open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jāņa Asara iela

**Jāņa Asara iela** var būt:
* iela republikas pilsētās:
** Jāņa Asara iela, Rīgā;
** Jāņa Asara iela, Liepājā;
** Jāņa Asara iela, Jelgavā;
* iela novadu pilsētās:
** Jāņa Asara iela, Ainažos.

## Skatīt arī
* Asaru iela
Duntes iela (Rīga)

**Duntes iela** ir iela Sarkandaugavas apkaimē Rīgā. Tā sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra, Skanstes un Upes ielu un beidzas krustojumā ar Ganību dambi un Tilta ielu. Ielas posms no tās sākuma līdz dzelzceļa līnijai Čiekurkalns—Rīga Krasta veido robežu starp Skansti un Brasu, bet tālāk ielas abas puses pieder Sarkandaugavai. Iela visā garumā klāta ar asfalta segumu, tās kopējais garums ir 2204 metri.

## Vēsture
1885. gadā iela ieguva savu nosaukumu - **Duntes muižas iela**. Nosaukums cēlies no Duntes muižas, kas 17. gadsimtā atradās Sarkandaugavā. Kā atsevišķa iela tā izveidota 1923. gadā.

## Ielu savienojumi
Duntes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Skanstes iela
* Upes iela
* Vecā Skanstes iela
* Laktas iela
* Bukultu iela
* Mazā Ozolu iela
* Dambja iela
* Vītolu iela
* Sīmaņa iela
* Ganību dambis
* Tilta iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Sarkandaugava

## Atsauces
Duntes iela

**Duntes iela** var būt:

* Duntes iela — iela Rīgā;
* Duntes iela — iela Saulkrastos;
* Duntes iela — iela Skultes pagasta Vārzās.
Hidroksīdi

[thumb|250px|Dažādu metālu hidroksīdu nogulsnes [mēģene|mēģenēs. No kreisās — dzelzs(III), vara(II), kobalta(II) un cinka hidroksīdi]]
**Hidroksīdi** ir neorganiskas vielas, kas satur hidroksilgrupu −OH. Ir pazīstami gandrīz visu ķīmisko elementu hidroksīdi. Daži no tiem sastopami dabā minerālu veidā. Šķīstošos bāziskos hidroksīdus — sārmu metālu un sārmzemju metālu, kā arī amonija un tallija(I) hidroksīdus sauc par sārmiem.

Atkarībā no tā, vai atbilstošais elementa oksīds ir bāzisks, skābs vai amfotērs, izšķir:
* bāziskos hidroksīdus, ko sauc arī par bāzēm. Tie pārsvarā ir tādu metālu hidroksīdi, kam oksidēšanas pakāpe ir +1 vai +2; arī amonija hidroksīds. Reaģējot vai disociējot tie atšķeļ hidroksilgrupu hidroksiljona veidā. Bāziskie hidroksīdi ir nātrija hidroksīds NaOH, kālija hidroksīds KOH, kalcija hidroksīds Ca(OH)2 u.c.
* amfotēros hidroksīdus, kas atkarībā no apstākļiem reaģē gan kā bāzes, gan kā skābes. Tie ir tādu metālu hidroksīdi, kam oksidēšanas pakāpe ir +3 vai +4, retāk +2. Amfotērie hidroksīdi ir alumīnija hidroksīds Al(OH)3, cinka hidroksīds Zn(OH)2 u.c.
* skābos hidroksīdus, ko parasti sauc par skābekli saturošajām neorganiskajām skābēm. Tās veidojošo elementu oksidēšanas pakāpes var būt dažādas, bet biežāk +5 un lielākas. Skābie hidroksīdi reaģējot vai disociējot atšķeļ ūdeņraža jonus H+. Lai arī formāli šīs vielas satur hidroksilgrupas, to formulas raksta, sākot ar ūdeņradi — H<sub>2</sub>SO<sub>4</sub>, nevis SO2(OH)2; HClO, nevis ClOH. Piemēram, bora hidroksīdu B(OH)3, ņemot vērā, ka tā skābās īpašības ir daudz izteiktākas nekā bāziskās, sauc par borskābi ar formulas pierakstu H3BO3.

Visbiežāk par hidroksīdiem dēvē tikai bāziskos un amfotēros hidroksīdus.

Dažreiz ūdeni arī pieskaita pie hidroksīdiem (ūdeņraža hidroksīds).

Organiskos savienojumus, kas satur hidroksilgrupas, sauc par spirtiem.

## Skatīt arī
* Bāzes
* Sārmi
* Hidroksilgrupa

## Atsauces
Rankas iela (Rīga)

**Rankas iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Sarkandaugavā. Tā sākas krustojumā ar Ganību dambi un beidzas krustojumā ar Uriekstes ielu. Iela visā garumā klāta ar asfalta segumu, tās kopējais garums ir 1337 metri.

## Ielu savienojumi
Rankas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ganību dambis
* Ilzenes iela
* Trapenes iela
* Uriekstes iela

## Skatīt arī
*Ziemeļu rajons
* Sarkandaugava

## Atsauces
Rankas iela

**Rankas iela** var būt:
* Rankas iela — iela Jūrmalā;
* Rankas iela — iela Rīgā;
* Rankas iela — iela Ogres novada Ogresgalā.
SC Braga

***Sporting Clube de Braga*** ir Portugāles sporta klubs no Bragas pilsētas. Sporta kluba populārākā komanda ir futbola komanda, kura mājas spēles aizvada *[[Estádio Municipal de Braga]]* stadionā, kurš tika uzbūvēts 2004. gada Eiropas čempionāta futbolā vajadzībām.

No Portugāles turnīriem Braga uzvarējusi 1965.—1966., 2015.—2016. un 2020.—2021. gada Portugāles kausā, divreiz Portugāles līgas kausā. 2000. gados klubs pakāpeniski kļuva par vienu no Portugāles panākumiem bagātākajiem klubiem aiz Portugāles «lielā trijnieka» (Lisabonas "Benfica", FC Porto un Lisabonas "Sporting") un guvis panākumus dažādos Eiropas turnīros, ieskaitot uzvaru pēdējā UEFA Intertoto kausā 2008. gadā (vienīgais Portugāles klubs ar šādu panākumu) un UEFA Eiropas līgas fināla sasniegšanu 2011. gadā. Pirmoreiz noslēdzot Portugāles čempionāta sezonu otrajā vietā 2009.—2010. gada sezonā, Braga pirmoreiz iekļuva UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā, izslēdzot ''Celtic'' un ''Sevilla'' komandas. Braga kvalificējās grupu turnīram arī 2012.—2013. gada sezonā, izslēgšanas kārtā pārspējot ''Udinese''.

## Sezonas

## Sasniegumi
* ***[[Primeira Liga]]***
** Vicečempioni (1): 2009–10
* **Portugāles kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1965–66, 2015–16, 2020–21
** Finālisti (4): 1976–77, 1981–82, 1997–98, 2014–15
* **Portugāles Līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2012–13, 2019–20
** Finālisti (2): 2016–17, 2020–21
* **Portugāles superkauss**
** Finālisti (3): 1982, 1998, 2016
* **Otrā divīzija**
** Uzvarētāji (2): 1946–47, 1963–64
* **[[UEFA Eiropas līga]]**
** Finālisti (1): 2010–11
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 2008

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* SC Braga SOCCERWAY
* SC Braga; flashscore
* SC Braga; ESPN
* SC Braga; Foot.dk 
* SC Braga; zerozero.pt
* SC Braga; transfermarkt
ASV Zaļā partija

**ASV Zaļā partija** (, *GPUS* un *Greens* jeb *zaļie*) ir kreisa, progresīva zaļo politiskā partija Amerikas Savienotajās Valstīs. Tā ir ceturtā lielākā ASV partija pēc biedru skaita. Tā atbalsta vides aktīvismu (*environmentalism*), nevardarbību, sociālo taisnīgumu, līdzdalības demokrātiju, tautas kustību (*grassroots movement*), dzimumu vienlīdzību, LGBT tiesības, pretkara kustību un pretrasisma kustību.

