open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mīkla (pārtika)

thumbnail|200px|Mīkla
**Mīkla** ir pārtikas starpprodukts, masa, kuras sastāvā ir milti, šķidrums un dažādi citi produkti un kuru izmanto mīklas izstrādājumu — maizes, konditorejas izstrādājumu vai makaronu — gatavošanā. Mīklas sastāvā parasti ir milti, ūdens vai piens, olas, cukurs, sāls. Citas sastāvdaļas pievieno pēc tā, kādam mērķim tā ir paredzēta. Pēc vēlamā galaprodukta arī mēdz mīklas dalīt, tas ir, pankūku mīklās, biskvīta mīklās, picas mīklās, rauga mīklās, smilšu mīklās un tā tālāk.

## Ārējās saites
Pavels Sivakovs

**Pavels Sivakovs** (; dzimis ) ir Francijas šosejas riteņbraucējs, pārstāv UCI WorldTeam komandu **'. Sivakovs ir arī [[Krievija]]s pilsonis un līdz 2022. gada 2. martam pārstāvēja to.

== Personīgā dzīve ==
Sivakovs ir divu bijušo krievu riteņbraucēju dēls. Viņa tēvs [[Aleksejs Sivakovs]] 10 gadus pārstāvēja profesionālas komandas, bet māte [[Aleksandra Koļaseva]] izcīnīja divas zelta medaļas un bronzu komandu braucienā Pasaules čempionātos. Viņš piedzima Itālijā, bet izauga [[Sueša|Suešā]], [[Augšgaronna|Augšgaronnā]], [[Francija|Francijā]].

Pēc [[Krievijas 2022. gada iebrukums Ukrainā|Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā]] Sivakovs to nosodīja ar ierakstu mikroblogošanas vietnē ''[[Twitter]]''. Martā viņš, saņemot UCI atļauju, nomainīja sportā pārstāvēto valsti uz Franciju.

== Karjera ==
2017. gada augustā tika paziņots, ka Sivakovs kļūs par profesionāli **' komandā, pievienojoties tai 2018. gada sākumā. 2018. gada augustā viņš tika iekļauts komandas sastāvā startam 2018. gada ''Vuelta a España''. 2019. gada maijā viņu iekļāva startam arī 2019. gada ''Giro d'Italia''. Sivakovs finišēja kopvērtējuma 9. vietā.

Sivakovs uzvarēja 2019. gada ''Tour de Pologne'' daudzdienu sacensību kopvērtējumā, gūstot pirmo Pasaules tūres sacensību uzvaru.

Pārstāvēja Krieviju 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, grupas braucienā izcīnot 32. vietu.

## Sasniegumi Lielajās tūrēs

## Atsauces

## Ārējās saites
Kokogles

thumbnail|235px|Kokogles
**Kokogles** ir koksnes pārogļošanās gala produkts, kas rodas, karsējot koksni bez gaisa piekļuves, pirolīzes procesā. Ogļu struktūru nosaka pirolīzes procesā izmantotā temperatūra (parasti no 450 līdz 550 °C). Kokogles bieži tiek izmantotas grilēšanā, tāpēc tās dažreiz tiek sauktas arī par **griloglēm**.

Lielāko daļu no kokoglēm veido ogleklis (no 80% līdz 92%), vēl nozīmīga daļa ir slāpeklis (4,0%–4,8%) un skābeklis (5%–15%). Kokogļu blīvums ir atkarīgs no izmantotās koksnes, piemēram, egļu kokogļu blīvums ir 260 kg/m³, bet bērzu kokoglēm blīvums ir 380 kg/m³. Tā kā kokogles ir porainas (porainums 75%–80%), tad patiesais kokogļu blīvums ir 1430 kg/m³. Kokogļu īpatnējais sadegšanas siltums ir no 319,5 līdz 349,0 MJK/kg.

## Atsauces

## Ārējās saites
Martins Montoja

**Martins Montoja** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Montoja pārstāv Grieķijas Superlīgas komandu ''Aris Thessaloniki''.

Savu karjeru Montoja sāka La Liga komandā *[[FC Barcelona]]* un tās rezerves komandā. Montoja tika izīrēts Milānas "Internazionale" un *[[Real Betis]]*. *Barcelona* komandas sastāvā Montoja trīs reizes kļuva par līgas čempionu, divas reizes ieguva Copa del Rey un 2015. gadā izcīnīja UEFA Čempionu līgas titulu. 2015. gadā Montoja pievienojās Valencia CF. 2018. gada augustā Montoja noslēdza līgumu ar ''Brighton & Hove Albion''.

## Sasniegumi
**Barcelona**

* Spānijas La Liga: 2010—11, 2012—13, 2014—15
* Copa del Rey: 2011—12, 2013—14
* Spānijas Superkauss: 2013
* UEFA Čempionu līga: 2014—15

## Atsauces

## Ārējās saites
Nemirstīgie (filma)

**"Nemirstīgie"** () ir 2011. gada ASV asa sižeta fantāzija, kuras pamatā ir grieķu mīti par Tēseju un Mīnotauru. Filmas režisors ir Tarsems Sings. Galvenās lomas filmā atveido Henrijs Kevils, Stīvens Dorfs, Lūks Evanss, Izabella Lūkasa, Kellans Lucs un Frida Pinto. Filmas pirmizrāde notika .

Nesaudzīgais Heraklionas karalis Hiperīons Grieķijā cenšas atrast ieroci, ar kuru iespējams iznīcināt visu cilvēci. Lai Hiperīonu apturētu, Zevs par liktenīgās cīņas vadītāju izvēlas mirstīgo cilvēku Tēseju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grāfs Monte Kristo (2002. gada filma)

**"Grāfs Monte Kristo"** () ir 2002. gada piedzīvojumu drāmas filma, kuas balstīta uz Aleksandra Dimā tāda paša nosaukuma grāmatu. Filmas režisors ir Kevins Reinoldss. Galvenās lomas filmā atveido Džims Kevizels, Gajs Pīrss, Ričards Heriss, Džeimss Freins un Luiss Guzmans. Filmas pirmizrāde notika .

Jauns vīrietis Edmunds, kurš greizsirdīgā "drauga" Fernanda rīcības rezultātā tiek ieslodzīts cietumā, no ieslodzījuma vietas izbēg un izmanto paslēptus dārgumus, lai Fernandam atriebtos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tarons Edžertons

**Tarons Deivids Edžertons** (; dzimis  Bērkenhedā, Anglijā) ir velsiešu aktieris un dziedātājs. Aktiera vārds Tarons ir versija par velsiešu vārdu Taran, kas nozīmē "pērkoņdārdis", taču reģistrējot viņa vārdu, māte kļūdījās. Tarona māte Kristīna Pounda ir angliete, bet tēvs Deivids Edžertons ir velsietis.

Kad aktierim apritēja 2 gadi, viņa vecāki izšķīrās, tādēļ abi ar māti no Liverpūles pārcēlās uz mazo Angelsī salu. 12 gadu vecumā aktieris pārcēlās uz Aberistvitu Velsā, kur uzsāka skolas gaitas.

Skolas gados Edžertons piedalījās dažādās skolas lugās, taču pirmā lielā izrāde bija Šekspīra "Sapnis vasaras naktī". 19 gadu vecumā aktieris iestājās Karaliskajā dramatisko mākslu akadēmijā RADA, to absolvējot ar bakalaura grādu aktiermākslā 2012. gadā.

Tarona pirmā pieredze kā kino aktierim bija 2 epizodēs ITV seriālā *Lewis* 2011. gadā, vēlāk arī piedaloties *Sky1* seriālā *[[The Smoke]]*. 2014. gadā aktieris debitēja lielajā kino kā Egsijs filmā "", tā iegūstot gan pasaules slavu, gan līgumu ar 20th Century Fox.

