu atbalstu ieguva Šalamons, bet Gēza devās trimdā. Ar poļu atbalstu atgriezdamies Ungārijā, Gēza I un viņa brālis Lāslo I ar Šalamonu noslēdza līgumu, kurā atzina to par Ungārijas karali, vietā saņemot trešdaļu no valsts. Gēza un Šalamons kopīgi darbojās valsts interesēs, līdz izcēlās konflikts. 1074. gada 14. marta Moģorodas kaujā Šalamons tika sakauts un atteicās no troņa. Pēc Gēzas I nāves 1077. gadā par karali kļuva viņa brālis Lāslo I.

## Ārējās saites
Čavesa

**Čavesa** var būt:

* Paulina Čavesa (*Paulina Chavez*) — ASV aktrise (dzimusi 2002).

## Skatīt arī
* Čavess
* Šavisa
Hākons Magnusons

**Hākons Magnusons** (; dzimis 1069. gadā, miris 1095. gada februārī) bija Norvēģijas karalis no 1093. gada līdz nāvei 1095. gadā. Norvēģijas karaļa Magnusa II dēls. Ap 1090. gadu veica ekspedīciju uz Biarmiju (Baltās jūras piekrasti). Pēc Olafa III nāves Tronheimā par karali atzina Hākonu, bet Vikā - Magnusu III. Abi pretendenti gatavojās karam, tomēr Hākons 1095. gadā pēkšņi mira.
The Curse of Oak Island

***The Curse of Oak Island*** ir realitātes šovs par Oukailendu Jaunskotijā, Kanādā. Raidījuma pirmizrāde Kanādā notika *[[History]]* kanālā 2014. gada 5. janvārī. Šovs balstās uz brāļu Rika un Mārtija Lagīnu centieniem atrisināt 220 gadu veco Oukailendas noslēpumu. Izmantojot modernas tehnoloģijas un dažādu ekspertu palīdzību, viņi cenšas atrast dārgumus un vēsturiskus priekšmetus, kas, domājams, ir aprakti Oukailendā. 2016. gada 2. augustā tika paziņots, ka *Nova Scotia Business Inc.* ir piešķīruši $1 271 546 lielu finansējumu raidījuma 4. sezonas veidošanai, kas tiks pārraidīta no 2016. gada novembra.

## Pārskats
Šova *The Curse of Oak Island* galvenie varoņi ir brāļi Mārtijs Lagīna un Riks Lagīna no Kingsfordas Mičiganā. Šovā tiek pētīta salas vēsture, jaunākie atklājumi un teorijas, kā arī uz salas esošā "Naudas bedre", dziļurbums "10-x" un Oukailendas purvs.

### Sākums
Brāļi sāka interesēties par salu 1965. gadā pēc žurnāla *[[Reader's Digest]]* 1965. gada janvāra izdevuma izlasīšanas, kurā tika aprakstīti Restālu ģimenes mēģinājumi izpētīt tā saukto "Naudas bedri" Oukailendā. Mārtijam un Rikam pieder uzņēmuma *Oak Island Tours* akciju kontrolpakete, šī uzņēmuma īpašumā ir lielākā daļa salas teritorijas. Vēlāk *[[Prometheus Entertainment]]* aicināja brāļus radīt realitātes šovu par salas dārgumu meklēšanu. Brāļiem Lagīnām palīdz Dens un Deivs Blankenšipi, kas dzīvo uz salas un meklē Oukailendas dārgumus jau kopš 1960. gada.

### Teorijas
Sērijās pētītās teorijas ietver gan iespējamo Svētā Grāla, gan dažādu senu tautu priekšmetu, gan Viljama Šekspīra manuskriptu atrašanos salas dzīlēs. Īpašie viesi ir bijuši pētnieks Dž. Hjūtons Pulicers, kas izvirzīja teoriju par senu jūrasbraucēju dārgumiem, Pīters Amundsens, kas izteica pieņēmumu par Frānsisa Bēkona slepeno sadarbību ar rožkrustiešiem, Ketlina MakGovena un Elans Batlers ar savu teoriju par templiešu bruņinieku darbībām uz salas un citi.