2016. gada ASV prezidenta vēlēšanās Zaļās partijas prezidenta amata kandidāte bija Džila Staina. Viņa ieguva  balsu jeb 1,06%, vēlēšanās iegūstot ceturto vietu, elektoru kolēģijas balsojumā viņa neieguva nevienu balsi.

## Skatīt arī
* ASV Demokrātiskā partija
* ASV Republikāniskā partija

## Atsauces

## Ārējās saites
Kazu iezis

**Kazu iezis** (arī **Kāzu iezis**, **Paeglīšu iezis**, **Sarkanās klintis**, **Kazu klintis**, **Kāzu klintis**) ir devona smilšakmens atsegums Gaujas kreisajā krastā. Tas atrodas Cēsu novada Priekuļu pagastā, kilometra attālumā no Jāņmuižas un Raunas upes ieteces Gaujā. Pie ieža sākuma ir dziļš atvars. Iezis ir 300—340 m garš, smilšakmens sienas augstums svārstās no 3—10 m, tai ir divi 16 m augsti izciļņi, kurus šķir sengrava un neliels Gaujas līcis. Kazu iezis ir veidojies sarkanīgos, sarkanīgi dzeltenos vai dzeltenīgi baltos, lielākoties smalkgraudainos Gaujas svītas smilšakmeņos, kuros labi saskatāms slīpslāņojums. Ieža austrumu daļā izskalotajā pamatnē atrodami vairāki laukakmeņi. Pēc nostāstiem, nosaukums "Kāzu iezis" ir radies precinieku, kas nolēkuši no klints, dēļ:

## Galerija

Kāzu (Kazu) klintis (1).jpg|Kazu iezis Jāņmuižas virzienā
Kāzu (Kazu) klintis (2).jpg|Kazu iezis Raunas ietekas virzienā
Gauja next to Kāzu (Kazu) cliffs.jpg|Gauja pie Kazu klintīm


## Atsauces
Embūte (dabas parks)

**Embūte** ir dabas parks  Kurzemē. Izvietojies Rietumkursas augstienes Embūtes paugurainē, aizņem Lankas upītes ieleju un apkārtējo teritoriju, iekļaujot arī Embūtes ciemu; administratīvi ietilpst Dienvidkurzemes novada Embūtes pagastā. Dabas parks izveidots 1977. gadā izcilu gravu un nogāžu mežu aizsardzībai, Lankas un Kuiļupes palieņu pļavu, kā arī citu dabas parkā sastopamo īpaši aizsargājamo biotopu un sugu aizsardzību. Iekļauj arī Embūtes gravu, kas ir ģeoloģiskais un ģeomorfoloģiskais dabas piemineklis. Parkā konstatēta arī ļoti reta augu suga — Eiropas kāpukviesis, kurai te ir viena no divām atradnēm Latvijā. *[[Natura 2000]]* teritorija.

## Atsauces
Dižgrāvis (Ventas pieteka)

**Dižgrāvis** ir Ventas labā krasta pieteka Ventspilī.

Tek Ventspils teritorijā ziemeļrietumu-rietumu virzienā starp Kustes dambi un Dzelzceļnieku ielu. Ietek Ventā pie Ventas tilta.

## Atsauces
Kaivas iela

**Kaivas iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā,  Dreiliņu apkaimē. Kaivas iela sākas krustojumā ar autoceļu  (Dreiliņu aplis) un beidzas krustojumā ar Veco Biķernieku ielu. Kopējais ielas garums ir 1524 metri.

## Ielu savienojumi
Kaivas iela ir savienota ar šādām ielām:
* autoceļš P4
* Dzelzavas iela
* Aronas iela
* Biķernieku iela
* Vecā Biķernieku iela

## Skatīt arī
* Dreiliņi
* Vidzemes priekšpilsēta

## Atsauces
Industrializācija

**Industrializācija** ir sociālo un ekonomisko izmaiņu periods, kas pārveido cilvēku grupu no agrāras sabiedrības uz industriālu, iekļaujot plašu ekonomikas pārorganizāciju ražošanas mērķiem.

Industriālo strādnieku algai pieaugot, pieaug arī tirgus visu veidu patērētāju precēm un pakalpojumiem, papildus stimulējot industriālās investīcijas un ekonomisko izaugsmi.

Pirmās pārmaiņas no lauksaimniecības ekonomikas uz industriālu notika industriālās revolūcijas laikā no 18. gadsimta vidus līdz 19. gadsimta sākumam vairākos Eiropas un Ziemeļamerikas reģionos, sākoties Lielbritānijā, pēc tam Beļģijā, Vācijā un Francijā. Šīs agrās industrializācijas iezīmes bija tehnoloģiskais progress, pāreja no lauksaimniecības darbiem uz rūpniecību, finanšu investīcijas jaunajā industriālajā struktūrā un pirmās attītības tendences sabiedrības kārtu apziņā un ar to saistītajās teorijās. Vēlāk šī tika nosaukta par pirmo industriālo revolūciju.

"Otrā industriālā revolūcija" apzīmē vēlākas izmaiņas 19. gadsimta vidū pēc tvaika dzinēja uzlabojumiem, iekšdedzes dzinēja izgudrošanas, elektrības praktiskas izmantošanas un kanālu, dzelzceļu, elektrolīniju ierīkošanas. Šai fāzei lielu grūdienu deva konveijera izgudrošana. Par darba vietām kļuva akmeņogļu raktuves, tēraudlietuves un audumu fabrikas.

Līdz ar 20. gadsimta beigām par vienu no industrializētākajiem pasaules reģioniem kļuva Austrumāzija. BRICS valstis (Brazīlija, Krievija, Indija, Ķīna un Dienvidāfrika) piedzīvo industrializācijas procesu.

## Atsauces
Ierēdņu iela

**Ierēdņu iela** ir iela Rīgā, Vidzemes priekšpilsētā, Brasā. Tā sākas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu un beidzas pie Hospitāļu ielas krustojuma. Ielas garums ir 136 metri.

## Ielu savienojumi
Ierēdņu iela krustojas ar:
* Krišjāņa Valdemāra ielu;
* Hospitāļu ielu.

## Skatīt arī
* Vidzemes priekšpilsēta
* Brasa

## Atsauces
Kreimeņu iela (Rīga)

**Kreimeņu iela** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Vecmīlgrāvī. Kreimeņu iela sākas krustojumā ar Meldru ielu un beidzas krustojumā ar Baltāsbaznīcas ielu. Ielas kopējais garums ir 528 metri.

## Ielu savienojumi
Kreimeņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Meldru iela
* Vijolīšu iela
* Augusta Dombrovska iela
* Baltāsbaznīcas iela

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis

## Atsauces
Kreimeņu iela

**Kreimeņu iela** var būt:
* Kreimeņu iela — iela Rīgā;
* Kreimeņu iela — iela Jelgavā;
* Kreimeņu iela — iela Jūrmalā;
* Kreimeņu iela — iela Limbažos;
* Kreimeņu iela — iela Mārupē;
* Kreimeņu iela — iela Ogrē;
* Kreimeņu iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
* Kreimeņu iela — iela Ķekavas pagasta Jaunsilā;
* Kreimeņu iela — iela Babītes pagasta Mežārēs.
Veikals

[235px|right|thumb|Pārtikas tirdzniecības veikals [Buenosairesa|Buenosairesā, Argentīnā]]
**Veikals** ir speciāli aprīkota telpa vai celtne mazumtirdzniecībai; tirdzniecības uzņēmums. Par veikalu dēvē arī tirdznieciskas, arī finansiālas darbības un darījumus. Tradicionālā veikala ēkā ir tirdzniecības, administrācijas un noliktavas telpas. Veikals var būt jebkura tirdzniecības vieta no nelielas novietnes brīvā dabā līdz tirdzniecības centram. Pastāv arī interneta un radio veikali. Lielbritānijā un Eiropā preču mazumtirdzniecība tiek uzskatīta par pakalpojumu sniegšanas darbību. Eiropas Pakalpojumu direktīva attiecas uz visu mazumtirdzniecību, tostarp periodiskajiem tirgiem, ielu tirgotājiem un mazumtirgotājiem.