Edžertons ir filmējies arī filmās kā "Dziedi!" (2016), "Slēpes pa gaisu" (*Eddie the Eagle*, 2016), "Miljardieru klubs" (2018), "Rocketman" (2019), u.c.

Filmas " filmēšanas laikā Tarons iepazinās ar dziedātāju seru Eltonu Džonu, kas beidzās ar abu zvaigžņu veiksmīgu sadarbību: aktieris atveidoja leģendu 2019. gada filmā "Rocketman", par to iegūstot plašu kritiķu atzinību.

2015. un 2016. gadā Tarons tika ierindots kā viens no GQ 50 vislabāk ģērbtajiem britu vīriešiem, taču 2019. gadā tika apbalvots kā GQ gada aktieris.

## Filmogrāfija.

### Filmas un televīzijas pārraides

## Nominācijas un apbalvojumi
Livonijas klints

**Livonijas klints** () ir klints jūrā pie Karaļa Džordža salas austrumos esošā Melvila raga Antarktikā. 

## Vēsture
Livonijas klints  nosaukta par piemiņu angļu buriniekam *Livonia*, kas pētīja salas roņu medību vietas 1821.–1822. gadā.

## Atsauces
Pudeļķirbis

**Pudeļķirbis** (*Lagenaria siceraria*), arī **trauku ķirbis**, **lagenārija** un **kalebass**, ir ķirbju dzimtas viengadīga vīteņaugu suga. Tās dabiskais izplatības areāls ir Dienvidaustrumāzijā, bet to kultivē un audzē siltumnīcās arī citur pasaulē. Pudeļķirbju augļi ir bumbierveida un atgādina pudeles, no kā arī radies nosaukums. Tiklīdz augļi sāk veidoties, tie pēc garšas un izskata atgādina gurķus, bet vēlāk to miza kļūst cietāka. Tie ir ne tikai pārtikas, bet arī ārstniecības augi.

## Audzēšana
Pudeļķirbis ir siltumu, mitrumu un gaismu mīlošs augs, kas labi aug neitrālā augsnē, tas ir, ne skābā, ne sārmainā. Vēsāka klimata apstākļos pudeļķirbjus audzē siltumnīcās.

## Ārstnieciskās īpašības
Svaigu pudeļķirbju augļu sastāvā ir daudz dažādu vitamīnu, tostarp C, B<sub>1</sub>, B<sub>2</sub>, B<sub>6</sub>, E. Augļos ir arī dabiskais cukurs un minerālvielas — kālijs, fosfors, nātrijs, kalcijs, magnijs, dzelzs un citi. Pudeļķirbju šķidrums veicina kaitīgo vielu izvadīšanu no organisma. Pudeļķirbju lietošanu iesaka kuņģa čūlas, gastrītu un hemorozes gadījumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ksenofobija

**Ksenofobija** (, *xénos* — ‘svešais’, ‘ārzemju’) ir fobija pret visu, kas ir svešs, nepazīstams. Tās parasti ir iracionālas bailes un naids pret svešiniekiem. Ksenofobija parasti izpaužas pret kādu personu grupu, piemēram, citu reliģiju pārstāvjiem, rasēm, ciltīm, etniskajām grupām, ārzemniekiem. Mūsdienu socioloģijā un sociālajā psiholoģijā šīs parādības tiek aprakstītas skaidrākos analītiskajos terminos (starpgrupu konflikts, etnocentrisms, etniskie stereotipi un aizspriedumi, sociālā neiecietība un tamlīdzīgi), taču tiem ir visiem vairākas kopīgas īpašības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltās—Baltijas jūras kanāls

**Baltās—Baltijas jūras kanāls** () ir 227 km garš kuģošanas kanāls, kas savieno Baltās jūras Oņegas līci ar Oņegas ezeru, kas, savukārt pa Sviru ir savienots ar Ladogas ezeru un tālāk pa Ņevu ar Baltijas jūru. Līdz 1961. gadam tā nosaukums bija **[[Josifs Staļins|Staļina]] Baltās—Baltijas jūras kanāls** (*Беломорско-Балтийский канал имени Сталина*).

Kanālu sāka rakt 1931. gadā, un tā celtniecībā iesaistīja 126 tūkstošus Belbaltlagā ieslodzīto, no kurem pēc dažādiem datiem būvdarbos aizgāja bojā no 12 līdz 25 tūkstošiem cilvēku. Šī ir pirmā lielbūve, kas celta ar gulaga piespiedu darba nometnē ieslodzīto darbaspēku.

## Galerija

White Sea Canal map.png|Kanāla karte
Belomorkanal2.jpg|Ieslodzītie būvdarbos
Canal Mer Blanche.jpg|Būvdarbi, 1932. gads
Памятный знак в Повенце.JPG|Piemineklis būvdarbos bojā gājušajiem ieslodzītajiem, Poveņecas ciems, Krievija


## Atsauces

## Ārējās saites
Pēteris Lejiņš

**Pēteris Lejiņš** (dzimis , miris ) bija latviešu jurists un sabiedrisks darbinieks, Latvijas Universitātes docents un Mērilendas Universitātes profesors, pirmais Amerikas latviešu apvienības (ALA) un arī pirmais Pasaules brīvo latviešu apvienības (PBLA) valdes priekšsēdētājs. Apbalvots ar Latvijas Triju Zvaigžņu ordeni.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1909. gadā Maskavā Pētera Lejiņa un viņa sievas Olgas, dzimušas Makarovas, ģimenē. Viņa tēvs pēc studijām Maskavas Universitātē strādāja zinātnisku darbu. juku laikā pēc Krievijas revolūcijas viņš kopā ar vecākiem pārcēlās uz dzīvi Latvijā.

Pēteris Lejiņš mācījās Rīgas pilsētas krievu ģimnāzijā. 1926. gadā viņš iestājās Latvijas Universitātē, 1930. gadā pabeidza Filoloģijas un filozofijas, bet 1933. gadā Tiesību fakultāti, vienu gadu viņš papildinājās Parīzē.
Skolas gados un studiju laikā Lejiņš bija arī aktīvs sportists un sporta organizators, 1933. gadā viņš izcīnīja Latvijas čempiona titulu daiļslidošanā.

1934. gadā Lejiņš ieguva Rokfellera stipendiju un līdz 1936. gadam studēja Čikāgas Universitātē un 1937. gadā ieguva doktora grādu socioloģijā.

Pēc atgriešanās Latvijā Pēteris Lejiņš strādāja par Latvijas Universitātes Krimināltiesību katedras docentu. Šo darbu pārtrauca padomju okupācija un Pēteris Lejiņš ar sievu Noru, kura bija ASV pilsone, caur Zviedriju izceļoja uz Amerikas Savienotājām Valstīm. Tur viņš strādāja par socioloģijas profesoru Mērilendas Universitātē, vēlāk bijis šīs universitātes Kriminoloģijas institūta direktors. Blakus saviem pienākumiem universitātē bijis ASV delegācijas loceklis Apvienoto Nāciju noziedzības apkarošanas kongresos: Hāgā — 1950., Ženēvā — 1955., Londonā — 1960., Stokholmā — 1965., Kioto — 1970. un Ženēvā — 1975. gadā.

Aktīvi piedalījās Amerikas latviešu sabiedriskajā dzīvē. Viņš bija viens no Amerikas latviešu apvienības (ALA) un Pasaules brīvo latviešu apvienības (PBLA) dibinātājiem, pirmais šo abu organizāciju priekšsēdētājs.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordenis, 4. šķira (1995)
* Latvijas Zinātņu akadēmijas Goda loceklis (1990).