## Sēriju pārskats

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Oukailendas "Naudas bedres" mājaslapa
* Oficiālā ''Facebook'' lapa
*
Vārngrāvis

**Vārngrāvis** ir Mazdursupes kreisā satekupe Talsu novadā. 

Tek dienvidu virzienā. Satekot ar Sēņgrāvi no labās puses, izveido Mazdursupi. Vārngrāvi šķērso valsts autoceļš V1383 (Mežuļi–Vanagi). Tā krastos atrodas Fridriķmuiža.

## Atsauces
Vecmuižas strauts

**Vecmuižas strauts** (arī **Vecmuiža**, **Vecmuižas upe**, **Vecmuižas upīte**) ir Lieknas kreisā krasta pieteka Tukuma un Talsu novados. 

Izteka - uz rietumiem no Vecciema. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Caurtek Andersonu dīķi. Ietek Lieknā pie Vecmuižnieku mājām. Vecmuižas strautu šķērso valsts autoceļš V1432 (Cēre–Pilsarāji–Gobas) un V1364 (Balgale–Zentene), tā krastos neatrodas lielas apdzīvotās vietas.

## Atsauces
Lemonjē

**Lemonjē** (*Le Monnier*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē. Tas atrodas Skaidrības jūras austrumu malā. Krāteris nodēvēts franču fiziķa, astronoma Pjēra Lemonjē vārdā. Nosaukumu 1935. gadā apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Uz ziemeļiem no krātera atrodas Šakornaks (Ø 51 km), kurš ir stipri erodējis un Poseidonijs (Ø 95 km), uz austrumiem – Rēmers (Ø 44 km).
 
Lemonjē krāteris ir sens, izveidojies pirms aptuveni 3,8 miljardiem gadu. Tas ir stipri erodējis, rietumdaļā valnis gandrīz pilnībā izzudis, to iezīmē tikai zemu pakalnu virkne. Krātera dibens līdzens, to klāj tumša bazalta lava. Krātera pamata dienvidaustrumu daļā 22 km garumā stiepjas seklu (50 – 60 m) padziļinājumu virkne, kuri veido apmēram 300 – 400 platu gravu. 

 nedaudz uz dienvidiem no krātera vaļņa nosēdās kosmiskais aparāts Luna-21 ar Mēness visurgājēju Lunohod-2, kurš nākamo 4 mēnešu laikā pa Lemonjē krātera dienviddaļu nobrauca apmēram 39 km garu distanci.

## Pavadoņkrāteri
Uz Mēness kartēm šie krāteri tiek apzīmēti ar burtu uz krātera malas, kas ir tuvāk Lemonjē krāterim. 
 

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Shenzhou 11

***Shenzhou 11*** () bija Ķīnas pilotējams kosmosa kuģis. Tas orbītā tika palaists 2016. gada oktobrī. 
Kosmosa kuģis veica saslēgšanos ar orbitālo laboratoriju *[[Tiangong 2]]*. Uz Zemes tas atgriezās pēc mēneša.

## Apkalpe
Kuģa *Shenzhou 11* apkalpe augšupceļā un lejupceļā:

Dublējošā apkalpe: 
* Dens Cjinmins, komandieris
* Tans Hunbo, operators

## Lidojuma gaita
Kosmosa kuģis tika palaists  23:34 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Chang Zheng 2F/G]]* no Dzjucjuaņas Pavadoņu palaišanas centra.

18. oktobrī 19:24 UTC *Shenzhou 11* saslēdzās ar orbitālo staciju *[[Tiangong 2]]*, kura palaista 15. septembrī.

17. novembrī 04:41 UTC *Shenzhou 11* atvienojās no *Tiangong 2*.
18. novembrī 06:07 UTC *Shenzhou 11* nolaižamais aparāts nolaidās Iekšējā Mongolijā.