## Skatīt arī
* Lielveikals

## Atsauces
Rudulis

**Rudulis** (*Scardinius erythropthalmus*) ir plaši izplatīta sapalu dzimtas (*Leuciscidae*) bentiskā un pelaģiskā saldūdens zivs, kas sastopama Eiropā un Rietumāzijā. 

## Izplatība
thumb|left|260px|Rudulim ir koši sarkanas spuras
Rudulis Eiropā mājo lielākajā daļā upju uz ziemeļiem no Pireneju un Alpu kalniem, aptverot Ziemeļu, Baltijas un Baltās jūras upju baseinus. Austrumu virzienā areāls plešas līdz Urāliem, Melnajai, Kaspijas un Arāla jūrai, kā arī Rietumāzijas ziemeļu reģionam. Ruduļa izplatība ziemeļos Lielbritānijā sasniedz 54° ziemeļu paralēli, bet Īrijā un Skandināvijā līdz 62° ziemeļu paralēlei.

## Latvijā
Latvijā šī zivs sastopama daudzās upēs un ezeros, kā arī jūras piekrastē. Visbiežāk tas mājo bagātīgi aizaugušās, taču ne noslēgtās ūdenstilpēs. Rudulis pārsvarā uzturas ļoti seklos ūdeņos, ūdenszālēs vai niedrēs.

## Izskats
Ruduļa ķermenis ir samērā augsts, no sāniem nedaudz saplacināts. Mute pavērsta uz augšu. Ķermeņa garums līdz 51 cm, svars līdz 2,1 kg. Latvijā dzīvojošam rudulim ķermeņa garums var sasniegt vairāk kā 30 cm, bet svars vairāk kā kilogramu. Rudulis ir skaista zivs ar zeltainām zvīņām un spilgti sarkanām spurām. Acs varavīksnene sarkanīga vai oranžīga. Mugura ir zilganpelēka, zaļganpelēka vai zaļganbrūna, sāni un vēders zeltains. Rīkles zobi divās rindās, rievoti. Pirms nārsta tēviņam uz galvas un muguras veidojas nārsta kārpiņas.

## Uzvedība un barība
thumb|260px|Lielākie īpatņi var sasniegt 51 cm garumu
Rudulis galvenokārt uzturas ar barības vielām bagātā ūdenī, ūdensaugu saaudzēs vai to tuvumā. Uzturas baros. Lielākas koncentrācijas veido vēlu rudenī, izvietojoties ziemošanas bedrēs, un ziemojot. Ziemā mazaktīvs. Barojas ar planktonu, kukaiņiem un augu daļām. Nārsto seklā ūdenī uz augu saknēm vai augu zemākajām daļām. Spēj piemēroties ļoti dažādiem dzīves apstākļiem.  

## Vairošanās
Dzimumgatavība rudulim iestājas 1—7 gadu vecumā, kad to garums sasniedz 4—23 cm. Latvijā ruduļi sasniedz dzimumgatavību, kad ir aptuveni 6—13 cm gari. Zivis ir auglīgas, var iznērst 0,6 līdz 469,2 tūkstošus ikru. Nārsto no aprīļa līdz jūlijam. Latvijā no maija līdz jūlijam, kad ūdens temperatūra sasniedz 10—28°C. Kopējais nārsta ilgums sasniedz 30—78 dienas. Šajā laikā tēviņi pulcējas ap nārstam gatavu mātīti un to cenšas aizvadīt līdz bagātīgi aizaugušai, seklai, nārstam piemērotai vietai. 

Ruduļa ikri, kas ir bezkrāsaini vai gaiši dzeltenā krāsā, pēc iznēršanas pielīp pie augiem. To attīstība ilgst aptuveni 3—15 dienās, atkarībā no tā, cik silts ūdens. Pēc izšķilšanās kāpuri dažas dienas arī pavada piestiprinājušies pie augiem. Ilgākais zināmais ruduļa mūžs ir 19 gadi. Rudulis veido hibrīdus ar plaudi, plici, raudu un vīķi.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Copes lapa: Rudulis
*Scardinius erythropthalmus (Rudd)
*Rudd, Scardinius erythrophthalmus (Linnaeus, 1758)
Ernesta Birznieka-Upīša iela (Rīga)

**Ernesta Birznieka-Upīša iela** ir iela Rīgā, Avotu un Centra apkaimēs. Ernesta Birznieka-Upīša iela sākas pie Elizabetes ielas krustojuma un beidzas aiz Lāčplēša ielas krustojuma. Ielas garums ir 584 metri. Ielas posms no Elizabetes ielas līdz Dzirnavu ielai paredzēts vienvirziena satiksmes kustībai (Dzirnavu ielas virzienā), pārējā ielas daļā — divvirzienu.

Pa ielu kursē 13. un 22. maršruta trolejbusi, kā arī atrodas 22. maršruta galapunkts.

Iela nosaukta latviešu rakstnieka, tulkotāja, izdevēja un bibliotekāra Ernesta Birznieka-Upīša vārdā.

## Vēsture
Iela atrodas uz senā dambja, kas veda cauri tā sauktajām Zosu ganībām. Pirmo reizi iela minēta 1810. gadā kā **Zosu ganību dambis** (). 1846. gada adrešu grāmatā tā minēta kā **Kurmanova dambis** (*Kurmanowsche Damm*), bet no 1860. gadiem jau kā **Kurmanova dambis vai iela** (*Kurmanowsdamm oder Strasse*). 1867. gadā minēta kā **1. Kurmanova iela**. Iela šo nosaukumu ieguva par godu dārzkopju Kurmanovu dzimtai, kas apstrādāja zemes gabalus Zosu ganībās. Līdz 19. gadsimta 60. gadiem uz ielas pāri Rodenburgas grāvim atradās koka Kurmanovska tilts.

1936. gadā ielu pārdēvēja Indriķa hronikā minētā Tālavas latgaļu zemes Imeras vai arī Gaujas labā krasta pietekas Jumaras vārdā par **Jumāras ielu** (sastopams arī **Imeras ielas** nosaukums). Savu tagadējo nosaukumu tā ieguva 1961. gadā.

No 1960. gadiem pa ielu notiek trolejbusu satiksme.

## Ielu savienojumi
Ernesta Birznieka-Upīša iela ir savienota ar šādām ielām:
* Elizabetes iela
* Dzirnavu iela
* Visvalža iela
* Lāčplēša iela

## Objekti
18. un 19. gadsimta mijā Zosu ganībās atradās dzirnavas. Sākot ar 19. gadsimta vidu, neapbūvētajā teritorijā sākās rūpnieciskā attīstība. Jumāras ielā 18 atradās 28. Rīgas pilsētas pamatskola, ko 1937. gadā pārdēvēja par Rīgas pilsētas Jumaras pamatskolu.

* Ernesta Birznieka-Upīša iela 10 — reģiona nozīmes kultūras piemineklis, celts 1912. gadā, arhitekts Mārtiņš Nukša;
* Ernesta Birznieka-Upīša iela 12 — daudzdzīvokļu nams ar veikaliem, celta 1903. gadā, arhitekts Pauls Mandelštams;
* Ernesta Birznieka-Upīša iela 18 — vietējās nozīmes kultūras piemineklis, celts 1911. gadā, arhitekts Aleksandrs Vanags;
* Ernesta Birznieka-Upīša iela 21C atrodas Valsts policijas Rīgas reģiona pārvaldes Rīgas Austrumu pārvalde;
* Ernesta Birznieka-Upīša iela 24 — daudzdzīvokļu nams, celts 1902. gadā, arhitekts Vilhelms Bokslafs;
* Ernesta Birznieka-Upīša iela 26 — vietējās nozīmes kultūras piemineklis, celts 1912. gadā, arhitekts L. Melders;
* Ernesta Birznieka-Upīša iela 27 — reģiona nozīmes kultūras piemineklis, celts 1910. gadā, arhitekts Pauls Mandelštams;
* Ernesta Birznieka-Upīša iela 29 — daļa no valsts nozīmes kultūras pieminekļa Romanova bazāra, celts 1909. gadā, arhitekts Eižens Laube.

