open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iriao

***Iriao*** ir gruzīnu mūzikas grupa, kas savu darbību aizsāka 2013. gadā. Grupa pārstāvēja Gruziju 2018. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Lisabonā, Portugālē ar dziesmu *[[For You]]*. Grupa savā pusfinālā ieguva 18. vietu, kas viņiem neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces
Manuels Fernandešs

**Manuels Fernandešs** (; dzimis ) ir Portugāles bijušais futbolists, pussargs, Portugāles futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2004—05
* Portugāles kauss futbolā: 2003—04
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2005

**Valencia**

* Spānijas Karaļa kauss: 2007—08

**Beşiktaş**

* Turcijas kauss: 2010—11

**Lokomotiv Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2017—18
* Krievijas kauss: 2014—15, 2016—17, 2018—19

## Ārējās saites
Ģeometriskā modelēšana

**Ģeometriskā modelēšana** ir lietišķās matemātikas un skaitļošanas ģeometrijas nozare, kas pēta metodes un algoritmus figūru matemātiskam aprakstam.

Ģeometriskajā modelēšanā galvenokārt tiek pētītas divdimensiju vai trīsdimensiju figūras, lai gan daudzus no tās rīkiem un principiem var piemērot jebkuras galīgās dimensijas kopām. Mūsdienās lielāko daļu ģeometriskās modelēšanas veic ar datoru palīdzību un datorizētām lietojumprogrammām. Divdimensiju modeļi ir svarīgi datorizētā tipogrāfijā un rasēšanā. Trīsdimensiju modeļi ir galvenie elementi datorizētajā projektēšanā un ražošanā (CAD / CAM), un tos plaši izmanto daudzās lietišķās tehnikas jomās, piemēram, civilajā un mehāniskajā inženierijā, arhitektūrā, ģeoloģijā un medicīnisko attēlu apstrādē. 

Ģeometriskos modeļus parasti atšķir no procedurālajiem un objektorientētajiem modeļiem, kas formu definē netieši, izmantojot necaurspīdīgu algoritmu, kas ģenerē tās izskatu. Tie ir arī pretstatā digitālajiem attēliem un tilpuma modeļiem, kas formu attēlo kā smalka regulāra telpas sadalījuma apakškopu, un fraktāliem modeļiem, kas sniedz bezgalīgi rekursīvu formas definīciju. Šīs atšķirības bieži vien ir neskaidras: piemēram, digitālo attēlu var interpretēt kā krāsainu kvadrātu kopumu; un ģeometriskās formas, piemēram, apļus, definē ar netiešiem matemātiskiem vienādojumiem. Arī fraktāls modelis ir parametrisks vai netiešs modelis, ja tā rekursīvā definīcija tiek saīsināta līdz galīgam dziļumam.

## Atsauces
Betu

**Antoniu Albertu Baštušs Pimparels** (), plašāk zināms kā **Betu** (; dzimis ), ir bijušais Portugāles futbolists, vārtsargs, Portugāles futbola izlases dalībnieks.

## Sasniegumi
**Sporting**

* Portugāles kauss futbolā: 2001–02

**Leixões**

* Portugāles 2. līga: 2006–07

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2010–11
* Taça de Portugal: 2009–10, 2010–11
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2010
* UEFA Eiropas līga: 2010–11

**Cluj**

* Liga I: 2011–12

**Braga**

* Taça da Liga: 2012–13

**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga: 2013–14, 2014–15

**Portugāle**

* UEFA Nāciju līga: 2018–19

## Ārējās saites
Kristofers Nordfelds

**Kristofers Nordfelds** (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, vārtsargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada spēlē Zviedrijas ''Allsvenskan'' kluba ''AIK'' sastāvā.

## Ārējās saites
Karls Jūhans Jonsons

**Karls Jūhans Jonsons** (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, vārtsargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Jonsons spēlē Francijas 1. līgas komandā Strasbūras "Racing".

## Ārējās saites
Izgriezuma ceļš

**Izgriezuma ceļš** () ir slēgts vektora ceļš vai forma, ko izmanto, lai izgrieztu 2D datorgrafikas attēlu rediģēšanas programmatūrā. Viss ceļa iekšpusē tiek iekļauts pēc izgriešanas ceļa pielietošanas, viss ārpus ceļa netiek parādīts gala iznākumā. Izgriezuma ceļa pielietošana rada cietu (saistītu) vai mīksta (nesaistītu) malu atkarībā no attēla redaktora iespējām.

Pēc konvencijas ceļa iekšpusi nosaka tā virziens. Virziena maiņa apvērš to, kas tiek uzskatīts par iekšējo vai ārējo. "Visaptverošs ceļš" ir tas, ka ceļš, kas vizuāli atrodas "iekšpusē", atbilst tam, kas tiks saglabāts; "ekskluzīvs ceļš", kas atrodas pretējā virzienā, satur vizuāli atrodas "ārpus" ceļa. Pēc konvencijas pulksteņrādītāja kustības ceļš, kas nekrusto pats sevi, tiek uzskatīts par iekļaujošu.

Saliktais ceļš rodas, kombinējot vairākus ceļus (visaptverošus un ekskluzīvus) un *Boolean* operācijas, kas galu galā nosaka kombinētā ceļa saturu. Piemēram, iekļaujošs ceļš, kas satur mazāku ekskluzīvu ceļu, iegūst formu ar "caurumu". 