Kosmosa kuģa orbitālais nodalījums pēc nolaižamā aparāta atdalīšanās palika orbītā. 2020. gada 16. oktobrī tas nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Tiangong 2 & Shenzhou 11  spaceflight101.com
Rīgas literāri praktiskā pilsoņu savienība

[thumb|[Grindelis|Grindeļa rediģēto *Rigaische Stadtblätter* 1819. gada izdevums.]]
thumb|Rīgas Literāri praktiskās biedrības vēsture (1852)
**Rīgas literāri praktiskā pilsoņu savienība** (**RLPPS**, ) bija sabiedriska organizācija Apgaismības laikmeta ideju izplatīšanai Vidzemes guberņā, ko 1802. gadā dibināja Rīgas Sv. Pētera draudzes virsmācītājs Liborijs fon Bergmanis, Rīgas Domskolas rektors Johans Augusts Albanuss un iepriekšējais Rīgas Domskolas rektors, vēlākais Vidzemes luteriskās baznīcas ģenerālsuperintendents Kārlis Gotlobs Zontāgs.

Organizāciju slēdza 1939. gada novembrī pēc vācbaltiešu izceļošanas, likvidācijas process turpinājies līdz 1940./1941. gadam.

## Vēsture
Baidoties no Franču revolūcijas ideju izplatīšanās, 1794. gadā Krievijas Impērijas ķeizariene Katrīna II lika apturēt brīvmūrnieku ložu darbību. Pēc atkārtotiem Krievijas varas iestāžu aizrādījumiem par brīvmūrnieku ložas nevēlamību Rīgas ložas *[[Zur kleinen Welt]]* brāļi 1797. gada 2. jūlijā izveidoja Rīgas literāru dziedāšanas biedrību "Eifonija" (*Euphonie*). 

Ķeizara Aleksandra I laikā brīvmūrniecību pēc 1801. gada atkal atļāva, tomēr Napoleona karu dēļ pierobežas Baltijas provincēs ložas darbību neatsāka. Ņemot par paraugu līdzīgu Hamburgas un Lībekas biedrību pieredzi, 1802. gadā Rīgas ložas „Apollo” brālis Kārlis Gotlobs Zontāgs vairāki citi Rīgas pilsoņi nolēma dibināt „Rīgas literāri praktisko pilsoņu savienību“, tajā uzņemti Dāvids Hieronīms Grindelis, Oto fon Hūns, Kristofs Hāberlands, Johans Hermanis Cigra, Kārlis Vilperts un citi.

1810. gadā pēc K. G. Zontāga ierosmes savienība sāka izdot laikrakstu *[[Rigaische Stadtblätter]]*.
1810. gadā notika pirmā biedrības atklātā sēde ar daudziem referātiem, tajā par savienības goda biedru ievēlēja Johanu Kristofu Broci. 1821. gadā Rīgas literāri praktiskā pilsoņu savienība atpirka J. K. Broces attēlu un aprakstu krājumu un nodeva Rīgas pilsētas bibliotēkai. 1836. gadā savienība sāka uzturēt Bāreņu skolu (*Waisen-Schule der literärisch-praktischen Bürger-Verbindung*).
1872. gada rudenī Literāri-praktiskā pilsoņu apvienība Ozolainē bijušās Duntes muižas ēkās iekārtoja Eihenheima patversmi ar skolu un internātu, kurā strādāja latviešu skolotājs un botāniķis Jānis Ilsters.

## RLPPS goda biedri
* Johans Kristofs Broce (1810),
* Dāvids Hieronīms Grindelis (1812),
* Oto fon Hūns (1812),
* Georgs Frīdrihs Parrots (1812),
* Liborijs fon Bergmanis (1817), 
* Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms (1818),
* Kārlis Frīdrihs Vatsons (1822),
* Kārlis Oto fon Tranzē (1825)
* Johans Augusts Albanuss (1837),
* Johans Hermanis Cigra (1844),
* Frīdrihs Beize (1852),
* Bernhards Frīdrihs Bērenss (1852),
* Kārlis Kristiāns Ulmanis (1856),
* Augusts Vilhelms Būhholcs (1870),
* Eduards fon Holanders (1890),
* Georgs Armitsteds (1902),
* Ludvigs Vilhelms Kerkoviuss (1902).