## Atsauces

## Ārējās saites
* P. Lejiņa plašāk zināmo darbu saraksts. 
*
Viesuļvētra (filma)

**"Viesuļvētra"** () ir 1996. gada ASV katastrofu filma, kuras režisors ir Jans de Bonts. Galvenās lomas filmā atveido Helēna Hanta, Bills Pekstons, Kerijs Elvess un Džemija Gerca. Filmas pirmizrāde notika .

Filma nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijās "Labākā skaņa" un "Labākie vizuālie efekti".

Bills un Džo Hārdingi ir precējušies negaisu izsekotāji, kuri domā par šķiršanos. Drīz vien abiem jāapvienojas, lai izpētītu virpuļviesuļu uzliesmojumu Oklahomas štatā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kad viņa mani atrada

**"Kad viņa mani atrada"** () ir 2007. gada ASV drāmas filma, kuras pamatā ir Elinoras Lipmanas tāda paša nosaukuma romāns. Filmas režisore, kā arī viena no producentiem, scenārija autoriem un galveno lomu atveidotājiem ir Helēna Hanta. Citas lomas filmā atveido Kolins Fērts, Metjū Broderiks un Beta Midlere. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Eiprila Epnere ir 39 gadus veca pamatskolas skolotāja, kuras dzīvē sākas dažādu nekontrolējamu notikumu virkne. Eiprilas vīrs Bens pēkšņi viņu pamet, nākamajā dienā nomirst Eiprilas pamāte, bet drīz vien pēc tam ar Eiprilu sazinās viņas bioloģiskā māte Bernisa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Atmaksāt ar labu

**"Atmaksāt ar labu"** () ir 2000. gada ASV romantiskā drāmas filma, kas balstīta uz Ketrīnas Raienas Haidas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir Mimija Ledera. Galvenās lomas filmā atveido Helēna Hanta, Kevins Speisijs, Heilijs Džoels Osments, Džejs Mors, Džons Bon Džovi, Džims Kevizels un Endžija Dikinsone. Filmas pirmizrāde notika .

Trevors uzsāk mācības 7. klasē. Viņa sociālo zinību skolotājs Jūdžīns Simonets uzdod klasei izdomāt plānu, kā pārveidot pasauli par labāku vietu. Trevors izdomā plānu "Atmaksāt ar labu" - šī plāna pamatā ir doma, ka cilvēks, kurš saņēmis palīdzību, cenšas atdarīt ar labu trim citiem cilvēkiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trusis. 7 lidojumi

**"Trusis. 7 lidojumi"** ir 2003. gadā izdota Latvijas īsfilma, kuras pamatā ir Gija de Mopasāna novele "Trusis". Filmas režisors un scenārija autors ir Mārtiņš Avots. Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī "Rīga".

## Sižets
Kādas lauku mājas saimnieks konstatē, ka tam nozagts trusis. Kā jau nelielā ciematā, visi ļoti labi pazīst viens otru, līdz ar to filmas turpinājumā atklājas, kā atrast zagli, izmantojot šo pazīšanos.

## Atsauces
Ko vēlas sievietes

**"Ko vēlas sievietes"** () ir 2000. gada ASV romantiskā kinokomēdija, kuras režisore un viena no producentiem ir Nensija Maijersa. Galvenās lomas filmā atveido Mels Gibsons, Helēna Hanta, Marisa Tomeja, Lorēna Hollija, Marks Feieršteins, Sāra Polsone un Alans Alda. Filmas pirmizrāde notika .

Niks Māršals ir šovinistisks izpilddirektors, kurš pēc kāda negadījumu iegūst spēju dzirdēt, ko sievietes domā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mājputni

**Mājputni** ir domesticēti putni, kurus cilvēks audzē, lai iegūtu olas, putnu gaļu un spalvas, kā arī dekoratīviem un estētiskiem mērķiem. Mājputni tiek audzēti visā pasaulē, kur dzīvo arī cilvēks. Putnkopība ir ļoti nozīmīga lauksaimniecības nozare. Izplatītākie mājputni ir vistas. Izplatītas ir arī pīles, zosis, tītari, paipalas. Arī strausus mēdz audzēt kā mājputnus.

## Ārējās saites
Sonija Gandija

**Sonija Gandija** (, *Soniyā Gāndhī*; , dzimusi ) ir Indijas politiķe. Viņa dzimusi Itālijā kā **Edvidže Antonija Albīna Maino** (). 1968. gadā apprecējās ar vēlāko Indijas premjerministru Rādživu Gandiju. 1998. gadā, septiņus gadus pēc vīra slepkavības, kļuva par Indijas Nacionālā kongresa prezidenti.

## Ārējās saites
Bezbiļetnieks

**Bezbiļetnieks** (sarunvalodā **zaķis**) ir persona, kura izmanto kāda transportlīdzekļa pakalpojumus nemaksajot par tām, vai arī persona, kurai nav ieejas biļetes kādā kultūras vai sporta pasākumā. Viena no populārākajām metodēm cīņā ar bezbiļetniekiem ir naudassoda uzlikšana. Soda summa ir atkarīga no konkrētā pārvadātāja braukšanas noteikumiem.

## Ārējās saites
NepaliSat-1

***NepaliSat-1***, zināms arī kā ***Bird NPL***, ir Nepālas pirmais Zemes mākslīgais pavadonis. Tas 2019. gada aprīlī ar kravas kuģi *[[NG-11|Cygnus NG-11]]* tika nogādāts Starptautiskajā kosmosa stacijā (SKS), no kurienes brīvā lidojumā orbītā palaists jūnijā.

Kosmisko aparātu konstruēja, montēja un testēja divi Nepālas studenti, kuri studēja Japānas Kjusju tehnoloģiju institūtā, iesaistoties *BIRDS-3* projektā. Pavadoņa izgatavošanu finansēja Nepālas Zinātnes un tehnoloģiju akadēmija.

*NepaliSat-1* veidots *[[CubeSat]]* *1U* formā ar masu aptuveni 1,3 kg. Tam bija iebūvēta 5 megapikseļu kamera Zemes attēlu uzņemšanai un magnetometrs Zemes magnētiskā lauka mērīšanai.

## Lidojuma gaita
*NepaliSat-1* tika palaists  20:46:07 *UTC* ar nesējraķeti *[[Antares 230]]* no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta kravas kuģa *[[SpaceX CRS-11]]* hermētiskajā nodalījumā kopā ar citiem nanopavadoņiem. Kravas kuģis SKS sasniedza 19. aprīlī. 

*NepaliSat-1* tika palaists orbītā brīvā lidojumā 17. jūnijā 10:15 *UTC* no nanopavadoņu palaišanas iekārtas *J-SSOD* Nr. 11 pie *Kibo* moduļa reizē ar pavadoņiem  *[[Raavana 1]]* (Šrilankas pirmais pavadonis) un *[[Uguisu]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* #NepaliSat twitter.com
* Bird B, BTN, G, J, JPN, LKA, M, MYS, N, NPL, PHL (BRAC Onnesha, Bhutan 1, GhanaSat 1, Toki, Uguisu, Raavana 1, Mazaalai, UiTMSAT 1, EduSat 1, NepaliSat 1, MAYA 1) Gunter Dirk Krebs
Igaunijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Igaunija]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas**.