Viena kopēja izgriezuma ceļa izmantošana ir izdzēst objektus, kas nav jāpārklāj, jo tie atrodas ārpus lietotāja skata vai aizklāti ar displeja elementiem (piemēram, HUD).

## 3D grafikā
Izgriezuma plaknes izmanto 3D datorgrafikā , lai neļautu renderētājam aprēķināt virsmas galējā attālumā no skatītāja. Plakne ir perpendikulāra kamerai, noteiktā attālumā un aizņem visu skatpunktu. Izmantojot reāllaikā renderēšananu, izgriezuma plaknes var palīdzēt saglabāt apstrādi objektiem skaidrā redzeslokā.

Plaknes apgriešanas izmantošana var mazināt skatuves reālismu, jo skatītājs var pamanīt, ka viss  netiek pareizi parādīts vai šķiet parādās spontāni. "Migla" - dažādi caurspīdīgs krāsu vai faktūras apgabals tieši pirms apgrieztās plaknes - var palīdzēt mīkstināt pāreju starp to, kas būtu skaidri redzams, un  necaurspīdīgs, un kam vajadzētu būt ārpus uztveres un pilnībā  caurspīdīgs, un tādēļ nav nepieciešams to padarīt.

## Izgriezuma ceļa pakalpojums
Izgriezuma ceļa pakalpojumi ir profesionāli piedāvājumi, ko uzņēmumi piedāvā objektu vai cilvēku izgriešanu no  attēliem, un parasti ietver citus fotoattēlu rediģēšanas un manipulācijas ar fotogrāfijām pakalpojumus. Šādu pakalpojumu adresāti galvenokārt ir fotografēšanas un grafiskās dizaina studijas, reklāmas aģentūras, web dizaineri, kā arī litogrāfi un poligrāfijas uzņēmumi. Izgriešanas ceļu pakalpojumu uzņēmumi parasti atrodas attīstības valstīs, piemēram, Bangladešā, Filipīnās, Indijā, Pakistānā un Nepālā, kas var sniegt savus pakalpojumus par salīdzinoši zemām izmaksām attīstītajām valstīm, sekmējot šādu ārpakalpojumu izmantošanu.

## Atsauces

## Ārējie linki
* Adobe InDesign CS5 & CS5.5 – Clipping paths
* Adobe Photoshop – Clipping paths
Klāss Okesons Tots (jaunākais)

**Klāss Okesons Tots** (, , 1630—1674) bija zviedru diplomāts un valstsvīrs. Feldmaršals (1665), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1666—1671).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1630. gada 14. augustā Ekolsundā zviedru galminieka un feldmaršala Okes Tota (1598–1640) un viņa sievas Sigrīdas Bīlkes (1607–1634) ģimenē. 
Karalienes Kristīnes I valdīšanas laikā 1652. gadā viņam piešķīra grāfa titulu. Piedalījās Otrajā Ziemeļu karā tagadējās Polijas teritorijā, paaugstināts par ģenerālmajoru.

Pēc kara beigām bija Zviedrijas sūtnis Francijā (1661), Stokholmas gubernators (1664—1665), feldmaršals (1665).
1665. gada 27. oktobrī viņu iecēla par Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatoru. 1668. gadā viņš atbalstīja Dāvida Hilhena 1599. gadā izstrādātā dzimtbūšanas likuma ieviešanu Vidzemē. No 1672. gada viņš atradās diplomātiskā misijā Francijā. 
Miris 1674. gada 15. jūlijā Parīzē. 

## Literatūra
* Arveds Švābe. Klaudija Tota rīkojums par Vidzemes dzimtsļaudīm 22.9.1671. "Jurists", 1928. nr. 4. un 6.
Attāluma migla

thumb|Attāluma miglas piemērs

**Attāluma migla** ir 3D datorgrafikas tehnoloģija, ko izmanto attāluma uztveres uzlabošanai, nošķirot tālus objektus.

Tā kā daudzas formas grafiskajā vidē ir salīdzinoši vienkāršas, un sarežģītās ēnas ir grūti renderēt, daudzi spēles dziņi izmanto "miglas" gradientu, tāpēc objekti tālāk no kameras ir aptumšoti ar dūmaku un putna lidojuma efektu.
Šī tehnika simulē gaismas izkliedes efektu, kas attālākus objektus attēlo mazākā kontrasta līmenī, it īpaši dabas apstākļos.

"Miglošana" ir vēl viens attāluma miglas izmantojums spēlēs no 1990. gadu vidus līdz beigām, kad apstrādes jauda nebija pietiekama, lai radītu lielus skatīšanās attālumus, un tādējādi tika izmantots izgriezuma efekts.
Izgriezuma efekts ir ļoti satraucošs process, jo biti un daudzstūra gabali mirgotu visu laiku, ja tie būtu redzeslokā, bet ja tiem pieliktu vidēja garuma distances miglu, daudzi šie daudzstūra gabali parādītos tālā attālumā, jo viņus aizēno migla, bet tie izbalē, kad spēlētājs tuvojas.

Efekts tika daudz izmantots **, *[[Bubsy 3D]]*, *[[Star Wars:Rogue Squadron]]*, *[[Spider-Man]]*, *[[GoldenEye007]]*, *[[Tony Hawk’s Pro Skater]]*, un *[[Superman 64]]* un citās spēlēs.