## Atsauces
Jeļska

**Jeļska** (, ) ir pilsēta Baltkrievijā, Gomeļas apgabala dienvidos, Jeļskas rajona centrs.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 16. gadsimtā kā Lietuvas lielkņazistes apdzīvotā vieta. Apdzīvotā vieta pievienota Krievijas Impērijai pēc Polijas otrās dalīšanas 1793. gadā. No 1938. gada - pilsētciemats. No 1941. gada 23. augusta līdz 1944. gada 11. janvārim atradās vācu okupācijā. 1971. gadā Jeļska ieguva pilsētas tiesības.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Jeļska vietnē "Baltkrievijas globuss"
Diaphorina

***Diaphorina*** ir lapblusiņu dzimtas ģints. Tajā ietilpst vairāk nekā 70 sugas. Tās barojas uz citrusiem un dažiem radniecīgiem augiem. Lapblusiņa *[[Diaphorina citri]]* ir, iespējams, vislielākais citrusu kaitēklis pasaulē. Šī lapblusiņa (kā arī *[[Trioza erytreae]]*) izplata baktērijas *[[Candidatus liberibacter]]*, kas izraisa citrusu zaļēšanas slimību. Šī slimība var nogalināt veselu augu.

Dažas sugas:
* suga: *[[Diaphorina amoena]]* Capener, 1970
* suga: *[[Diaphorina auberti]]* Hollis, 1987
* suga: *[[Diaphorina citri]]* (Kuwayama, 1908)
* suga: *[[Diaphorina communis]]* Mathur, 1975
* suga: *[[Diaphorina murrayi]]* Kandasamy, 1986
* suga: *[[Diaphorina punctulata]]* Pettey, 1924
* suga: *[[Diaphorina zebrana]]* Capener, 1970

## Atsauces
Ulme

**Ulme** var būt:

* Arvīds Ulme — Latvijas politiķis;
* Una Ulme — Latvijas žurnāliste.

## Skatīt arī
* Ulma
32. šaha olimpiāde

thumb|300px|right|Sacensību vieta — Karena Demirčana Sporta un Koncertu Komplekss
**32. [[šaha olimpiāde]]** notika no 1996. gada 15. septembra līdz 2. oktobrim Armēnijas  galvaspilsētā Erevānā.

## Vispārīgs apskats
Olimpiāde notika Erevānas sporta un koncertu kompleksā. Olimpiādē piedalījās 114 vīriešu un 74 sieviešu komandas. Spēles reglaments: Šveices sistēma, 14 kārtas. Apdomas laiks: pirmajās 2 stundās 40 gājieni, katrā nākamajā stundā 20 gājieni.

Ieņemtās vietas noteica: 1) iegūtie punkti; 2) Buholca punkti (BP); 3) komandu punkti.

## Vīriešu turnīra rezultāti
: Medaļu ieguvēji komandām:

Nākamajās vietās ierindojās:
:4. , 5. , 6. , 7.  Bosnija un Hercegovina, 8.  Gruzija, 9. , 10. , 11. , 12. , 13. , 14. , 15. , =16. , =16. , 18. , 19. , 20. , 21. , 22.  Dienvidslāvija, 23. , 24. , 25. , 26. , 27. , 28. , 29. , 30. , 31. , 32. , 33. , 34. , 35. , 36. , 37. , 38. , 39. , 40. , 41. , 42.  "C" 43. , 44. , 45. , 46. , 47. , 48. , 49. , 50.  "B", 51. , 52. , 53. , 54. , 55. , 56. , 57. , 58. , 59. , 60. , 61. , 62. , 63. , 64. , 65. , 66. , 67. , 68. , 69. , 70. , 71. , 72. , 73. IBCA, 74. , 75. , 76. , 77. , 78. , 79. , 80. , 81. , 82. , 83. , 84. , 85. , 86. , 87. , 88. , 89. , 90. , 91. , 92. , 93. , 94. , 95. , 96. , 97. , 98. , 99. , 100. , 101. , 102. , 103. , 104. , 105. , 106. , 107. , 108. , 109. , 110. , 111. , 112. , 113. , 114. .