## Atsauces
Cenas tīrelis (dabas liegums)

**Cenas tīrelis** ir dabas liegums Vidzemē netālu no Jaunmārupes. Izvietojies Viduslatvijas zemienes ziemeļu daļā, ietilpst Mārupes novadā. Dabas liegums izveidots 1999. gadā Cenas purva nenoraktajā daļā putnu nakšņošanas un ligzdošanas vietu aizsardzībai un biotopu saglabāšanai. Dabas liegumā ierīkota dabas taka un skatu tornis. Lielāko daļu purva veido neskarts augstais purvs, pārejas purvi un slīkšņas. Tajā ir sastopamas 10 Latvijā un Eiropā aizsargājamas putnu sugas. Parkā konstatēta arī ļoti reta augu suga — Eiropas kāpukviesis, kurai te ir viena no divām atradnēm Latvijā. Tajā uzturas sējas zosis un baltpieres zosis rudens migrāciju laikā, kā arī ligzdo dzērves. *[[Natura 2000]]* teritorija un putniem nozīmīgā vieta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Cenas tīrelis, Dabas aizsardzības pārvalde
* Cenas tīrelis, BirdLife International
Lamaisms

**Lamaisms** jeb **Tibetas budisms** ir budisma paveids, daļa no vadžrajānas. Tas 7. gadsimtā ir radies Tibetā. No 16. līdz 18. gadsimta tas izplatījās arī Centrālāzijā, it īpaši starp mongoļu tautām. Tibetā šo budisma paveidu praktizē tibetiešu mūki. Lamaisms radies, apvienojoties budismam ar Tibetā pirms tam tradicionāli pastāvošo bona reliģiju. Augstākā persona šajā reliģijā ir dalailama. Pašreizējais dalailama ir Tenzins Gjaco. Viņš 1989. gadā ieguva Nobela miera prēmiju.

## Ārējās saites
Zaķu akmens

**Zaķu akmens** (arī **Zaķupes akmens**) ir ģeoloģiskais un ģeomorfoloģiskais dabas piemineklis Liepupes pagastā, Limbažu novadā. Akmens atrodas bijušajā Zaķu grants karjerā uz austrumiem no Tūjas ciemata, 150 m uz ziemeļiem no Zaķupes. Akmens ir tumši pelēkā, melnā krāsā, tā augstums ir 2,7 m, garums 6,4 m, platums 5,5 m un tilpums 47 m3. Tas ir amfibolīts ar biotīta gneisa joslām, kā arī vidēji kristālisks ar lielākiem piroksēna kristāliem. Akmens ticis atrasts laika posmā no 1962. līdz 1965. gadam, kad karjerā tika rakta grants. 1978. gadā karjers tika rekultivēts — tajā tika iestādīts mežs. Daļa akmens ir sašķelta gabalos, jo ir bijuši mēģinājumi sadalīt akmeni kapu pieminekļiem. Apkārtne ir labiekārtota. Zaķu akmens ir Valsts aizsargāts dabas piemineklis.

## Atsauces
Haitiešu valoda

**Haitiešu valoda** jeb **haitiešu kreolu valoda** (*Kreyòl ayisyen*) ir uz franču valodas balstīta kreoliskā valoda, kas radusies Karību jūras valstī Haiti. 

Haitiešu valoda ir dzimtā valoda lielākajai daļai Haiti iedzīvotāju, un tā tiek plaši izmantota ikdienas dzīvē, ģimenēs, tirgos un sabiedriskajos medijos. Tiek lēsts, ka haitiešu valodu prot ap 12 miljoniem cilvēku. 

Valodā ir daudz aizguvumi ne tikai no franču valodas, bet arī no portugāļu, spāņu un tainu valodas, kā arī no Rietumāfrikas valodām. Haitiešu valoda ir pasaulē lielākā kreoliskā valoda pēc pratēju skaita.

## Vēsture
Haitiešu valoda izveidojās 17. un 18. gadsimtā, kad franču kolonisti atveda afrikāņu vergus uz Espanjolas salu, kas tagad tā sadalīta starp Haiti un Dominikānas Republiku.

Lai gan haitiešu valoda vēsturiski nav bijusi izglītības valoda, ir notikušas izmaiņas, lai veicinātu tās lietošanu skolās. Ir izstrādāti mācību materiāli un programmas, lai palīdzētu bērniem mācīties viņu dzimtajā valodā.

Haitiešu kreolu valoda tika oficiāli atzīta par vienu no divām Haiti valsts valodām 1987. gadā, kad tika pieņemta jaunā Haiti konstitūcija. Pirms 1987. gada Haiti oficiālā valoda bija tikai franču valoda. Franču valoda tika lietota valdības dokumentos, tiesās, izglītībā un oficiālajā saziņā.

## Valodas struktūra
Haitiešu valodā ir mazāk fonēmu nekā franču valodā, un daudzas skaņas tiek izrunātas vienkāršāk. Piemēram, franču "r" bieži tiek aizstāts ar "w" skaņu.

Gramatika ir vienkāršota salīdzinājumā ar franču valodu. Piemēram, nav dzimtes atšķirību vai locījumu. Vārdi bieži vien tiek veidoti, apvienojot franču saknes ar Āfrikas valodu gramatiskajām struktūrām.

Lielākā daļa vārdu krājuma nāk no franču valodas.

## Ārējās saites
Tongas karaļu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Tonga]]s karaļi** no 1875. gada, kad tika konstitucionāli izveidots karaļa amats. Tonga ir vienīgā suverēnā valsts Okeānijā, kurai ir sava vietējā monarhija.

## Uzskaitījums

## Karaliskais standarts

File:Royal Standard of Tonga.svg|Tongas karaliskais standarts
Vilce (dabas parks)

**Dabas parks "Vilce"** ir īpaši aizsargājama dabas teritorija Jelgavas novadā pie Vilces. Izvietojies Vilces ielejas lejtecē pie tās ietekas Svētē. Aizsargājamā teritorija izveidota 2004. gadā, lai vienoti aizsargātu dabas vērtības, tai skaitā upju ielejas, nogāžu un gravu mežus, smilšakmens atsegumus, retas un aizsargājamas augu sugas, kā arī Vilces pilskalnu.

Dabas parka teritorijā atrodas 8 aizsargājami kultūrvēsturiskie pieminekļi. Natura 2000 teritorija.

## Attēlu galerija

Attēls:Zaķu pļava (Vilce).JPG|Zaķu pļava
Attēls:Rukūze un Svēte.JPG|Rukūzes ieteka Svētē
Attēls:Vilces pilskalns.JPG|Vilces pilskalns


## Atsauces
Rietumeiropas laiks

**Rietumeiropas laiks** (**WET**, UTC±00:00) ir laika josla, ko izmanto Eiropas rietumu un ziemeļrietumu daļā. Šīs valstis un reģioni ziemas mēnešos izmanto Rietumeiropas laiku. 
*Kanāriju Salas, kopš 1946. gada (pārējā Spānija lieto CET, UTC+1)
*Fēru Salas, kopš 1908. gada
* Grenlandes ziemeļaustrumu daļa (Danmarkshavna un apkārtējais reģions)
*Islande, kopš 1968. gada
*Portugāle, kopš 1912. gada ar pārtraukumiem (izņemot Azoras, UTC−1)
*Madeira, kopš 1912. gada ar pārtraukumiem
*Īrija, kopš 1916. gada (oficiāli kā Griničas laiks) ar pārtraukumu starp 1968. un 1971. gadu
*Apvienotā Karaliste un Kroņa īpašumi, kopš 1847. gada Anglija, Skotija, Velsa, Normandijas salas un Menas Sala, kopš 1916. gada Ziemeļīrija (oficiāli kā Griničas laiks), ar pārtraukumiem
*Maroka, kopš 2008. gada

Visas šīs valstis, izņemot Islandi, kā vasaras laiku izmanto Rietumeiropas vasaras laiku (WEST, UTC+1), kurš ir vienu stundu priekšā WET. Apvienotajā Karalistē WEST tiek saukts par Lielbritānijas vasaras laiku, bet Īrijā par Īrijas standarta laiku.