*[[Silent Hill]]* spēļu ražotāji lietoja unikālu veidu, kā ievietot “miglošanu” savā spēlē, jo pilsēta tika pārklāta ar tik blīvu miglu, ka spēlētājam likās, ka viņš ir iekļuvis citā realitātē.
“Miglošanas” lietojums tika tik labi uztverts kā atmosfēras tehnika, ka šis efekts parādījās visos *Silent Hill* katras jaunās spēles turpinājumos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Datorgrafika
Varavīksne (grupa)

**Varavīksne** bija latviešu rokgrupa, kas aktīvi darbojās no 1974. līdz 1989. gadam un epizodiski turpina uzstāties arī pēc tam.

## Vēsture
Mūziķis Imants Melnis izveidoja grupu 1974. gadā, kad vairāki tās dalībnieki vēl mācījās vidusskolā. Ansamblis darbojās Jelgavas rajona kolhoza "Nākotne" klubā. Grupas uzplaukums sākās, kad tai pievienojās taustiņinstrumentālists, dziesmu autors un dziedātājs Rolands Polis. "Varavīksnē" dziedāja arī Rolanda sieva Vizma Pole, kas kļuva par festivāla "Jaunības balsis" laureāti (1979), kā arī Valērija Tuliševska. Aktīva koncertdarbība sākās 1976. gadā, turpmāk grupa spēlējusi gan Latvijā, gan Igaunijā un Moldāvijā.

1984. gadā "Varavīksne" veiksmīgi uzstājās republikāniskajā pašdarbības skatē Liepājā, kur tika atskaņots arī viens no grupas lielākajiem grāvējiem "Kolosāli". Šo dziesmu ar Laimoņa Vāczemnieka dzeju sarakstījusi Dobeles skolas mūzikas pedagoģe Astrīda Klāsone, un tā vairākus gadus bija palikusi bez ievērības, līdz Imants Melnis to nolēma iekļaut "Varavīksnes" repertuārā. Klāss Vāvere tolaik rakstīja, ka "Varavīksne" salīdzinājumā ar citiem ansambļiem izceļas "ar košiem tērpiem, kustībām labas gaumes robežās, kā arī visai aizrautīgu muzicēšanu roka manierē.  

1985. gadā notika grupas koncerti Rīgā, Operetes teātrī, dziesmas rādīja Latvijas televīzijā, un tās skanēja radio. Pēc tam Rolands Polis nolēma dibināt ansambli "Anniņa" Dobeles rajona kolhozā "Zelta druva", tādēļ Imants Melnis par nākamo muzikālo vadītāju uzaicināja no Līviem aizgājušo taustiņinstrumentālistu un dziesmu autoru Modri Šternu. Viņš izveidoja citu sastāvu, kas pastāvēja līdz 1989. gadam: vokāls - Oļegs Einbergs, Valdis Indrišonoks, taustiņinstrumenti - Imants Melnis, Modris Šterns, ģitāra - Dainis Leitāns, basģitāra - Juris Vītols, sitaminstrumenti - Vitālijs Čakšs. Tapa Šterna dziesmas ar paša tekstiem ("Stacija", "Džuljeta"), kā arī Guntara Rača vārdiem ("Vētrasputns"). 1986. gadā grupa "Mikrofona" aptaujā ar dziesmu "Stacija" ieguva 16. vietu, tā tika iekļauta arī aptaujas skaņuplatē. 1988. gadā dziesma "Džuljeta" aptaujā ieguva 29. vietu.

90. gadu sākumā grupas darbība apsīka. 2008. gadā izdota grupas labāko dziesmu izlase "Cauri gadiem".

Imants Melnis turpina uzstāties joprojām. "Varavīksnes" mūziķi sapulcējās 2015. gadā, lai grupas "Dālderi" līdera Edvīna Zariņa jubilejas koncertā nodziedātu dziesmu "Kolosāli".

2016. gadā Reiks izveidoja dziesmas "Daugava" (V. Čakša mūzika, V. Rūjas teksts) hiphopa versiju ar nosaukumu "Par Latviju".

## Diskogrāfija
### Albums
* *Cauri gadiem* (Gailītis-G, 2008)

### Dziesmas izlasēs
* "Stacija" - *Mikrofons '86* (Melodija, 1987)
* "Daugava" - *Melodiju stafete 6* (Melodija, 1987)
* "Miljonā meitene", "Vētrasputns" - *Mūzika diskoklubos* (Melodija, 1987)
* "Vētrasputns" - *Dienas: dziesmas Ar Guntara Rača vārdiem* (Mikrofona ieraksti, 1999)

## Atsauces
Ģeometriskais primitīvs

Jēdziens **ģeometriskais primitīvs** datorgrafikā un datorizētajā projektēšanā (CAD) tiek izmantots dažādos veidos, taču kopējā nozīme tam ir: vienkāršākie ģeometriski objekti, kurus sistēma var apstrādāt (zīmēt, glabāt). Dažreiz subrutīnas, kas ir atbildīgas par attiecīgā objekta uzzīmēšanu, tiek sauktas par ģeometriskajiem primitīviem. Visvairāk "primitīvie" ģeometriskie primitīvi ir punkts un taisnas līnijas segments, kas bija viss, ko agrākās vektoru grafikas sistēmas sevī iekļāva.

Konstruktīvi cietajā ģeometrijā (angļu: *constructive solid geometry*) primitīvi ir vienkāršas ģeometriskas figūras, kā piemēram, kubs, cilindrs, sfēra, konuss, piramīda.