Igaunija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 45 olimpiskās medaļas. Lielākā daļa, 36 medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs, bet 8 medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs. Medaļām bagātākās olimpiskās spēles Igaunijai bija 1936. gada Berlīnes vasaras olimpiskās spēlēs, kad tā izcīnīja 7 medaļas (2 zelta, 2 sudraba un 3 bronzas medaļas). Igaunija ir izcīnījusi medaļas gandrīz visās vasaras olimpiskajās spēlēs, kurā tā ir piedalījusies, izņemot 1932. gada Losandželosas un 1996. gada Atlantas spēlēs. Savukārt medaļas ziemas olimpiskajās spēlēs tā ir izcīnījusi 2002. gada Soltleiksitijas, 2006. gada Turīnas, 2010. gada Vankūveras un 2022. gada Pekinas, 2026. gada Milānas-Kortīnas  spēlēs. Kopsummā medaļas ir izcīnītas 9 vasaras un 2 ziemas olimpiskajos sporta veidos . No vasaras sporta veidiem visvairāk medaļu, 11 medaļas, ir izcīnītas cīņas sportā. Savukārt septiņas no deviņām ziemas olimpisko spēļu medaļām ir izcīnītas distanču slēpošanā. Distanču slēpotāji Andruss Vērpalu un Kristina Šmiguna-Vehi ir vienīgie Igaunijas sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši 3 olimpiskās medaļas. 

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Igauniju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### A — Č

### D — G

### H — Ķ

### L — O

### P — T
[200px|thumb|[Kristina Šmiguna-Vehi olimpiskajās spēlēs izcīnījusi 3 medaļas.]]

### U — Ž
[200px|thumb|[Andruss Vērpalu olimpiskajās spēlēs ir izcīnījis 3 medaļas.]]

### Piezīmes

## Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
*Šajā sadaļā iekļauti tie Igaunijas/igauņu izcelsmes sportisti, kas Olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Piezīmes

## Skatīt arī
* Igaunija olimpiskajās spēlēs
* Igaunijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
* 
* 
* Olympic Games – Estonian Olympic Committee  
* Estonian Olympic Committee
Abdelfatāhs es Sīsī

**Abdelfatāhs es Sīsī** (, , dzimis ) ir Ēģiptes politiķis, no 2014. gada ir Ēģiptes prezidents. No 2012. līdz 2014. gadam bija Ēģiptes aizsardzības ministrs. 2019. gadā, uz vienu gadu, bija Āfrikas Savienības priekšsēdētājs.

## Ārējās saites
Spiegs, kurš mans tēvs

**"Spiegs, kurš mans tēvs"** ir 2019. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisori un scenārija autori ir Gints Grūbe un Jāks Kilmi.

Filmas pirmizrāde notika  Šefīldas dokumentālo filmu festivālā. Latvijā filmas pirmizrāde norisinājās .

Filma nominēta 2019. gada Lielā Kristapa balvai četrās kategorijās.

## Sižets
Filmas pamatā ir atdzejotājas un tulkotājas Ievas Lešinskas-Geiberes dzīvesstāsts pirms 40 gadiem. 1978. gadā, kad Ieva vēl bija studente, viņa ASV apciemoja savu tēvu dubultaģentu Imantu Lešinski, kurš tajā laikā atradās PSRS diplomātiskajā misijā ANO. Imants izlēma pārbēgt uz ASV pusi un to pašu piedāvāja arī Ievai. Lešinsku ģimenei piešķīra jaunas identitātes un piedāvāja dzīvi sākt kā pavisam citiem cilvēkiem. Nepilnus 10 gadus vēlāk, kad Imants Lešinskis publiski pastāstīja faktus par VDK darbību Latvijā, Imants mira nenoskaidrotos apstākļos.

## Atsauces
Smiekli

thumb| Skatītāji smejas izrādē
**Smiekli** ir cilvēku ķermeņa reakcija, kas parasti izpaužas kā refleksīvu, ritmisku, bieži vien dzirdamu balss skaņu kopums. Smieklus izraisa, piemēram, prieks, laipnība, labsajūta, kutināšana, humoristiski stāsti vai domas, arī mulsums, apjukums, arī noraidoša, nicinoša attieksme pret kādu parādību.

Smiekli ir daļa no cilvēka uzvedības, tos kontrolē smadzenes, palīdzot cilvēku komunikācijā radīt papildus kontekstu par saviem nodomiem. 
Zinātni par smiekliem sauc gelotoloģija.
2018 (filma)

**"2018"** ir 2019. gada Latvijas dokumentālā filma. Pie filmas strādājuši vairāki režisori, tajā skaitā Dainis Kļava, Linda Olte, Renārs Vimba, Andrejs Verhoustinskis, Sandijs Semjonovs un Uģis Olte.

## Sižets
Par godu Latvijas simtgadei 15 latviešu režisori un 15 filmēšanas komandas izveidoja 15 dažādus Latvijas cilvēka portreta uz simtgades fona. Filmā "2018" visi šie stāsti tiek apvienoti poētiskā veidā, tā mēģinot pārliecināties, vai mūsdienās vēl iespējams pielietot un nolasī poētisko kino.

## Atsauces
Es mīlu tevi, Rīga

**"Es mīlu tevi, Rīga"** ir 2011. gadā izdota Latvijas spēlfilma, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir Pāvels Gumennikovs. Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī "Rīga".

## Sižets
Filmā parādīti 13 dažādi mīlestības stāsti, kurus vieno Rīga - visu galveno varoņu attiecības parādītas uz Latvijas galvaspilsētas fona.

## Atsauces
Mākslīgais intelekts (filma)

**"Mākslīgais intelekts"** () ir 2001. gada ASV zinātniskās fantastikas drāmas filma, kas balstīta uz Braiena Eldisa 1969. gada īsstāstu *Supertoys Last All Summer Long*. Filmas režisors, scenārija autors un viens no producentiem ir Stīvens Spīlbergs. Galvenās lomas filmā atveido Heilijs Džoels Osments, Džūds Lo, Frānsisa O'Konora, Brendans Glīsons un Viljams Hērts. Filmas pirmizrāde notika .

Deivids ir cilvēkam līdzīgs robotu puika, kurš vairāk par visu vēlas kļūt "īsts", lai atgūtu savas adoptīvās mātes mīlestību.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Mākslīgais intelekts" ierindojās 83. vietā.

## Filmas tapšanas vēsture
Sākotnēji filmu gatavojās uzņemt Stenlijs Kubriks, kas 1970. gados bija ieguvis tiesības izmantot Braiena Eldisa īsstāstu filmā. Tomēr filmas veidošana ilgstoši kavējās, daļēji arī tādēļ, ka Kubriks uzskatīja, ka datorgrafika vēl nebija pietiekoši attīstīta, lai izveidotu ticamu robota tēlu filmā. 1995. gadā Kubriks filmas veidošanas tiesības nodeva Stīvenam Spīlbergam. Tikai pēc Kubrika nāves 1999. gadā Spīlbergs uzsāka filmas veidošanu, balstoties uz Kubrika ieceri. Filma veltīta Kubrika piemiņai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Antiohijas patriarhāts

thumb
**Antiohijas patriarhāts**, oficiāli **Antiohijas un Visu Austrumu Grieķu pareizticības patriarhāts** () ir viena no 15 neatkarīgajām (autokefālajām) pareizticīgo baznīcām, kas kopīgi veido Austrumu Pareizticīgo baznīcu. Aizņem trešo vietu Pareizticīgo baznīcu diptihā (pēc Konstantinopoles un Aleksandrijas baznīcām). Viens no četriem senajiem Austrumu baznīcas patriarhātiem. Antiohijas baznīcu dibināja apustuļi Pēteris un Pāvils ap 37. gadu. No 451. gada baznīcai ir patriarhāta statuss.

Šobrīd patriarhs ir Jānis X. Patriarha rezidence atrodas Damaskā.