## Vēsturiskais pielietojums
Šīs laika joslas variācija, kura līdz 1911. gadam tika bāzēta pēc Parīzes meridiāna, tika izmantota šādās valstīs:
*Andora: 1901–46
*Beļģija: 1892–1914 un 1919–1940
*Francija: 1911–1940 un 1944–1945
*Gibraltārs: 1880–1957
*Luksemburga: 1918–1940
*Monako: 1911–1945

Līdz Otrajam pasaules karam Francija lietoja WET. Tomēr vācu okupācijas laikā laika josla tika nomainīta uz Vācijas laiku un tā vairs nav mainīta atpakaļ. Divās citās okupētajās teritorijās, Beļģijā un Nīderlandē, notika tas pats. Arī Spānija ar ģenerāļa Fransisko Franko rīkojumu nomainīja laika joslu uz CET, solidarizējoties ar Vāciju.

Apvienotajā Karalistē no 1940. līdz 1945. gadam Lielbritānijas vasaras laiks (BST=CET) tika izmantots ziemās, un no 1941. līdz 1945. gadam un atkal 1947. gadā Lielbritānijas dubultais vasaras laiks (BDST=CEST) tika izmantots vasarās. No 1968. gada 18. februāra līdz 1971. gada 31. oktobrim BST tika izmantots visa gada garumā.

Īrijā no 1940. līdz 1946. gadam visu gadu tika izmantots Īrijas vasaras laiks (IST=CET), neizmantojot "dubulto" vasaras laiku, ko tajā laikā lietoja Apvienotajā Karalistē. No 1968. gada 18. februāra līdz 1971. gada 31. oktobrim visu gadu tika izmantots Īrijas standarta laiks.

Portugāles kontinentālajā daļā no 1966. līdz 1976. gadam un no 1992. līdz 1996. gadam tika izmantots Centrāleiropas laiks. Azoru autonomais reģions no 1992. līdz 1993. gadam izmantoja WET.

## Anomālijas

### Reģioni ārpus UTC meridiāniem, kuri izmanto Rietumeiropas laiku

#### Uz rietumiem no 7°30′ W ("fiziskais" UTC-1)
* Islande
* Mičinesa, Fēru Salas
* Īrijas rietumu daļa
* Portugāles rietumu daļa
* Madeira
* Kanāriju Salas

## Atsauces
Proton-M / Briz-M

***Proton-M/Briz-M*** (*Протон-М/Бриз-М*) ir Krievijas nesējraķetes *[[Proton-M]]* konfigurācija ar augšējo pakāpi (dzinējbloku) *[[Briz-M]]*. To izgatavo uzņēmums *[[Hruņičeva Valsts kosmiskais zinātniski pētnieciskais centrs|GKNPC Hruņičeva]]*. Kosmosā palaiž no Baikonuras kosmodroma Kazahstānā.

Pirmais *Proton-M/Briz-M* starts veikts  Kopš tā laikā raķetei un dzinējblokam četros posmos veikta modernizācija, uzlabojot celtspēju.
Hidroksiljons

**Hidroksiljons** ir negatīvi lādēts divatomu jons, kas satur skābekli un ūdeņradi. Tas veidojas, elektrolītiski disociējot ūdenim vai šķīstošajiem bāziskajiem hidroksīdiem. Hidroksiljoni atrodas cieto bāzisko hidroksīdu un bāzisko sāļu kristālrežģī; tie arī konstatēti izolētā veidā gāzes fāzē.

Ja hidroksiljonu koncentrācija ūdens šķīdumā ir lielāka par 10−7 mol/l, šķīduma reakcija ir sārmaina.

Tīrā ūdenī pašjonizācijas rezultātā vienmēr ir nedaudz hidroksiljonu (10−7 mol/l):
:H3O+ + OH− ⇌ 2H2O

Hidroksiljons var būt ligands kompleksajos savienojumos.

Hidroksiljona lielās polarizējamības un lielā jona rādiusa dēļ kristāliskajiem bāziskajiem hidroksīdiem mēdz būt irdena slāņveida struktūra.

Svarīgākā reakcija, kurā iesaistās hidroksiljoni, ir skābju un bāzu neitralizācijas reakcija:
:NaOH + HCl → NaCl + H2O, 
jeb jonu veidā:
:OH− + H+ → H2O
Pēdējais vienādojums parāda, ka visos gadījumos, kad negatīvi lādētais hidroksiljons sastopas ar pozitīvi lādēto ūdeņraža jonu, rodas samērā vāji disociētais ūdens. Šajā reakcijā hidroksiljons ir nukleofils — molekula vai daļiņa ar elektronu pārpalikumu, kas var iedarboties ar elektrofiliem — daļiņām ar elektronu deficītu. Reakcijas starp nukleofiliem un elektrofiliem notiek pēc donorakceptorā mehānisma un veidojas molekulas ar kovalento saiti.

## Skatīt arī
* Hidroksīdi
* Sārmi
* Hidroksilgrupa

## Atsauces

## Ārējās saites
Dubinska dīķis

**Dubinska dīķis** (arī **Dubinskas dīķis**) ir mākslīgi veidota ūdenstilpe Cēsīs. 
Ūdenstilpei ir caurteces tipa hidroloģiskais režīms, no dīķa iztek Pirtsupīte, kas ietek Gaujas pietekā Siļķupītē. Abos dīķos ir labi saglabājušās hidrotehniskās būves. Dubinska dīķī ir atļauts makšķerēt un zvejot, bet aizliegts peldēties un peldināt dzīvniekus.
 
## Vēsture
Izveidots kā Dubinska muižas () dzirnavu dīķis, dzirnavu enerģija izmantota ādu apstrādāšanai. 1927. gadā muižas ēku vietā Cēsu alus darītavas īpašnieks uzbūvēja savrupmāju, kurā Latvijas PSR laikā ierīkoja mazbērnu novietni. 

## Raksturojums
Dīķis ir veidots no divām daļām, kas ir atdalītas viena no otras ar zemes dambi un betona aizsprostu. Lejas dīķa daļa ir lielākā — tā aizņem 0,3 ha no dīķa 0,4 ha lielās platības. Lejas dīķī arī atrodas ar kokiem apaugusi saliņa, kuras krasts ir nostiprināts ar akmens bruģi. Uz saliņas bieži uzturas ūdensputni. Kādu laiku dīķī uzturējušies gulbji. 

Ziemā dīķi izmanto kā slidotavu un hokeja spēles vietu.

### Galerija

Attēls:Dubinskis pond (1).jpg|Lejas dīķis
Attēls:Dubinskis pond (3).jpg|Lejas dīķis
Attēls:Dubinskis pond (4).jpg|Lejas dīķa saliņa
Attēls:Dubinska dīķis (1).jpg|Dubinska dīķis pavasarī


## Atsauces
Antikitiras mehānisms

**Antikitiras mehānisms** ir sens analogais dators un Saules sistēmas modelis, kuru izmantoja, lai prognozētu astronomiskās pozīcijas un aptumsumus kalendāram un astroloģiskiem mērķiem, kā arī olimpiāžu ciklu noteikšanai.

Tas tika atrasts 340×180×90 mm lielā koka kastē. Antikitiras mehānisms tika atrasts vienā gabalā, tas vēlāk tika sadalīts trijos lielos fragmentos, kas pašlaik sadalīti 82 daļās. Četros fragmentos atrodas zobrati, uz vairākiem citiem — dažādi uzraksti. Lielākā zobrata diametrs sasniedz apmēram 140 mm, tam sākotnēji bija 223 zobi.

Visticamāk, artefakts tika atrasts 1901. gada jūlijā Antikitiras kuģa vrakā pie Grieķijas Antikitiras salas. Tiek uzskatīts, ka to izveidojuši grieķu zinātnieki ap 150.—100. gadu p.m.ē. vai arī ap 205. gadu p.m.ē. Visi zināmie Antikitiras mehānisma fragmenti tiek glabāti Nacionālajā arheoloģijas muzejā Atēnās, tur atrodas arī vairākas mākslinieciskas rekonstrukcijas, kā mehānisms varēja izskatīties.