Modernas 2D datorgrafikas sistēmas var strādāt ar primitīviem, kas ir līnijas (taisnu līniju segmenti, apļi un sarežģītākas līknes), kā arī ar figūrām - kvadrātiem, daudzstūriem, apļiem u.c.

Vispārpieņemti divdimensiju primitīvi ir līnijas, punkti un daudzstūri. Taču pastāv arī uzskats, ka arī trijstūri ir primitīvi, jo katrs daudzstūris var tikt izveidots no vairākiem trijstūriem. Visi pārējie grafiskie elementi tiek izveidoti, balstoties uz šiem primitīviem. 3D vidē trijstūri vai daudzstūri var tikt izmantoti kā primitīvi, lai modelētu sarežģītākus 3D objektus. Dažos gadījumos līknes (apļi u.c.) var tikt uzskatītas par primitīviem, taču ir gadījumi, kad līknes ir sarežģītākas formas, kas izveidotas no vairākām primitīvām figūrām.

## Biežāk lietotie primitīvi
    
* punkti
* līnijas un līniju segmenti
* plaknes
* apļi un elipses
* trijstūri, četrstūri un daudzstūri

3D lietotnēs pamata ģeometriskās figūras un formas tiek uzskatītas par primitīviem. Šīs figūras un formas ir šādas:

* sfēras
* kubi
* toroīdi
* cilindri
* piramīdas
* trijstūru vai daudzstūru režģi (angļu: *mesh*) - vispārpieņemtas vienības, no kurām tiek veidotas ainas, kas savukārt tiek veidotas no savstarpēji savienotām virsotnēm

Šīs figūras un formas tiek uzskatītas par primitīviem 3D modelēšanā, jo tās kalpo kā pamats daudzām citām figūrām un formām. Dažādas 3D pakotnes var iekļaut sevī dažādus citus "paplašinātus" primitīvus, kas ir sarežģītākas formas. Piemēram, 3D modelēšanas programmā 3D Studio Max pie primitīviem tiek pieskaitīta tējkanna.

## Ģeometriskie primitīvi 3D modelēšanā
Datorizētās projektēšanas (CAD) vai 3D modelēšanas programmās lietotāja interfeiss var dot iespēju lietotājam izveidot primitīvus, kas vēlāk var tikt modificēti, tos labojot.Piemēram, cietvirsmu modelēšanā lietotājs savu modeli sāk veidot ar kubu, tad izmanto ekstrūziju (angļu: *extrusion*) un citas manipulācijas, lai iegūtu sev vēlamu rezultātu. Šajā gadījumā primitīvu izmantošana ir ērts veids 3d modeļa izveidošanas uzsākšanai.

## Atsauces
Donāts Montvīds

**Donāts Montvīds** (; plašāk pazīstams kā ***Donny Montell***, dzimis  Viļņā, Lietuvā), ir lietuviešu dziedātājs un dziesmu autors. Donāts pārstāvēja Lietuvu 2012. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[Love is Blind]]*, kad finālā viņš ieguva 14. vietu. Viņš atgriezās 2016. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā ar dziesmu *[[I've Been Waiting for This Night]]*, kad viņš finālā ieguva 9. vietu.

## Atsauces
Meteora (Grieķija)

**Meteora** () ir kalnu veidojums Grieķijas centrālajā daļā. Te atrodas viens no lielākajiem Austrumu Pareizticīgās baznīcas klosteriem, nozīmīguma ziņā otrais pēc Ajonoras. Seši klosteri atrodas netālu no Kalabakas pilsētas. Meteora zināma kopš 10. gadsimta. Paši kalni izveidojušies pirms vairāk nekā 60 miljoniem gadu. Kopumā laika gaitā bijuši 22 vai 24 klosteri, pašlaik vienīgi 6: 4 vīriešiem un 2 sievietēm.

Meteora ir iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Nosaukums nozīmē "cēls", "paaugstināts" un ir etimoloģiski saistīts ar "meteorītu".

## Galerija

Image:Meteora in the early morning hours.jpg|Meteora agrā rīta stundā
Image:Greece meteora monasteries.JPG|*Rousanou*, *Nikolaos *un *Lielā Meteora* klosteri
Image:Meteora 1 evlahos.jpg| *Rousanou *klosteris
Image:Meteory 1 wisnia6522.jpg| Meteoras ielejas panorāma
Image:Meteora valley, Meteora, Greece.jpg|Panorāmas skats uz Meteoras ielejas
Image:Monastery Varlaam, Meteora, Greece.jpg|Panorāmas skats pie *Varlaam *klostera 
Image:Roussanou, Meteora, Greece.jpg|Panorāmas skats pie *Roussanou *klostera
Image:Varlaam and Grand Metereon, Meteora, Greece.jpg|Panorāmas skats pie klosteriem *Varlaam *un *Lielā Meteora*


## Ārējās saites

* Meteora rock pillars and the town of Kalambaka
Meteora

**Meteora** var būt:
* Meteora (albums) — *Linkin Park* albums;
* Meteora (Grieķija) — klosteru komplekss Grieķijā.
Baškortostānas administratīvais iedalījums

**[[Baškortostāna]]s administratīvo iedalījumu** regulē Baškortostānas Republikas Likums #178-z. Pati Baškortostānas Republika ir Krievijas Republikas administratīvais subjekts, kas tika pieņemts 2005. gada 20. aprīlī. Baškortostāna kā federāls subjekts tika izveidots 1917. gada 28. novembrī (j.s., pēc v.s. ).