### Labākie individuālie rezultāti
Pēc performances retinga (ELO p) kā labākais šahists no visiem dalībniekiem  tika apbalvots: 
*  Garijs Kasparovs (ELOp=2873).
Pēc procentuālā vērtējuma kā labākie šahisti pie saviem galdiņiem zelta medaļu saņēma:
* 1. galdiņš:  Mohameds el Modīahkī 8 / 10 = 80.0% 
* 2. galdiņš:  Ričards Robinsons 8 / 10 = 80.0%
* 3. galdiņš:  Saidali Juldaševs 11 / 14 = 78.6%
* 4. galdiņš:  Metjū Sedlers 10½ / 13 = 80.8%
* 1. rezervists:  ("B") Karens Asrjans 10 / 12 = 83.3% 
* 2. rezervists:  Džefrijs Makumbi 7½ / 8 = 93.8%

### Latvijas komandas sniegums
Latvijas komandas dalībnieku rezultāti apkopoti tabulā.

## Sieviešu turnīra rezultāti
Medaļu ieguvēji komandām:

Nākamajās vietās ierindojās:
: 4. , 5. , 6. , 7. , 8. , 9. , 10. , 11. , 12. , 13.  Dienvidslāvija, =14. , =14. , 16. , 17. , 18. , =19. , =19. , 21. , 22. , 23. , 24. , 25. , 26. , 27. , 28. , 29.  "B", 30. , 31. , 32. , 33.  Bosnija un Hercegovina, 34. , 35. , 36. , 37. , 38. , 39. , 40. , 41. , 42. , 43. , 44. , 45. , 46. , 47. , 48. , 49. , 50. , 51. , 52. , 53. , 54. , 55. , 56. , 57. IBCA, 58. , 59. , 60. , 61. , 62. , 63. , 64. , 65. , 66. , 67. , 68. , 69. , 70. , 71. , 72. , 73. , 74. .

### Labākie individuālie rezultāti
Pēc performances retinga (ELOp) kā labākā šahiste no visām dalībniecēm tika apbalvota: 
*  Džu Čeņa (ELOp=2561).
Pēc procentuālā vērtējuma kā labākās šahistes pie saviem galdiņiem zelta medaļu saņēma:
* 1. galdiņš:  Mehri Ovezova 10½ / 14 = 75.0%
* 2. galdiņš:  Džu Čeņa 10 / 13 = 76.9%
* 3. galdiņš:  Ketevana Arahamija-Granta 8 / 10 = 80.0%
* Rezerviste:  Marta Zeliņska 6 / 7 = 85.7%

### Latvijas komandas sniegums
Latvijas komandas dalībnieču rezultāti apkopoti tabulā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 32nd Chess Olympiad: Yerevan 1996
Mihājs Babičs

**Mihājs Babičs** (; dzimis , miris ) bija 20. gadsimta pirmās puses ungāru dzejnieks, rakstnieks un tulkotājs.

Studēja Budapeštas Universitātē, kur iepazinās ar Dežē Kostolāņi un Ģulu Juhāsu. Strādāja par skolotāju dažādās Ungārijas pilsētās. Literatūrā aktīvs no 1908. gada. Ungārijas Padomju Republikas laikā tika iecelts par pasniedzēju Budapeštas Universitātē, bet pēc komunistu sakāves politisku iemeslu dēļ tika atbrīvots no darba un pievērsās tikai literārai darbībai. Babičs bija viens no ungāru literatūrā ietekmīgā žurnāla *[[Nyugat]]* ("Rietumi") redzamākajiem pārstāvjiem, no 1929. gada - tā redaktors. Tulkojis no angļu, franču, grieķu, itāļu un latīņu valodas.

## Ārējās saites
Ķēniņi (ciems)

**Ķēniņi** (arī **Gretes**) ir ciems Jēkabpils novada Sēlpils pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā 3,3 km no pagasta centra Sēlijas, 10,7 km no Salas un 120,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, netālu no dzelzceļa līnijas Jelgava—Krustpils, uz ziemeļiem no Baltiņu ezera.

## Atsauces
Emīls Nolde

**Emīls Nolde** (, īstajā vārdā **Emīls Hansens** (*Emil Hansen*); dzimis , miris ) bija Dānijā dzimis vācu/dāņu ekspresionisma gleznotājs un grafiķis. Viens no 20. gadsimta redzamākajiem akvarelistiem. Noldes rokraksts ir drosmīga intensīvas krāsu gammas lietošana.