Antiohijas baznīcas kanoniskajā teritorijā ietilpst šādas valstis: Sīrija, Libāna, Irāka, Irāna, Kuveita, Turcija (daļēji), Apvienotie Arābu Emirāti, Bahreina, Omāna, Katara, kā arī astoņas eparhijas citos kontinentos. Baznīcā pārsvarā tiek izmantots bizantiešu rits (taču ārzemēs pastāv arī rietumu rita antiohiešu draudzes). Dievkalpojumi notiek arābu, grieķu, kā arī turku un angļu valodā. Tiek izmantots jaunais Jūlija kalendārs. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Antiohijas patriarhāta oficiālā mājaslapa
TUR (filma)

**"TUR"** ir latviešu režisora Ulda Cipsta 2019. gadā uzņemta zinātniskās fantastikas drāmas filma.

Tā stāsta par informācijas tehnoloģiju speciālisti Gundegu (Ilva Centere), kas, zaudējusi mīļoto, rada mākslīgo intelektu ar bojāgājušā drauga Raimonda (Regnārs Vaivars) apziņu. Gundega nespēj izšķirties, vai gremdēties virtuālajā realitātē, vai, savas jūtas ignorējot, sniegt pasaulei brīnumu. Gundegas kolēģim Ērikam (Artūrs Skrastiņš), kurš lolo siltas jūtas pret ģeniālo datorspeciālisti, nāksies izlemt, vai dzēst Raimonda personību no programmas, vai arī upurēt savas jūtas.

Filma citē un atsaucas uz virkni godalgotu zinātniskās fantastikas kinodarbu — tādiem kā fantastikas žanra klasiku "Matrikss" (1999), "Geimeris" (2009) un pilnmetrāžas filmu ar aktieri Džoniju Depu galvenajā lomā — zinātniskās fantastikas trilleri "Transcendence".

Filma TUR ir daļa no desmit sēriju miniseriāla ar tādu pašu nosaukumu, kas tiks izrādīts mājas viedtelevīzijā no 2019. gada septembra beigām. Filmas režisors Uldis Cipsts līdz šai filmai nebija veidojis pilnmetrāžas kinofilmas, savukārt pati filma ir pirmais mēģinājums Latvijā radīt zinātniskās fantastikas žanra kinodarbu.

Filmas pirmizrāde notika 2019. gada 14. augustā, bet kinoteātros filmu TUR sāka izrādīt no 16. augusta.

## Lomās
* Ilva Centere — Gundega
* Regnārs Vaivars — Raimonds
* Artūrs Skrastiņš — Ēriks
* Ināra Slucka — Una
* Kārlis Kušķis — Klāvs

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* 
* Filma Letterboxd platformā
* TMDB — The Movie database — TUR
*IMDB — 
* Kino "ForumCinemas" — TUR
*Kino "Apollo" — TUR
Melnā naktene

**Melnā naktene** (*Solanum nigrum*) ir indīga nakteņu dzimtas viengadīga lakstaugu suga. Dabiskais izplatības areāls ir Dienvideiropa un Centrāleiropa, bet mūsdienās tas aug daudzviet arī citur. Melnā naktene ir ruderāls augs, tas ir, augs, kas aug cilvēka saimnieciskās darbības teritorijās, piemājā, ceļmalās, piegružotās vietās. Latvijā tā diezgan bieži izplatīta visā teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
2019. gada BinckBank Tour

**2019. gada ''BinckBank Tour*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s daudzdienu sacensības, kas notika no 12. līdz 18. augustam. Tā bija 15. reize, kad notika *BinckBank Tour* sacensības un tās bija 31. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā. Sacensībās uzvarēja [[Beļģija|Beļģijas]] sportists [[Laurenss De Pliss]] (**).

== Komandas ==

Tā kā *BinckBank Tour* bija [[2019. gada UCI Pasaules tūre|UCI Pasaules tūres]] sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam'' komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas piecas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 23 komandu pelotonu.

## Maršruts
Pilns sacensību maršruts tika izziņots 2019. gada jūnijā.

## Posmi
### 1. posms

### 2. posms

### 3. posms

### 4. posms

### 5. posms

### 6. posms

### 7. posms

## Rezultāti
### Kopvērtējums

### Papildu klasifikācijas

#### Kalnu klasifikācija

#### Sprinta klasifikācija

#### Jauno braucēju klasifikācija

#### Komandu klasifikācija

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
2019. gada BinckBank Tour komandas un dalībnieki

Šis ir 2019. gada ''BinckBank Tour'' komandu un dalībieku uzskaitījums.

## Komandas
Tā kā *BinckBank Tour* bija UCI Pasaules tūres sacensības, visas 18 UCI *WorldTeam* komandas tika ielūgtas un dalība tām bija obligāta. Papildus tika uzaicinātas piecas UCI profesionālās kontinentālās komandas, veidojot 23 komandu pelotonu.

## Dalībnieki

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Stīvens Amels

**Stīvens Amels ** (; dzimis  Toronto, Ontārio provincē, Kanādā) ir kanādiešu kinoaktieris, producents un profesionāls cīkstonis.

Visplašāk pazīstams kā Olivera Kvīna/Bultas atveidotājs *[[The CW Television Network|The CW]]* supervaroņu seriālā "Bulta" (*Arrow*, 2012–2020), kas balstīta uz *[[DC Comics]]*. Vēl Amels piedalījies ar *[[Arrowverse]]* saistītos medijos, tajā skaitā vairākās videospēlēs. Pēc seriāla "Bulta" noslēguma Amels ieguva galveno lomu *[[Starz]]* drāmas seriālā *[[Heels]]* (2021–pašlaik). Ārpus televīzijas viņš atveidoja Keisiju Džonsu supervaroņu filmā "Bruņurupuči nindzjas 2" (2016).

## Ārējās saites
1931. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

**1931. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā** abās cīņas sporta disciplīnās notika šķirti: sacensības grieķu-romiešu cīņā 27. martā Prāgā (Čehoslovākija), bet brīvajā cīņā 9. oktobrī Budapeštā (Ungārija).

## Grieķu-romiešu cīņa

### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Brīvā cīņa
### Medaļu sadalījums starp valstīm

### Medaļu ieguvēji

## Latvijas cīkstoņi
Eiropas čempionātā no Latvijas piedalījās trīs cīkstoņi:
:visi grieķu-romiešu cīņā — Jānis Kavals (vidējais svars — 3. vieta), Kārlis Pētersons (pussmagais svars — 4. vieta) un Alberts Zvejnieks (smagais svars).

## Atsauces

## Ārējās saites
* United World Wrestling Database 
* FILA Wrestling Database
69 (seksa poza)

thumb|right|250px|69. poza
**69. poza** ir viena no pazīstamākajām orālā seksa pozām. Tā ļauj partneriem veikt abpusēju orālu stimulāciju. Nosaukums ir saistīts ar to, ka partneru ķermeņi atrodas tieši tādā pozīcijā kā sešinieks pret devītnieku skaitlī 69.

## Atsauces
Maksis Dumpis

**Maksis Dumpis** (1893—1938) bija latviešu strēlnieku apakšvirsnieks, vēlāk padomju militārais darbinieks, diplomāts, ģeofiziķis. PSRS ģenerālkonsuls un izlūkdienesta vadītājs Centrālāzijā (Mazārešarīfā un Kašgarā, 1923—1928). Maskavas Kalnu institūta rektora pienākumu izpildītājs (1937). NKVD "Latviešu operācijas" upuris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gadā Kurzemes guberņā zemnieka Franča Dumpja ģimenē. Mācījās politehniskajos kursos Rīgā (1912—1915), bet sakarā ar Pirmā pasaules kara sākšanos viņu mobilizēja un nosūtīja uz Gatčinas kara skolu. Kā 4. Vidzemes latviešu strēlnieku pulka apakšvirsnieks piedalījās kaujās Latvijas teritorijā, pēc Februāra revolūcijas 1917. gadā iestājās LSD.
Piedalījās Krievijas pilsoņu karā, 1918. gadā bija Maskavas guberņas kara komisārs, 1919. gadā bija Padomju Latvijas armijas Revolucionārās kara padomes loceklis, Rietumu frontes štāba operatīvās vadības kara komisārs, komandēja Sarkanās armijas 10. un 170. brigādes Poļu—padomju kara laikā (1920—1921). Apbalvots ar Sarkanā Karoga ordeni.