## Administratīvais iedalījums

### Pilsētas

### Rajoni
thumb|Baškortostānas administratīvā iedalījuma karte (kartē numuri atbilst numuriem tabulā)|750px

## Atsauces

## Skatīt arī
* Krievijas administratīvais iedalījums
Maskavas olimpiskais sporta komplekss

**Maskavas olimpiskais sporta komplekss** (), (pazīstams arī kā vienkārši ***Олимпийский***), ir daudzfunkcionāla iekštelpu arēna Maskavā, Krievijā, kas tika atklāta 1980. gadā, kad Maskavā notika 1980. gada vasaras olimpiskās spēles. Arēnā ir noticis 2009. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss, 2006. gada Pasaules vieglatlētikas čempionāts iekštelpās un daudzi citi pasākumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dievmātes Patvēruma katedrāle (Maskava)

**Dievmātes Patvēruma katedrāle** () ir galvenais Krievijas Pareizticīgās vecticībnieku baznīcas dievnams, kas atrodas Maskavā, Rogožskas slobodā. 

Līdz Kristus Glābēja katedrāles atjaunošanai 1990. gados tas bija lielākais darbojošais dievnams Maskavā.

## Vēsture
1771. gada mēra epidēmijas laikā visi pilsētas kapi tika pārnesti aiz toreizējās pilsētas robežas. Blakus Rogožskas postenim izveidojās vecticībnieku kapi, bet vēlāk arī ciemats ap to. Pēc 20 gadiem ciemata iedzīvotājiem radās vēlēšanās uzcelt dievnamu. Projekts tika pasūtīts arhitektam Matvejam Kazakovam, kurš bija ieplānojis uzbūvēt milzīgu baznīcu klasicisma stilā. Tika iegūta Maskavas pilsētas valdības atļauja un 1791. gadā tika uzsākta būvēšana, taču vēlāk radās problēmas.

Sanktpēterburgas vecticībnieki lūdza atļauju uzbūvēt vecticībnieku dievnamu arī galvaspilsētā, taču to aizliedza Sanktpēterburgas metropolīts Gabriēls (Petrovs). Metropolīts nosūtīja sūdzību imperatorei Katrīnai II, kurā izstāstīja, ka Maskavas dievnams, kuram jau tika uzceltas sienas, ir lielāks par Uspenskas katedrāli Kremlī un šādā veidā vecticībnieki pazemo valdošo baznīcu. Katrīna II lika Maskavas ģenerālgubernatoram atrisināt šo problēmu. Rezultātā baznīcas projekts tika rediģēts — noņemta altāra apsīda, samazināta baznīcas smaile, bet piecu kupolu baznīcas vietā tika uzcelta baznīca ar vienu kupolu.

1856. gada 7. jūlijā, pēc metropolīta Filarēta (Drozdova) sūdzības, dievnama altāri tika aizzīmogoti, kalpot un ieiet tajos tika aizliegts. Zīmogi tika noņemti 1905. gada aprīli, šo notikumu vecticībnieki joprojām atzīmē kā svētkus. Par godu altāru zīmogu noņemšanai tika uzcelts Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis. 

1929. gadā bija plānots baznīcu slēgt, taču tas netika realizēts.

## Baznīcas apraksts
Ēka ir būvēta klasicisma stilā. Tajā ir trīs portāli - rietumu (centrālā ieeja), dienvidu un ziemeļu. Baznīcai nav apsīdas. Iekša ir trīs altāri: centrālais - Dievmātes Patvēruma, ziemeļu - Svētā Nikolas Brīnumdarītāja, dienvidu - Svētā Radoņežas Sergija.thumb|254x254px|Baznīca no iekšpusesIekšā atrodas seno ikonu un baznīcas tērpu kolekcija.  

## Ārējās saites
Fabiāns fon Ferzens

**Fabiāns fon Ferzens** (, 1626—1677) bija vācbaltu karavīrs un valstsvīrs. Feldmaršals, Rīgas gubernators, Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora p.i. (1671—1674).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1626. gada 17. (7.) februārī Tallinā Zviedru Igaunijas muižnieka un tiesneša Reinholda Fabiāna fon Ferzena (1594–1649) un viņa sievas Dorotejas Vrangeles (1590–1652) ģimenē. Viņa mātesbrālis bija Hermanis Vrangelis (1587–1643).

No 1644. gada piedalījās Trīsdesmitgadu karā, paaugstināts pulkvežleitnanta pakāpē. Vēlāk piedalījās Otrajā Ziemeļu karā tagadējās Polijas teritorijā, 1657. gadā bija zviedru ieņemtās Krakovas komendants, 1658. gadā ievainots, 1659. gadā paaugstināts par ģenerālmajoru un iecelts par Štrālzundes komendantu.
1663. gadā karalis Kārlis XI viņu iecēla par Rīgas gubernatoru, no 1671. līdz 1674. gadam viņš pildīja Zviedru Vidzemes ģenerālgubernatora pienākumus.  1674. gadā Ferzenam piešķīra barona titulu un 1675. gadā feldmaršala pakāpi. 1676. gadā viņš kļuva par dāņiem atņemto Skones zemju ģenerālgubernatoru.
 