Mākslinieka karjerai pievērsās 31 gadu vecumā. Kļūdams par vienu no ekspresionisma pamatlicējiem, Nolde iesaistījās vairākās vācu mākslinieku apvienībās. Viņš bija viens no Drēzdenes apvienības *[[Die Brücke]]* locekļiem, piedalījās Berlīnes secesijas darbā, kā arī Minhenes *[[Der Blaue Reiter]]* aktivitātēs. Kaut arī no divdesmito gadu sākuma atbalstīja NSDAP darbību, kļūdams par dāņu sekcijas biedru, nacistu valdīšanas laikā tika atzīts par deģeneratīvās mākslas pārstāvi.

## Ārējās saites
Villijs Štofs

**Villijs Štofs** (; dzimis , miris ) bija viens no VDR vadītājiem, VDR valdības vadītājs no 1964. gada līdz 1989. gadam, izņemot laiku starp 1973. un 1976. gadu, kad bija VDR Valsts padomes priekšsēdētājs, bet valdības vadītājs bija Horsts Zindermanis.

Karojis vērmahtā Austrumu frontē, 1945. gadā kritis gūstā. Pirms kļūšanas par valdības vadītāju no 1952. gada līdz 1954. gadam bija VDR iekšlietu ministrs, bet no 1956. gada līdz 1960. gadam - VDR Aizsardzības ministrs. Atkāpās īsi pirms Berlīnes mūra krišanas. 1992. gadā Štofs tika tiesāts par pavēles došanu šaut uz pāri Berlīnes mūrim bēgošajiem, tomēr tika atbrīvots no tiesas veselības stāvokļa dēļ.

## Ārējās saites
Lazars Kaganovičs

**Lazars Kaganovičs** (); dzimis , miris ) bija Ukrainas ebreju izcelsmes PSRS politiķis, viens no tuvākajiem Staļina līdzgaitniekiem.

Boļševiku partijas biedrs no 1911. gada. Oktobra revolūcijas laikā vadīja sacelšanos Gomeļā. 1922. gadā, kad Staļins kļuva par partijas ģenerālsekretāru, Kaganovičs tika iecelts par partijas CK orgbiroja locekli un šajā amatā, ar pārtraukumu, palika līdz pat 1946. gadam. Karjeras laikā bija daudzos augstos amatos - VK(b)P politbiroja loceklis, VK(b)P sekretārs, vairākkārt vadīja ministrijas, bija Ukrainas PSR faktiskais vadītājs. Aktīvi realizēja Staļina kolektivizācijas un industrializācijas politiku. Sevišķa ietekme Kaganovičam bija Maskavas rekonstrukcijā un darbībai holodomora laikā Ukrainā. Aktīvi piedalījās 1937./38. gada represijās.

1957. gadā, pēc nesekmīga apvērsuma mēģinājuma pret PSKP CK ģenerālsekretāru Ņikitu Hruščovu, tika atbrīvots no amatiem un dzīvoja kā personālais pensionārs. Mira tikai dažus mēnešus pirms PSRS sabrukuma.

## Ārējās saites
Streisandes efekts

[thumb|300px|Streisandes [Malibu mājas attēls, kas radīja efekta nosaukumu]]
**Streisandes efekts** ir parādība, kad mēģinājums slēpt, noņemt vai cenzēt informāciju panāk tās plašāku izplatīšanos. Efekts ir nosaukts amerikāņu mākslinieces Bārbras Streisandes vārdā, pēc tam, kad centieni izņemt viņas Malibu rezidences attēlus no interneta vietnes pastiprināja sabiedrības interesi par tiem.

Privātuma pārkāpumu dēļ Streisande centās iesūdzēt fotogrāfu Kenetu Adelmenu tiesā par 50 miljoniem ASV dolāru, bet māksliniece tajā zaudēja. Prāvas mērķis bija izdzēst no 12 000 fotogrāfiju lielas, publiski pieejamas kolekcijas no gaisa uzņemtu attēlu, kurā bija attēlota Kalifornijas piekraste un Streisandes īpašums. Fotogrāfs uzņēma attēlu, piedaloties Kalifornijas piekrastes krasta erozijas dokumentēšanas projektā. Pirms mākslinieces prasības tiesā attēls "Image 3850" tika lejupielādēts no Adelmena mājaslapas tikai sešas reizes, divas no tām veica Streisandes advokāti. Mēnesi pēc neveiksmīgās prasības tiesā cilvēki bija lejupielādējuši attēlu vairāk kā 420 tūkstošus reižu.