1921. gada septembrī viņu iecēla par Krievijas PFSR ģenerālkonsulu Tebrīzā, kur viņš 1922. gada februārī atbalstīja vietējo komunistu sacelšanos pret Kādžāru dinastijas varu. 1923. gada februārī viņu iecēla par PSRS ģenerālkonsulu Mazārešarīfā, bet 1925. gada jūlijā par ģenerālkonsulu Kašgarā. Šajā laikā pie viņa viesojās Nikolajs Rērihs, kas vadīja ģeogrāfisku un etnogrāfisku ekspedīciju cauri Tibetai uz Mongoliju. 1928. gada martā Siņdzjanas ģenerālgubernators pieprasīja izraidīt Dumpi no Ķīnas.

Pēc diplomātiskā dienesta pamešanas Dumpis strādāja PSRS Valsts plāna komitejā un iestājās Maskavas Kalnu akadēmijā, kuru beidza 1932. gadā kā ģeofizikas speciālists. Strādāja PSRS Smagās rūpniecības Tautas komisariāta Galvenajā ģeoloģiskās izpētes pārvaldē (1933—1935). No 1936. gada decembra līdz 1937. gada martam bija Maskavas Kalnu institūta rektora pienākumu izpildītājs, vēlāk bija PSRS Zinātņu akadēmijas vecākais zinātniskais līdzstrādnieks tehniskās fizikas grupā.

NKVD "Latviešu operācijas" ietvaros 1937. gada naktī no 23. uz 24. decembri viņu apcietināja un notiesāja par "spiegošanu un dalību pretpadomju kontrrevolucionārā teroristiskā organizācijā". Nāvessodu izpildīja 1938. gada 19. februārī Komunarkas poligonā pie Maskavas. 1956. gada 5. maijā PSRS Augstākās tiesas Kara kolēģija viņu reabilitēja.

## Darbi
* Думбис. Айсоры. *Новый Восток* 1923 г. № 3. С. 67-77.
* Думпеис M. Северная Персия: Курды. *Колониальный Восток : Соц.-экон. очерки* Под ред. А. Султан-Заде. Москва: Новая Москва, 1924. С. 327—344
* Думпис М. Ф. Техническое состояние буровых и горных работ. *Геолого-геодезическая изученность СССР и его минерально-сырьевая база*: [Сборник статей] / [Предисл.: И. М. Губкин]. Москва; Ленинград: Гл. ред. геол.-развед. и геодез. лит., 1935.

## Literatūra
* М. Ф. Думпис. Люди и судьбы. Биобиблиографический словарь востоковедов — жертв политического террора в советский период (1917—1991). Изд. подготовили Я. В. Васильков, М. Ю. Сорокина. СПб.: Петербургское Востоковедение, 2003

## Atsauce
Escaping Riga

***Escaping Riga*** ir 2014. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors ir Dāvis Sīmanis. Filmas pirmizrāde notika  *[[Splendid Palace]]*.

## Sižets
Filma ir veidota par divām Rīgā dzimušām izcilām personībām Sergeju Eizenšteinu un Jesaju Berlinu. *Escaping Riga* tiek parādīts, kā abu varoņu dzīves veidojušās uz 20. gadsimta notikumu fona, vienam no viņiem kļūstot par izcilu kinorežisoru Padomju Savienībā, otram kļūstot par izcilu "domātāju" Lielbritānijā.

## Atsauces
1x1 (filma)

**"1x1"** ir 2009. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisori ir Gints Grūbe un Daina Rašenbauma. Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī "Rīga".

## Sižets
Lai arī daudzi 1940. gadā emigrējušie latvieši gaidīja okupācijas beigšanos Latvijā, tikai neliela daļa no šiem emigrantiem un viņu ģimenēm atgriezās savā dzimtenē 1991. gadā pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas. "1x1" veidota par tiem latviešu emigrantiem, kuri izvēlējās atgriezties.

## Atsauces
Hanzas perons

**"Hanzas perons"** ir kultūras un izklaides centrs, kas atrodas Hanzas ielā 16a Rīgā. Šī ir viena no pirmajām un lielākajām neatkarīgās Latvijas kultūras celtnēm, kas uzbūvēta tikai par privātiem līdzekļiem.

"Hanzas perona" projekta arhitektūras daļas autori ir birojs "Sudraba Arhitektūra" un tā vadošais arhitekts Reinis Liepiņš. "Perona" lielās zāles platība ir 1230 kvadrātmetri, kuros var izvietot līdz 1100 sēdvietām. No 2019. gada rudens ēkā notiek teātra izrādes, mūzikas festivāli, koncerti un citi pasākumi. Ēka 2020. gada februārī saņēma sabiedrisko mediju balvu “Kilograms kultūras” kā 2019. gada Latvijas kultūrvieta.

"Hanzas perons" vēl būvniecības stadijā jau vērtēts arī populārajā žurnālista Mārtiņa Ķibilda raidījumā "Adreses".

2020. gada februārī projekts ieguva Latvijas Televīzijas un Latvijas Radio gada balvu “Kilograms kultūras” kategorijā “Kultūrvieta”.

## Vēsture
Sākotnēji "Hanzas perona" vietā atradās pilsētas ganības. 1903. gadā satiksmei ar Sarkandaugavu ierīkoja ielas dzelzceļa līniju „Daugavas krasts — Sarkandaugava”, līdz ar to paplašinot I un II Ganību dambi. Līdzās tagadējam Ganību dambim tapa dzelzceļš — tagadējās līnijas Čiekurkalns—Rīga-Krasta atzars un Rīgas dzelzceļa mezgla Preču stacija. 1903. gadā šeit tika uzbūvēta Rīgas preču stacijas noliktavas ēka, kura darbojās līdz 2009. gadam. Preču noliktava Pulkveža Brieža un Hanzas ielas krustpunktā ir vienīgā saglabājusies ēka kādreizējās Rīgas Preču stacijas teritorijā.

2017. gadā tika uzsākti rekonstrukcijas darbi, kas ilga līdz 2019. gada augustam. Sākotnēji ēku plānoja atklāt 2018. gada beigās un veltīt to Latvijas valsts simtgadei, tomēr saistībā ar *[[ABLV Bank]]* likvidēšanos darbi tika aizkavēti. "Hanzas perons" tika atklāts apmeklētājiem 2019. gada 17. augustā.

## Jaunā arhitektūra un materiāli
Līdz šīm nepieejamais industriālā mantojuma objekts līdz mūsdienām bija saglabājies gandrīz neskartā veidā — arhitekti atklāja skaistas ķieģeļu sienas, koka sijas, daudzas bīdāmās durvis un vārtus. Ēkas restaurācijas un pārbūves galvenais uzdevums bija to pielāgot jaunam lietojumam — daudzfunkciju kultūras būvei.