Miris 1677. gada 9. augustā (30. jūlijā VS) Malmē, apbedīts Tallinas Doma baznīcā, viņa sarkofāgs ir mākslas piemineklis.
Salgira

**Salgira** (, ) ir Krimas pussalas garākā upe. Tās kopējais garums ir 204 kilometri un sateces baseina platība — 3750 km². Vidējā ūdens caurtece ir 2 m³/s. Salgiras upe sākas Čatirdaga kalnu masīvā un ietek limānu sistēmā — Sivašā. Pa ceļam tā tek cauri Simferopolei un šķērso Ziemeļkrimas kanālu, kuru galvenokārt izmanto hidroelektroenerģijai un lauksaimniecībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pēdakmeņi

**Pēdakmeņi** ir mākslīgi vai dabīgi veidojušies kultakmeņi ar cilvēka pēdas vai plaukstas veida vai dzīvnieku pēdas veida nospiedumiem. Latviešu mitoloģijā pēdakmeņus galvenokārt saista ar velna darbību, un kā kulta priekšmeti tie varētu būt veidojušies akmens laikmeta beigās un bronzas laikmeta sākumā, vācēju-mednieku ciltīm pārejot no zvejniecības un medniecības uz lopkopību un zemkopību un kļūstot par vietsēžiem, kas mainīja arī ticējumus.

Pirmais pēdakmeņus kā atsevišķu kultakmeņu grupu 1930. gados aprakstīja vēsturnieks Arturs Štāls. 1961. gadā par šo tēmu rakstīja arī arheologi Jānis Graudonis un Vladislavs Urtāns, bet kopš 1970. gadu otrās puses kultakmeņu pētīšanai pievērsies V. Urtāna dēls vēsturnieks un arheologs Juris Urtāns. Līdz 1990. gadam bija apzināti 107 pēdakmeņi, un tie lielāko tiesu atrodas nomaļās un grūti piekļūstamās vietās, taču kopš tā laika atklāto pēdakmeņu skaits Latvijā vairākkārt pieaudzis.

Visvecākais zināmais pēdakmens ir Pastamuižas Velnakmens, kura vārdā 1451. gadā nosaukta netālā Pastamuiža. Tas ir arī senajos vācu rakstos visbiežāk pieminētais un agrīnajā latviešu teiku literatūrā un ceļvežos visvairāk aprakstītais pēdakmens. Pēdakmeņi plaši izplatīti arī citur Eiropā, piemēram, Baltkrievijā, kur pie tiem pēc baznīcu dievkalpojumiem noliktas baznīcā iesvētītās veltes, bet Karēlijā un Skandināvijā atrodami daudzi pēdveida iekalumi klintīs.

## Atsauces
Pragnavit

***Pragnavit*** ir 1996. gadā Mahiļovā, Baltkrievijā izveidots tumšā ambienta un rituālās tautas mūzikas projekts. Tā vienīgais dalībnieks ir *Voist Angiras*. Patlaban izdoti četri projekta albumi. Skaņdarbs *У маёй крыві* (no baltkrievu — 'manās asinīs') nokļuva portāla *Тузіне Гітоў* virsotnē un tika atzīts par vienu no 2007./2008. gada sezonas 30. labākajām dziesmām.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi

## Atsauces

## Ārējās saites
*''Pragnavit Facebook'' lapa 
*''Pragnavit Vkontakte'' lapa /
*''Pragnavit Last.fm'' lapa 
*Intervija ar Pragnavit . 2016. gada 28. aprīlis. *Stigmata*. Skatīts: 2018. gada 6. maijā.
Bangpūtis

**Bangpūtis** (; jaunprūšu: **Bangāpūtis*) ir rietumlietuviešu un prūšu jūras vēja dievs. Vācu etnogrāfs Matejs Pretorijs 17. gadsimta beigās Bangpūti nosauca par vētras un ūdens dievu, kam esot upurēts, pretnostatot to ugunij, Jēkabs Brodovskis 18. gadsimta sākumā — par jūras dievu, bet Filips Ruiģis 18. gadsimtā Bangpūti nodēvēja par jūras dievu un pielīdzināja to seno romiešu dievam Neptūnam.

Lietuvieši kokā esot veidojuši Bangpūša tēlus. Līdzīga būtne ar vārdu *bangu dievaitis* atrodama 1825. gadā izdotajā Ludviga Rēza un 1905. gadā izdotajā Viļa Kalvaiša dainu apkopojumā. Bangpūtim tuva dievība varētu būt bijusi Vējopatis.

## Atsauces
Jarila

[thumb|right|200px|Jarilas tēls „Ukrainas stepes” parkā, [Donecka|Doneckā]]

**Jarila** (ukraiņu un , *Ярила*, no krievu *яровой* — 'pavasarī sēts', *ярка* — 'pavasarī dzimis jērs' un ukraiņu *ярнiй* — 'pavasarīgs, jauns, spēkpilns'; ; ; ; ) slāvu mitoloģijā ir pavasara auglības dievība. Baltkrievu pavasara sagaidīšanas rituālā Jarilu attēloja uz zirga jājoša baltās drēbēs tērpa un vainagota jaunava ar rudzu vārpām vienā rokā un cilvēka galvu otrā, bet dienvidslāvu un krievu tradīcijās Jarila ir lelle, ko rituālā sadedzināja vai izplūkāja un salmus izkaisīja uz lauka. Vēlāk Jarilas tēls slāvu mitoloģijā saplūda ar Svēto Juri.

## Atsauces
Eifeļa tilts (Ungeni)

**Eifeļa tilts** () ir tilts pār Prutas upi un Moldovas—Rumānijas robežas šķērsošanas punkts. Tilts atrodas starp Ungeni, pilsētu Moldovā, un Ungeni, komūnu Rumānijā.