Terminu radīja Maiks Masniks 2005. gadā, kad kāds brīvdienu kūrorts iesniedza prasību slēgt saiti *urinal.net*, kurā tika apkopoti dažādu tualešu attēli, jo mājaslapā tika attēlota kūrorta tualete.

Efekta piemērs ir psiholoģiskā pretestība, kad cilvēki, uzzinot, ka kaut kas no viņiem tiek slēpts, vairāk centīsies to uzzināt un iegūt. Streisandes efekta piemērs ir arī Francijas izlūkdienesta DCRI mēģinājums izdzēst šķirkli par militāro radio staciju *[[Pierre-sur-Haute]]* Vikipēdijā franču valodā, kā rezultātā šķirklis uz laiku kļuva par skatītāko lapu franču Vikipēdijā.

## Skatīt arī
* Hidras efekts

## Atsauces
Musa Džalils

**Musa Džalils** (; dzimis , miris ) bija 20. gadsimta tatāru dzejnieks un pretošanās kustības dalībnieks.

Pirmoreiz publicējās 1919. gadā. 1919. gadā iestājās komjaunatnē, piedalījās Pilsoņu karā boļševiku pusē. Līdz ar Tatārijas APSR nodibināšanos pārcēlās uz Kazaņu, vēlāk darbojās arī Maskavā, kur 1931. gadā pabeidza Maskavas Valsts Universitātes literatūras fakultāti. Kādu laiku dzīvoja vienā istabā ar juridiskās fakultātes studentu Varlamu Šalamovu. Bez dzejas trīsdesmitajos gados nodarbojās arī ar tulkošanu uz tatāru valodu.

Sākoties karam, 1941. gadā tika iesaukts Sarkanajā armijā. 1942. gada 26. jūnijā ievainots un kritis gūstā. Kādu laiku pavadot ieslodzījumā (tostarp Daugavpils cietoksnī), iestājās vācu organizētajā *[[Idel-Ural]]* leģionā. Šeit nodarbojoties ar kultūras jautājumiem, organizēja pretvācu darbību, par ko arestēts. 1944. gada 25. augustā sodīts ar nāvi.

Pēc Staļina nāves 1953. gadā ar Konstantīna Simonova atbalstu tika publicēta Džalila dzeja, kas rakstīta ieslodzījumā, un kura vēlāk tika pārtulkota daudzās pasaules valodās.

## Ārējās saites
Hanss Reihenbahs

**Hanss Reihenbahs** (, dzimis , miris ) bija vācu/amerikāņu fiziķis, filozofs un loģiķis, viens no loģiskā empīrisma redzamākajiem pārstāvjiem.

1928. gadā dibināja *Gesellschaft für empirische Philosophie*, pazīstamu kā Berlīnes pulciņš, kur bez viņa darbojās Kārlis Gustavs Hempels, Dāvids Hilberts un Rihards fon Mīzess. 1930. gadā kopā ar Rūdolfu Karnapu nodibināja žurnālu *Erkenntnis* ("Zināšanas"). Pēc Hitlera nākšanas pie varas 1933. gadā Reihenbahs pameta valsti. Vispirms viņš devās uz Turciju, bet 1938. gadā emigrēja uz ASV, kur palīdzēja izveidot Kalifornijas Universitāti Losandželosā par ievērojamu filozofiskās domas centru.

## Ārējās saites
Kaļinkaviču rajons

**Kaļinkaviču rajons** (, ) ir Baltkrievijas administratīvais rajons Gomeļas apgabala centrālajā daļā. Tas robežojas ar Gomeļas apgabala Svjetlahorskas rajonu ziemeļos, Rečicas rajonu austrumos, Hojņiku rajonu dienvidaustrumos, Maziras rajonu dienvidrietumos, Pjetrikavas rajonu rietumos un Akcjabrsku rajonu ziemeļrietumos. 

Rajona centrā Kaļinkavičos dzimis airētājs Ramans Petrušenka (*Раман Iванавiч Петрушэнка*, 1980).