## Atsauces

## Ārējās saites
Astrahaņas hanu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Astrahaņas hani]]** no 1466. gada līdz 1557. gadam. Šie hani bija Lielās Ordas valdnieku dinastijai piederīgi tatāru hani.

## Uzskaitījums
Tonijs Romingers

**Tonijs Romingers** (*Tony Rominger*, dzimis  Vejlē, Dānijā) ir bijušais Šveices šosejas riteņbraucējs, kas 1992., 1993. un 1994. gadā uzvarēja *[[Vuelta a España]]* sacensību kopvērtējumā, bet 1995. gadā — arī *[[Giro d'Italia]]* kopvērtējumā.

Riteņbraucēja karjeru viņš uzsāka samērā vēlu, motivējot sevi ar sāncensību ar brāli. Romingera spēcīgākās īpašības bija individuālais brauciens, braukšana kalnos un spēku atgūšana.

Romingers bija viens no Migela Induraina sāncenšiem cīņā par uzvaru *[[Tour de France]]* kopvērtējumā. 1993. gadā Romingers finišēja otrais un uzvarēja "kalnu karaļa" klasifikācijā. Romingera trīs uzvaras *Vuelta* tiek uzskatītas par rekordu. 2005. gadā Roberto Erass pārspēja šo rekordu, bet divus mēnešus vēlāk uzrādīja pozitīvas EPO analīzes un tika diskvalificēts. Tomēr vēlāk Erasam tika atjaunota viņam atņemtā uzvara kopvērtējumā.

1994. gadā Romingers divreiz divu dienu laikā pārspēja stundas rekordu trekā. Viņš izmantoja Bordo velodromu, kurā veica 53,832 km un pēc tam 55,291 km, lai arī nebija trekā pieredzējis braucējs. Veicot stundas rekorda labošanas mēģinājumu, viņu trenēja Mikēle Ferrāri, kas brauciena laikā atradās treka malā. Ferrāri vēlāk kļuva pazīstams ar dopinga metožu izmantošanu saviem klientiem.

1996. gada Pasaules čempionātā izcīnījis bronzas medaļu individuālajā braucienā.

Romingers karjeru noslēdza 1997. gadā pēc tam, kad tā gada *Tour de France* laikā bija lauzis atslēgas kaulu. Romigers ir austriešu braucēja Matiasa Brendla aģents.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

Piezīme: IZST — izstājās

## Atsauces

## Ārējās saites
Deģeneratīvā māksla

[300px|thumb|[Jozefs Gebelss aplūko deģeneratīvās mākslas izstādi 1937. gadā]]
**Deģeneratīvā māksla** () ir termins, ko lietoja modernās mākslas kontekstā Trešajā reihā. Deģeneratīvo mākslu saistīja ar nevācu izcelsmi, ar ebrejiem un komunistiem. Mākslinieki, kas radīja deģeneratīvo mākslu, bija pakļauti sankcijām, piemēram, tiem aizliedza apmācīt citus, neļāva izstādīt vai pārdot savu mākslu, kā arī atsevišķos gadījumos aizliedza to radīt.

"Deģeneratīvā māksla" bija nosaukums 1937. gadā Minhenē rīkotai izstādei, kurā modernisma mākslinieku darbi bija sakārti haotiskā veidā uz sienām ar paskaidrojošiem tekstiem. Vēlāk šo izstādi rādīja vēl vairākās Vācijas un Austrijas pilsētās.

Mūziku klasificēja līdzīgā veidā kā glezniecību un arhitektūru. Mūziku, kas nebija tonāla un kurā bija džeza ietekme, sauca par deģeneratīvo mūziku.

Daži mākslinieki, kas radīja deģeneratīvo mākslu, bija:
* Arno Brēkers,
* Emīls Nolde,
* Ērihs Hekels,
* Ernsts Ludvigs Kirhners,
* Ernsts Barlahs,
* Georgs Gross,
* Georgs Heims,
* Kārlis Šmits-Rotlufs, 
* Kurts Tuholskis,
* Maksis Pehšteins,
* Oskars Kokoška.
Starptautiskais meistars

**Starptautiskais meistars** ir nosaukums (tituls), kuru par noteikta kvalifikācijas normatīva izpildi attiecīgi šahistiem vai dambretistiem piešķir starptautiskās šaha un dambretes federācijas.

## FIDE
Starptautiskā Šaha federācija FIDE piešķir nosaukumus:
* **starptautiskais meistars**;
* **sieviešu starptautiskā meistare**.

## ICCF
Starptautiskā Korespondencšaha federācija ICCF piešķir nosaukumu:
* **Korespondencšaha starptautiskais meistars**.

## WFCC
**[[Pasaules šaha kompozīcijas federācija]]** WFCC piešķir nosaukumus:
* **[[FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīcijā]]**;
* **FIDE starptautiskais meistars šaha kompozīciju risināšanā**.

## FMJD
**Starptautiskā dambretes federācija** FMJD piešķir nosaukumu:
* starptautiskais meistars dambretē.

## Atsauces
Mazā nāriņa (nozīmju atdalīšana)

**Mazā nāriņa** () var būt:

* "Mazā nāriņa" — H. K. Andersena pasaka;
* "Mazā nāriņa" — *Walt Disney Pictures* 1989. gada animācijas filma;
* "Mazā nāriņa" — bronzas statuja Dānijas galvaspilsētā Kopenhāgenā.
Rietumeiropas vasaras laiks

**Rietumeiropas vasaras laiks** (**WEST**) ir vasaras laiks, kas ir vienu stundu priekšā Universālajam koordinētajam laikam. To izmanto:
*Kanāriju Salas
*Portugāle (ieskaitot Madeiru, bet ne Azoras)
*Īrija
*Apvienotā Karaliste
*Apvienotās Karalistes Kroņa īpašumi
*Fēru Salas
*Maroka

Vairākās valstīs tas zināms ar citu nosaukumu:
* **[[Lielbritānijas vasaras laiks]]** (**BST**) Apvienotajā Karalistē.
* **Īrijas standarta laiks** (**IST**) ( (ACÉ)) Īrijā. Dažkārt kļūdaini saukts arī par "Īrijas vasaras laiku" ().

## Atsauces
Mazā nāriņa (1989. gada filma)

**"Mazā nāriņa"** () ir 1989. gada amerikāņu kompānijas *[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Feature Animation]]* uzņemta animācijas filma. Filmas sižets veidots pēc Hansa Kristiana Andersena pasakas "Mazā nāriņa". Filmas režisori un scenārija autori ir Rons Klementss un Džons Maskers. Filmas pirmizrāde norisinājās . Šī ir Volta Disneja animācija studijas 28. pilnmetrāžas animācijas filma.

Filmas sižets ir par nāriņu Arielu, kas ar saviem draugiem Flaunderu un krabi Sebastianu dodas sava mūža lielākajā piedzīvojumā. Tajā pašā laikā jūras ragana Urzula vēlas iegūt Arielas tēva karaļvalsti.

## Ārējās saites
2017. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā

**2017. gada [[Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā]]** notika Bergenā, Norvēģijā, no 17. līdz 24. septembrim. Tas bija 90. Pasaules čempionāts un otrā reize, kad tas noticis Norvēģijā. Pirmoreiz tas notika Oslo 1993. gadā.

Čempionāts sastāvēja no 12 sacensībām: grupas un individuālā brauciena vīriešiem, sievietēm, vīriešiem līdz 23 gadu vecumam, jauniešiem un jaunietēm, kā arī komandu brauciena vīriešu un sieviešu profesionālajām komandām.

## Kandidāti
2014. gada 25. septembrī 2014. gada Pasaules čempionāta laikā Ponferradā pēc divu dienu sanāksmes tika paziņots, ka Bergena ir izvēlēta par rīkošanas vietu 2017. gada čempionātam. Citi kandidāti bija Insbruka (Austrija), Melburna (Austrālija) un Bogota (Kolumbija).