## Vēsture
 krievu diplomāts Ivans Zinovjevs un George Kostaforu parakstīja dzelzceļa savienojuma vienošanos, ko ratificēja . Jasi-Ungeni dzelzceļa līniju atklāja 1874. gada 1. augustā. Līniju Kišiņeva—Kornešti—Ungeni (būvēta 1871.–1875. gadā) Krievijas Impērija atklāja 1875. gada 1. jūnijā, gatavojoties krievu—turku karam (1877—1878). Ungeni muita tika izveidota 1875. gadā pēc Kišiņevas—Ungeni—Jasi dzelzceļa atklāšanas. Līnija Kišiņeva—Kornešti bija atklāta jau 1873. gadā.

1876. gadā pēc pavasara plūdiem Prutas upē tika gandrīz iznīcināts dzelzceļa tilts, kas savienoja Besarābiju un Rumāniju. Dzelzceļa departaments uzaicināja Gistavu Eifeli uz Besarābiju (Moldovu), lai pārplānotu un pārbūvētu tiltu, ko atklāja , tikai trīs dienas pirms krievu—turku kara (1877—1878) sākuma.  krievu kareivji ienāca Rumānijā caur Ungeni un nākamajā dienā Krievija pieteica karu Osmaņu Impērijai. Mūsdienās tiltam joprojām ir stratēģiska nozīme un tas atrodas robežsargu uzraudzībā.

Netālajā Jasi pilsētā Gistavs Eifelis uzbūvēja arī *Grand Hotel Traian* viesnīcu (1882).

## Galerija

File:Eiffel Bridge, Ungheni.gif|Eifeļa tilta rasējums, ap 1880. gadu
File:Eiffel Bridge Ungheni.jpg|Tilts 2010. gadā
File:Eiffel Bridge Ungheni Panorama.jpg|Tilta panorāma 2016. gadā
File:Eiffel Bridge Ungheni Distance.jpg|Skats uz tiltu no attāluma


## Atsauces

## Ārējās saites
Vējopatis

**Vējopatis** () lietuviešu mitoloģijā ir vēja dievs. Vācu vēsturnieks Matejs Pretorijs 17. gadsimtā Vējopati attēloja kā spārnotu cilvēku ar divām pretēji vērstām un muti atvērušām sejām un izplestām rokām, no kurām vienā tas tur zivi, bet otrā — muciņu. Viņš arī minēja vējones, kas pēc vēja pareģoja nākotni. Vējopatim tuva dievība varētu būt bijusi Bangpūtis.

## Atsauces
Austrumu ķauķīši

**Austrumu ķauķīši** (*Seicercus*) ir viena no divām ķauķīšu dzimtas (*Phylloscopidae*) ģintīm, kas apvieno 11 sugas. Tā ir mazākā no abām ģintīm un apvieno mazāko daļu ķauķīšu dzimtas putnu. Nesenā pagātnē ķauķīši tika sistematizēti ķauķu dzimtā (*Sylviidae*), bet saskaņā ar jaunākajiem DNS atklājumiem 2006. gadā tika izveidota ķauķīšu dzimta. 

## Izplatība
[thumb|left|220px|[Bērgalvas ķauķītis (*Seicercus castaniceps*)]]
Austrumu ķauķīši sastopami Indijas subkontinentā un Austrumāzijā, sākot ar Ķīnas ziemeļiem un beidzot ar Timoru Mazajās Zunda salās. Ziemeļu areālos dzīvojošās sugas ir gājputni, tās ligzdo mērenajā joslā, bet ziemo tropos. Vairākas sugas veic īsu migrāciju, ligzdojot augstkalnos, bet ziemojot ielejās. Dažām sugām daļa populācijas ir gājputni, bet daļa nometnieki.

## Kopīgās īpašības
Austrumu ķauķīši ir mazi vai ļoti mazi dziedātājputni. Ķermeņa garums 9,5—12 cm, svars apmēram 4—9 g. Apspalvojums neuzkrītošs: mugurpusē zaļgans, apakšpusē dzeltens, spārni zaļi. Galva vai nu pelēka vai zaļa, vai brūna. Uz galvas virsas (dažiem arī uz sejas) ir svītras, ap acīm dzeltens vai balts gredzens. Abi dzimumi izskatās līdzīgi.

Ķauķīši ir ļoti aktīvi putniņi, nepārtraukti pārvietojas pa koku lapotni, meklējot kukaiņus. Barību meklē gan lielu koku vaiņagos, gan pameža lapotnēs. Dažas sugas barojas baros.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Pelēkvaigu ķauķītis (*Seicercus poliogenys*)]]
***Austrumu ķauķīšu ģints** (*Seicercus*)
**Alstrēma ķauķītis (*Seicercus soror*)
**Baltbriļļu ķauķītis (*Seicercus affinis*)
**Bērgalvas ķauķītis (*Seicercus castaniceps*)
**Bianki ķauķītis (*Seicercus valentini*)
**Dzeltenkrūšu ķauķītis (*Seicercus montis*)
**Emeišaņa ķauķītis (*Seicercus omeiensis*)
**Pelēkgalvas ķauķītis (*Seicercus tephrocephalus*)
**Pelēkvaigu ķauķītis (*Seicercus poliogenys*)
**Vistlera ķauķītis (*Seicercus whistleri*)
**Zaļgalvas ķauķītis (*Seicercus burkii*)
**Zunda ķauķītis (*Seicercus grammiceps*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Putni dabā
*Bird Guides: Seicercus
Šarinas kanjons