Lai iekļautos stingrajās mūsdienu energoefektivitātes prasībās, vēsturiskajai ēkai pa perimetru uzbūvēts stikla "mētelis" ar priedes dēļu dubulto fasādi noēnojumam. Šāds arhitektoniskais risinājums aizsargā veco ēku un veido jaunus perona stila vestibilus apmeklētājiem. Vecās noliktavas atjaunotais ķieģelis un citi arhitektoniskie elementi veido jaunā "Hanzas perona" interjeru un atraktīvu scenogrāfiju daudzveidīgiem kultūras un izklaides sarīkojumu formātiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Laurenss De Pliss

**Laurenss De Pliss** (; dzimis ) ir Beļģijas šosejas riteņbraucējs, pārstāv UCI WorldTeam komandu **'.

== Karjera ==

=== ''Etixx-Quick Step'' ===
2016. gadā pārstāvēja Beļģiju [[2016. gada vasaras olimpiskās spēles|2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]], kur [[Riteņbraukšana 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — vīrieši, grupas brauciens|grupas braucienā]] nefinišēja.

[[2017. gada Il Lombardia|2017. gada ''Il Lombardia'']] sacensībās ātrajā un tehniskajā Sormano kalna nobraucienā guva ceļgala traumu, pārkrītot gravā pār aizsargmargām.

[[2018. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā|2018. gada Pasaules čempionātā]] kopā ar **' izcīnīja zelta medaļu komandu braucienā.

### ''Jumbo–Visma''
De Pliss uzvarēja 2019. gada BinckBank Tour daudzdienu sacensību kopvērtējumā.

### ''Ineos Grenadiers''
2020. gada jūnijā tika ziņots par līguma parakstīšanu ar ** komandu, pievienojoties tai no 2021. gada sezonas sākuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juzefs Dovbors-Musņickis

thumb|270px|Juzefs Dovbors-Musņickis (vidū) ar 1. Poļu korpusa štāba virsniekiem (1918)
**Juzefs Dovbors-Musņickis** (, 1867—1937) bija poļu virsnieks, viens no atjaunotās Polijas Republikas armijas veidotājiem 1918. gadā.

## Dzīvesgājums
Dzimis kā **Juzefs Dovbors** 1867. gada 25. oktobrī Garbovas muižā (tagad ciems *Stary Garbów*) pie Sandomežas Krievijas Impērijas sastāvā esošajā Polijas Karalistē. Cēlies no lietuviešu Dauboru dzimtas, kas 16. gadsimtā ieceļojusi Polijā, piederēja reformātu baznīcai.  
Mācījās Radomas ģimnāzijā un Pēterburgas kadetu skolā (1884—1886), tad līdz 1888. gadam Konstantīna artilērijas skolā (*Константиновское артиллерийское училище*) Pēterburgā. Uzsāka dienestu Krievijas Impērijas armijas 140. kājnieku pulkā (*Зарайский 140-й пехотный полк*), vēlāk 11. grenadieru pulkā (*Фанагорийский 11-й гренадерский полк*).  Studējot Nikolaja Ģenerālštāba akadēmijā (*Николаевская академия Генерального штаба*) Pēterburgā, 1902. gadā mainīja uzvārdu uz "Dovbors-Musņickis". 
Krievu - japāņu kara laikā apakšpulkvedis Dovbors-Musņickis bija 1. Sibīrijas korpusa (*1-й Сибирский армейский корпус*) štāba īpašo uzdevumu virsnieks. Pēc Pirmā pasaules kara sākuma 1914. gada augustā tika paaugstināts par ģenerālmajoru un 14. Sibīrijas strēlnieku pulka komandieri. Piedalījās kaujās Krievijas Impērijas 1. armijas sastāvā, komandēja 123. un 38. kājnieku divīzijas. Pēc Februāra revolūcijas 1917. gada maijā viņu paaugstināja par ģenerālleitnantu un 38. armijas korpusa komandieri.

1917. gada augustā viņu iecēla par Krievijas armijas jaunizveidotā 1. Poļu korpusa (*I Korpus Polski w Rosji*, *1-й Польский корпус*) komandieri. Brestļitovskas miera sarunu laikā 1. Poļu korpuss atteicās pakļauties Sarkanās armijas vadībai un 1918. gada 29. janvārī ieņēma Babruiskas cietoksni ar prāviem munīcijas krājumiem. 1918. gada februārī sacelšanās apspiešanai steigšus tika novirzīts Latviešu strēlnieku divīzijas 1. un 4. pulks Jukuma Vācieša vadībā, kas uzvarēja poļus vairākās 3.-13. februāra kaujās pie Rahačovas. Bobruiskas cietoksni ģenerāļa Dovbora-Musņicka 1. Poļu korpuss noturēja un pievienojās uzbrūkošajai Vācijas armijai, kas pēc Brestļitovskas miera sarunu izjukšanas veica operāciju "Dūres sitiens", okupējot lielāko daļu no Baltkrievijas. 1918. gada maijā bija spiests izformēt savu korpusu.

Pēc Pirmā pasaules kara beigām ģenerālis Dovbors-Musņickis iesaistījās atjaunotās Polijas Republikas armijas veidošanā un no 27. decembra līdz 1919. gada 28. jūnijam vadīja Lielpolijas sacelšanos, kas beidzās ar Lielpolijas iekļaušanu atjaunotās Polijas sastāvā. 1920. gada martā viņš atvaļinājās no karadienesta un saimniekoja savā Batorovas muižā (*Batorowo*) netālu no Poznaņas un rakstīja memuārus.  Miris 1937. gada 26. oktobrī pēc sirdstriekas.

## Ārējās saites

* Miedzyrzecz - Generał broni Józef DOWBOR – MUŚNICKI 
* Józef Dowbor – Muśnicki - biografia
* dzieje.pl - Józef Dowbor-Muśnicki (1867–1937)
Visual Basic

***Visual Basic***, saīsinājumā **VB**, ir trešās paaudzes programmēšanas valoda. To izstrādājis uzņēmums *[[Microsoft]]*. To izmanto lietojumprogrammatūru izstrādei *[[Microsoft Windows]]* un MS-DOS vidēs. *Visual Basic* valodas izveides procesā ir bijusi liela ietekme programmēšanas valodu saimei BASIC. *Visual Basic* ir objektorientēta un notikumu virzīta programmēšanas valoda.

Programmēšanas valoda izstrādāta 1991. gadā, bet pirmo plašo atpazīstamību ieguva pēc 3.0 versijas izlaides 1993. gada vasarā. Pēc tam daudzi uzņēmumi izrādīja interesi par tās funkcionalitātes uzlabošanu. Pēdējā versija 6.0 izlaista 1998. gadā. Balstoties uz šo valodu, 2001. gadā tika izlaista programmēšanas valoda *[[Visual Basic .NET]]*.
Meisons Maunts

**Meisons Maunts** (; dzimis ) ir angļu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā. Kopš 2023. gada Maunts pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[Manchester United]]*. Iepriekš spēlējis Anglijas komandās ''Chelsea'' un ''Derby County'', kā arī Nīderlandes komandā ''Vitesse''.

## Sasniegumi
**Chelsea**

*UEFA Čempionu Līga: 2020—21
*UEFA Superkauss: 2021
*FA kauss finālists: 2019—20, 2020—21, 2021—22

**Manchester United**

* FA kauss: 2023—24

**Anglija**
 
* UEFA Eiropas Čempionāts finālists:2020
## Atsauces

## Ārējās saites
Juris Aploks

**Juris Aploks** (1893—1938) bija latviešu strēlnieku virsnieks, vēlāk padomju militārais darbinieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1893. gada 21. aprīlī Kuldīgas apriņķa Raņķu pagasta "Kalenēs" zemnieka Jura Aploka ģimenē. Pirmā pasaules kara sākumā viņu iesauca Krievijas Impērijas armijā, 1915. gadā nosūtīja mācīties Pleskavas praporščiku skolā. Pēc karaskolas beigšanas piedalījās kaujās kā 2. Rīgas latviešu strēlnieku pulka virsnieks, 1917. gadā paaugstināts štābkapteiņa pakāpē.
Pēc Oktobra revolūcijas pārgāja lielinieku pusē. Vācu uzbrukuma laikā 1918. gada 25. februārī komandēja 2. Rīgas latviešu strēlnieku pulka daļas kaujās pie Pleskavas. Pēc sarkano Latviešu strēlnieku divīzijas nodibināšanas viņu 1918. gada 21. jūnijā iecēla par tās štāba operatīvas daļas priekšnieku, bet 27. jūlijā par štāba priekšnieku.
1918. gada augustā viņu nosūtīja uz Urāliem cīņām pret Čehoslovāku leģionu, kur viņš pildīja padomju 3. armijas štāba priekšnieka, 1919. gadā 6. strēlnieku divīzijas štāba priekšnieka vietnieka un frontes Austrumu sektora priekšnieka palīga pienākumus.

Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām viņš vadīja Ukrainas un Krimas čekas karaspēku (1921) un Maskavas kara apgabala Iekšlietu Tautas komisariāta Valsts Politpārvaldes karaspēku (1922). 1922. gadā Aploks pabeidza Frunzes kara akadēmiju, 1924. gadā viņu iecēla par 14. strēlnieku divīzijas komandieri, 1930. gadā par Ziemeļkaukāza kara apgabala štāba priekšnieka vietnieku, 1932. gadā par Maskavas kara apgabala štāba priekšnieka vietnieku.

1937. gada 18. decembrī viņu NKVD "Latviešu operācijā" apcietināja kā "latviešu fašistiskās organizācijas biedru". 1938. gada 1. aprīlī PSRS Augstākās tiesas kara kolēģija Aploku apsūdzēja "aktīvā darbībā kontrrevolucionārā organizācijā" un piesprieda nāvessodu, ko izpildīja 2. aprīlī, viņu nošaujot un aprokot Komunarkas poligonā.

## Atsauces
Ajoze Peress

**Ajoze Peress** (, dzimis ) ir spāņu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Peress pārstāv Spānijas ''La Liga'' komandu *[[Villarreal CF|Villarreal]]*.

Ticis iekļauts izlases sastāvā 2024. gada Eiropas čempionātam.

## Sasniegumi
**Newcastle United**

* Anglijas čempionāts: 2016—17
;Spānija
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024
## Atsauces

## Ārējās saites
Dāvis Sīmanis

**Dāvis Sīmanis** var būt:
* Dāvis Sīmanis jaunākais (1980) — latviešu režisors;
* Dāvis Sīmanis vecākais (1942—2007) — latviešu kinooperators.
Hotdogs

[thumbnail|235px|Hotdogs ar [kečups|kečupu, sinepēm un gurķu mērci]]
**Hotdogs** (no  — ‘karstais suns’) ir maizīte ar karstu cīsiņu un piedevām, piemēram, sinepēm, kečupu vai majonēzi. Hotdogus pirmie sāka gatavot vācieši. Viņi izmanto Frakfurtes desiņas un Vīnes desiņas. 19. gadsimtā vācu imigranti Amerikas Savienotajās Valstīs šīs maizītes pārdeva ar nosaukumu *dachshund sausages* (takšu desiņas, jo desiņas bija tievas un garas kā šī suņu šķirne), bet tā kā šo vārdu amerikāņiem bija grūti izrunāt, tad nosaukums mainījās uz *dog* (suns). Parasti hotdogi tiek pārdoti karsti un tāpēc ātri vien radās apzīmējošais vārds *hot* (karsts).

## Atsauces
Zīmētājs (filma)

**"Zīmētājs"** ir 2007. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors un scenārija autors ir Dāvis Sīmanis. Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī "Rīga".

## Sižets
Filma veidota par latviešu mākslinieku Ilmāru Blumbergu, kuram māksla jau bija kā konstants esamības stāvoklis.

## Atsauces
Rodri

**Rodrigo Ernandess Kaskante** (, dzimis ), zināms arī kā **Rodri** (*Rodri*), ir spāņu futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, pārstāv Spānijas futbola izlasi. Kopš 2019. gada Rodri spēlē Anglijas Premjerlīgas komandā ''Manchester City''.

Rodri ir Spānijas izlases dalībnieks un arī bijušais jaunatnes izlašu dalībnieks. Viņš debitēja pieaugušo nacionālajā izlasē 2018. gadā un pārstāvēja savu valsti UEFA Euro 2020, 2022 FIFA Pasaules kausā un Euro 2024. 2023. gadā viņš uzvarēja UEFA Nāciju līgā, tiekot atzīts par finālturnīra labāko spēlētāju un bija neatņemams Spānijas izlases dalībnieks uzvarā Euro 2024 turnīrā, kurā viņš arī tika atzīts par turnīra labāko spēlētāju.

2024. gadā Rodri saņēma Zelta bumbas balvu, kā sezonas labākais spēlētājs, un tā viņam bija pirmā šāda veida balva karjerā.

## Sasniegumi
**Atlético Madrid**

* UEFA Superkauss: 2018

**Manchester City**

* Anglijas Premjerlīga: 2020—21, 2021—22, 2022—23
* Anglijas Līgas kauss: 2019—20
* FA kauss: 2022—23
* FA Community Shield: 2019
* UEFA Čempionu līga: 2022—23
* UEFA Superkauss: 2023
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2023

**Spānijas izlase**
* UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024
* UEFA Nāciju līga: 2022—23
**Individuālie sasniegumi**
* **[[Zelta bumba]]s ieguvējs (1 reizi):**
** 2024.

## Ārējās saites

## Atsauces
Pēdējā tempļa hronikas

**"Pēdējā tempļa hronikas"** ir 2012. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisors un scenārija autors ir Dāvis Sīmanis. Filmas pirmizrāde notika  *[[Splendid Palace]]*.

## Sižets
Filmu veidota par jauno Latvijas Nacionālās bibliotēkas ēku, kuras celšanas procesā, kā arī liktenī filmas autori pamanīja gan dažādu pretstatu cīņu, gan gleznieciskumu, gan mitoloģisku kārtību, ko varētu salīdzināt ar tempļu un baznīcu celšanu senajos laikos.

## Atsauces
Pa-saules skaņa

**"Pa-saules skaņa"** ir 2010. gadā izdota Latvijas dokumentālā filma, kuras režisori un scenārija autori ir Dāvis Sīmanis un Gints Grūbe. Filmas pirmizrāde notika  kinoteātrī "Rīga".

## Sižets
Filma ir veidota par projektu "Pasaules Saules dziesmas", kurā Latvijas koris "Kamēr..." sadarbojās ar 17 komponistiem no visas pasaules, lai atbildētu uz it kā ļoti vienkāršu jautājumu: kā rodas mūzika? Filmā atainotas attiecības starp komponistiem, vidi no kuras viņi nāk, un kori, kas interpretē komponistu radīto mūziku.

## Atsauces
Inflantijas vaivadi

thumb|Vaivadijas ģerbonis
**Inflantijas vaivadi** () bija Polijas-Lietuvas ūnijas Inflantijas vaivadijas pārvaldes vadītāji.
Krāsu saflors

**Krāsu saflors** (*Carthamus tinctorius*) ir divgadīga kurvjziežu dzimta zālaugu suga. Krāsu safloru izmanto kā krāsvielu, arī pārtikas rūpniecībā un eļļas ieguvē. Senajā Ēģiptē ar to krāsoja pārsējus, kurus pēc tam sēja ap mumificētajiem ķermeņiem. Saflora eļļu izmanto kosmētikā. Krāsu saflors izaug no 0,4 līdz 1,5 m augsts. Auga kāts ir taisns, sazarots un ar bālganu spīdumu. Lapas ir iegarenas, lancetiskas.

## Ārējās saites