Bergena savu pieteikumu iesniedza pirms 2014. gada 1. janvāra. Līdz tam brīdim plānošanā bija ieguldīti 18 mēneši darba. Kopējais pasākuma budžets tiek lēsts ap 156 miljonu Norvēģijas kronu apjomā. No tiem 58 miljoni ir paredzēti kā maksājums UCI par tiesībām organizēt sacensības. Norvēģija neveiksmīgi kandidēja uz 2016. gada Pasaules čempionāta rīkošanu.

## Sacensību grafiks
Visi laiki norādīti pēc vietējā, Centrāleiropas laika (UTC+1).

## Sacensību kopsavilkums

### Elites grupu sacensības

### U-23 sacensības

### Junioru sacensības

## Medaļu tabula

Komandas braucieni ir iekļauti pie valsts, kurā komanda ir reģistrēta UCI.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Karolīna Heršela

**Karolīna Lukrēcija Heršela** (; dzimusi , mirusi ) bija vācu astronome. Astronoma Viljama Heršela māsa. Viņi abi strādāja kopā. Atklājusi vairākas komētas, tai skaitā viņas vārdā nosaukto *[[35P/Herschel–Rigollet]]*. Heršela ir pirmā sieviete, kas saņēmusi samaksu par darbu astronomijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pērļupe

**Pērļupe** var būt:
* Pērļupe — Svētupes pieteka Limbažu novadā 
* Pērļupe — Stādiņupītes pieteka Smiltenes novadā
* Pērļupe — Amatas pieteka Cēsu novadā

## Skatīt arī
* Pērļupīte
Pašnāvnieku vienība

**"Pašnāvnieku vienība"** () ir 2016. gada ASV asa sižeta filma, kuras režisors un scenārija autors ir Deivids Eijers. Filmas sižets balstīts uz *[[DC Comics]]* ļaundaru tāda paša nosaukuma komandu. *[[DC Extended Universe]]* trešā daļa.

Filma ir par valdības noalgoto ļaundaru komandu, kam jāveic dažādas bīstamas slepenas operācijas. Tajā galvenās lomas attēlo Vills Smits, Džēreds Leto, Margo Robija, Jūels Kinnamans, Vaiola Deivisa, Džajs Kortnijs, Džejs Ernandess, Adevale Akinnuoie-Agbadžs, Aiks Barinholcs, Skots Īstvuds un Kara Delevinja.

"Pašnāvnieku vienība" pirmizrāde notika . Tā kļuva par 2016. gada desmito ienesīgāko filmu. Filma saņēma negatīvu kritiķu vērtējumu, kas kritizēja sižetu, režisora darbu un tēlus, taču atzinīgi tika novērtēts Leto un Robijas tēlojums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lienes iela (Rīga)

**Lienes iela** ir Rīgas iela Latgales priekšpilsētas Avotu apkaimē. Lienes iela sākas pie Krāsotāju ielas krustojuma un beidzas krustojumā ar Vagonu ielu. Ielas kopējais garums ir 712 metri, tās sākums un beigas klātas ar bruģi, bet vidusdaļā (no Avotu ielas līdz Valmieras ielai) ar asfaltbetona segumu.

## Vēsture
Pirmo reizi Lienes iela Rīgas kartē atrodama 1876. gadā ar nosaukumu **Helēnas iela** (*Helenen Strasse*) un 1877. gada adrešu grāmatā (*Еленинская улица*). 1923. gadā tā ieguva tagadējo nosaukumu Lienes iela. 1935. gadā Lienes ielai tika pievienota Vagonu ielas daļa, lai gan dažos avotos teikts gluži otrādi.

## Ielu savienojumi
Lienes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Krāsotāju iela ("T" veida krustojums)
* Jāņa Asara iela
* Avotu iela
* Augusta Deglava iela
* Mūrnieku iela ("T" veida krustojums)
* Pļavas iela ("T" veida krustojums)
* Valmieras iela
* Narvas iela
* Vagonu iela ("T" veida krustojums)

## Atsauces
Lienes iela

**Lienes iela** var būt:.
* Lienes iela — iela Cēsīs.
* Lienes iela — iela Jūrmalā.
* Lienes iela — iela Madonā.
* Lienes iela — iela Rīgā.
Dievkalpojums

**Dievkalpojums** — ceremoniju un kulta darbību (lūgšanu, sprediķu, slavinājumu, ziedojumu, sakramentu u.c.) kopums, ko ticīgie veltī dieva pielūgšanai. Dievkalpojums ir garīdznieka vadīta un demonstratīva ticīgo reliģiozitātes izpausme. Dievkalpojumi notiek galvenokārt tempļos, dievnamos, baznīcās un citās tam paredzētās vai īpaši izveidotās vietās, kas ne vienmēr ir iekštelpās. Garīdznieks dievkalpojuma laikā izmanto svētos rakstus un Bībeli.

## Skatīt arī
* Liturģija

## Atsauces
Niedres

**Niedres** (*Phragmites*) ir segsēkļu grupas graudzāļu dzimtas ģints. Tās ir spēcīgi daudzgadīgi augi, kam ziedkopas ir lielas, izplestas skaras. Ziedkopās daudz mazu vārpiņu, katrā no tām ir 3—7 no sāniem saspiesti ziedi, kas ir drusku atbīdīti viens no otra. Vārpiņas apakšējais zieds ir vīrišķais, tam, atšķirībā no sievišķajiem, nav matiņu uz ass. Pārējie ziedi vārpiņā ir divdzimumu, ar baltiem matiņiem pārklātu asi. Vārpiņas plēksnes viena garāka par otru, bet abas ir īsākas par zieda plēksnēm, kas arī ir nevienādas. Putekšņlapas ziedā ir 3, drīksnas plūksnainas, tumši sarkanas.

Auglis niedrēm ir eliptiski iegarens graudenis.

Latvijā sastopama viena, ļoti izplatīta, suga — parastā niedre.

## Atsauces
Parīzes "Racing"

**Parīzes "Racing"** jeb ***Racing Club de France football Colombes 92*** ir 1882. gadā dibināts Francijas futbola klubs. Šobrīd spēlē *Division d'Honneur*, kas ir Francijas futbola līgu sistēmas 6. līmenis. Kluba ziedu laiki bija 20. gadsimta 30. un 40. gadi, kad tas 1936. gadā kļuva par Francijas čempionu, bet piecas reizes (1936, 1939, 1940, 1945, 1949) ieguva Francijas kausu.

1938. gada sezonu kluba rindās aizvadīja Latvijas izlases uzbrucējs Iļja Vestermans.

## Ārējās saites
Voldemārs Žins

**Voldemārs Žins** (dzimis 1905. gada 25.februārī Liepājā, miršanas dati nav zināmi) bija Latvijas futbolists, uzbrucējs. Pirmais spēlētājs, kurš Latvijas izlases rindās guva trīs vārtus vienā spēlē ( pret Lietuvu, 6–3). Kopā izlases rindās aizvadīja 10 spēles, kurās guva 5 vārtus. Spēlējis Liepājas klubos LNJS (1921-1924), Liepājas "Olimpija" (1925-1936) un Liepājas "Tosmare" (1941). Pieckārtējs Latvijas čempions un trīskārtējs Rīgas kausa ieguvējs.

## Atsauces
Hidroksilradikālis

**Hidroksilradikālis** (parasti tiek apzīmēts ar •OH)  ir hidroksiljona (OH−) neitrālā forma, kam ir par vienu elektronu mazāk, nekā hidroksiljonam. Kā vairums brīvo radikāļu, tā ir ļoti reaģētspējīga daļiņa ar īsu dzīves laiku. Hidroksilradikāļi veidojas, sadaloties hidroperoksīdiem (R−O−OH). Tie var veidoties atmosfēras augšējos slāņos, reaģējot ierosinātam atomārajam skābeklim ar ūdeni. Rodas arī no ūdeņraža peroksīda, tam disociējot ultravioletā starojuma iedarbībā.

thumb|200px|left|Hidroksiljona un hidroksilradikāļa struktūrformulu salīdzinājums. Redzams, ka hidroksilradikālim ir viens nesapārots elektrons
Organiskajā sintēzē hidroksilradikāļus ērti iegūt, fotolizējot piritionu.

Hidroksilradikāļi ir vieni no aģentiem, ar ko neitrofilie leikocīti mēģina iznīcināt mikroorganismus.

Hidroksilradikāļi sastopami starpzvaigžņu telpā, kur lielā retinājuma dēļ var saglabāties ļoti ilgi. Tie tika konstatēti pēc raksturīgās 18 cm absorbcijas līnijas jau 1963. gadā, pētot kosmiskā radiostarojuma avota Kasiopejas A spektru.

## Skatīt arī
* Hidroksiljons
* Hidroksilgrupa

## Atsauces
Strasbūras "Racing"

**Strasbūras "Racing"** jeb ***Racing Club de Strasbourg Alsace*** ir 1906. gadā dibināts Francijas futbola klubs. Šobrīd spēlē Francijas futbola 1. līgā. Viens no sešiem Francijas klubiem, kas ir kaut reizi ieguvuši katru no trim svarīgākajiem valsts futbola tituliem. "Racing" ir 1979. gada Francijas čempioni, trīskārtēji kausa ieguvēji (1951, 1966, 2001) un trīskārtēji līgas kausa ieguvēji (1997, 2005, 2019).

No 1946. līdz 1955. gadam ar pārtraukumu klubā spēlēja un vēlāk arī trenēja Latvijas izlases uzbrucējs Aleksandrs Vanags. No 1948. līdz 1950. gadam arī vārtsargs Jānis Bebris.

## Sastāvs
*Sastāvs atjaunots .*

## Sasniegumi
* **[[Francijas futbola 1. līga|Francijas čempionāts (''Ligue 1'')]]**
** Čempioni (1): 1978–79
** Vicečempioni (1): 1934–35
* **[[Francijas kauss futbolā|Francijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (3): 1950–51, 1965–66, 2000–01
** Finālisti (3): 1936–37, 1946–47, 1994–95
* **Francijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (3): 1996–97, 2004–05, 2018–19
* **Francijas superkauss**
** Finālisti (1): 2001
* **Šarla Drago kauss**
** Finālisti (1): 1961
* **Francijas līgas kauss** (1963–1965)
** Kausa ieguvēji (1): 1963–64
* **[[Francijas futbola 2. līga|Francijas 2. līga]]**
** Čempioni (3): 1976–77, 1987–88, 2016–17
* **[[UEFA Intertoto kauss]]**
** Uzvarētāji (1): 1995

## Ārējās saites

*
Palau prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Palau]] prezidenti** kopš 1981. gada, kad tā ieguva neatkarību no ASV. 

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Palau.svg|30px]] Palau Republika ([[1981]] — mūsdienas)
Asinsdesa

250px|thumb|right|Krāsnī ceptas asinsdesas

**Asinsdesa** ir desu veids, kam galvenā sastāvdaļa ir asinis (parasti cūkas). Ja asinsdesai papildus pievienoti vēl milti, putraimi vai kāda cita graudu izcelsmes izejviela, tad šādu desu sauc par **putraimdesu**. Asinsdesas izejvielas ir sasmalcināta gaļa (parasti muguras speķis, svaiga gaļa, krūtiņa utt), atdzesēti vai atlaidināti I un II kategorijas subprodukti, pārtikas asinis un asins formelementi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Asinsdesas cepšanas padomi . Rīgas miesnieks. Skatīts: 2016. gada 15. janvārī.
Zimbabves-Rodēzijas prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Zimbabve-Rodēzija|Zimbabves-Rodēzijas]] prezidenti** no 1979. gada 1. jūnijam līdz 12. decembrim. 

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Zimbabwe Rhodesia (1979).svg|30px]] [[Zimbabve-Rodēzija|Zimbabves-Rodēzijas Republika]] ([[1979]]) [[Attēls:Coat of arms of Rhodesia.svg|30px]]

## Prezidenta standarts

File:Flag of the President of Rhodesia (1970–1979).svg|Zimbabves-Rodēzijas prezidenta standarts
Kustes novadkanāls

**Kustes novadkanāls** (arī **Kustes grāvis**, **Kustes kanāls**) ir Ventas labā krasta pieteka Ventspilī.

Tek Ventspils teritorijā ziemeļrietumu virzienā starp Ivana Mičurina ielu un Krievlaukiem. Ietek Ventā augšpus Apvedtilta.

## Atsauces
Zimbabves prezidentu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Zimbabve]]s prezidenti** kopš 1980. gada. 

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Zimbabwe.svg|30px]] [[Zimbabves Republika]] ([[1980]] — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Zimbabwe.svg|30px]]

## Prezidenta standarts

File:Flag of the President of Zimbabwe.svg|Zimbabves prezidenta standarts
Vidumgrāvis

**Vidumgrāvis** (arī **Viduma grāvis**, **Vidumupīte**) ir Ventas kreisā krasta pieteka Ventspils centrā.

Tek gar uz ziemeļiem gar Kuldīgas ielu, pie Reņķa dārza pagriežoties uz austrumiem. Vēlāk tek gar Sporta ielu un Olimpisko centru Ventspils. Sagriežoties uz ziemeļaustrumiem tek rietumos no tirdzniecības centra "Tobago", ietekot Ventā pie Sarkanmuižas pļavas. 

## Atsauces
Baiļu kalna strauts

**Baiļu kalna strauts** ir Gaujas kreisā krasta pieteka Valmieras novada administratīvā centra Valmieras pilsētas teritorijā. Ietek Gaujā pie Valmieras un Kauguru pagasta robežas.

## Atsauces
Jirgens Hābermāss

**Jirgens Hābermāss** (, ; dzimis , miris ) bija vācu sociologs un filozofs, viens no ietekmīgākajiem publiskās telpas teorētiķiem. Viņš pētīja publiskās telpu un veica analīzi par laika posmu no 18. gadsimta buržuāziskās sabiedrības līdz 20. gadsimta masu sabiedrībai.

Hābermāss kļuva pazīstams 1950. gados, kad kritizēja Martina Heidegera filozofiju. 1956. gadā Hābermāss Sociālo pētījumu institūtā (*Institut für Sozialforschung*) uzsāka kritikas teorijas studijas pie Maksa Horkhaimera (*Max Horkheimer*) un Teodora Adorno. Pēc tam viņš kļuva par filozofijas profesoru Heidelbergas Universtitātē. No 1971. līdz 1983. gadam viņš strādāja Maksa Planka institūtā. Pēc tam viņš kļuva par Sociālo pētījumu institūta direktoru.

## Ārējās saites
Jānis Zariņš (tēlnieks)

**Jānis Zariņš** (dzimis  Rūjienā, miris ) bija latviešu tēlnieks.

## Dzīvesgājums
1928. gadā beidzis Rūjienas draudzes skolu. 1934. gada apmeklējis J. L. Reguta koktēlniecības kursus Rīgā. 1942. gadā pabeidzis Latvijas Mākslas akadēmiju.

Apglabāts Siguldas kapos.

## Darbi
[right|thumb|180px|[1905. gada revolūcija Latvijā|1905. gada revolūcijas piemineklis Ulbrokā]] 
* 11 komunāru piemineklis Valmierā (1949)
* Jāņa Fabriciusa piemineklis Ventspilī (1954)
* Piemineklis 1905. gada revolūcijas aktīvistiem un nogalinātajiem Ulbrokas un tās apkārtnes iedzīvotājiem (uzstādīts 1962. gadā, autori ir tēlnieks Jānis Zariņš un arhitekts Jānis Līcītis)
* Salaspils memoriāls (1967)

## Literatūra
Rīga: enciklopēdija. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija, 1988.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  Pamata nodaļas -> Jaunumi. Tēlniekam Jānim Zariņam 100
Latvijas futbola izlases hat-trick uzskaitījums

## Spēles, kurās Latvijas izlases spēlētājs guvis trīs vai vairāk vārtus
thumb|right|Ēriks Pētersons

## Spēles, kurās pretinieku spēlētājs guvis trīs vai vairāk vārtus