**Šarinas kanjons** () ir smilšakmens klinšu kanjons Kazahstānas galējos dienvidaustrumos, Almati apgabalā, aptuveni 200 km uz austrumiem no Almati, tuvu Ķīnas robežai. Izveidojies Šarinas upei graužoties cauri smilšakmens iežiem, kanjona kopējais garums ir ap 90 km (pēc citiem avotiem pat vairāk nekā 150 km). Dabas objekts kopš 2004. gada ietilpst Šarinas nacionālajā parkā. Populārs tūrisma objekts, ko dažkārt salīdzina ar Lielo Kanjonu krāsaino smilšakmens klinšu dēļ, kaut aŗi arī dziļuma un citu izmēru ziņā Šarinas kanjons būtiski atpaliek. Kanjona dziļums vietām sasniedz 150 līdz 300 metrus.

## Ārējās saites
Olga Tokarčuka

**Olga Navoja Tokarčuka** (; dzimusi ) ir poļu rakstniece, aktīviste, publiskā intelektuāle. 2018. gadā saņēma Nobela prēmiju literatūrā. 

Tiek uzskatīta par vienu no savas paaudzes kritiski atzītākajām un komerciāli veiksmīgākajām rakstniecēm. 2018. gadā kļuva par pirmo poļu rakstnieci, kas ieguvusi Bukera starptautisko balvu (par romānu "Lidojumi"). Ir astoņu romānu un divu noveļu krājumu autore. Divas reizes ieguvusi *Nike* balvu, kas ir viens no nozīmīgākajiem literārajiem apbalvojumiem Polijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Biogrāfija
Elvīras iela

**Elvīras iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Zasulauka apkaimē. Elvīras iela sākas krustojumā ar Vīlipa ielu un beidzas krustojumā ar Tapešu ielu. Ielas garums ir 635 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu divu joslu platumā visā ielas garumā.

Elvīras ielā ir gan daudzdzīvokļu namu apbūve, gan savrupmāju apbūve, kā arī sabiedriskas celtnes, piemēram, Latvijas Nedzirdīgo savienība (Elvīras ielā 19).

Rīgas adrešu grāmatās Elvīras iela ir sastopama kopš 1913. gada ar šādu pašu nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Elvīras iela ir savienota ar šādām ielām:
* Vīlipa iela (T veida krustojums)
* Kūdras iela (T veida krustojums)
* Tapešu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Zasulauks

## Atsauces
Ecuador-UTE-UESOR

***Ecuador-UTE-UESOR*** jeb ***Ekvador UTE-JuZGU*** (*Эквадор UTE-ЮЗГУ*) bija Krievijas un Ekvadoras nanopavadonis. Tas orbītā palaists , bet drīz sabojājās.

*Ecuador-UTE-UESOR* izgatavoja Krievijas Dienvidrietumu Valsts universitātes (*JuZGU*) studenti un pasniedzēji sadarbībā ar Ekvadoras universitātes *[[Universidad Tecnologica Equinoccial]]* (*UTE*) inženieriem. Pavadonis ir *[[CubeSat]] 1U* formā ar masu aptuveni 1 kg.

## Lidojuma gaita
*Ecuador-UTE-UESOR* startēja  6:36:49 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG / Fregat-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Tas kopā ar vēl 71 maziem pavadoņiem bija sekundārā krava pavadonim *[[Kanopus-V-IK]]*.

Pēc *Kanopus-V-IK* atdalīšanas no dzinējbloka, *[[Fregat-M]]* veica vairākus manevrus, lai ievadītu pārējos pavadoņus tiem paredzētajās orbītās. Pēc pavadoņu atdalīšanas ar 12 kosmiskajiem aparātiem neizdevās nodibināt sakarus. Arī *Ecuador-UTE-UESOR* radās problēmas nepietiekamas elektroenerģijas dēļ; izdevās saņemt signālu tikai no radiobākas. Domājams, pavadonis sabojājās, kad uz tā saules baterijām nokļuva hidrazīna sadalīšanās produkti no viena vai vairākiem *Fregat* mazās vilces dzinējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Малый космический аппарат «Эквадор UTE-ЮЗГУ» RS3S  *ЮЗГУ* 
* Nanosatélite ECUADOR UTE-UESOR UNIVERSIDAD TECNOLÓGICA EQUINOCCIAL Centro de Investigación de Mecatrónica 
* UTE-UESOR (Ecuador-UTE-YuZGU) Gunter Dirk Krebs
Majak (pavadonis)

***Majak*** (*Маяк*) bija Krievijas nanopavadonis, kas bija paredzēts optiskā atstarotāja izmēģināšanai. Tas orbītā palaists , bet ir neaktīvs.

*Majak* bija pirmais kosmiskā aparāta projekts Krievijā, kas veidots ar kolektīvo finansēšanu.
*Majak* izgatavoja entuziastu grupa "Tavs kosmosa sektors" (*Твой Сектор Космоса*) ar Mašīnbūves institūta (tagad Maskavas Politehniskā universitāte) atbalstu. Pavadonis ir *[[CubeSat]] 3U* formā ar masu aptuveni 4 kg.

Pēc ieiešanas orbītā *Majak* bija jāizvērš metalizētas plēves saules atstarotājs piramīdas formā. Tas aptuveni 25 dienas būtu spožākais objekts debesīs (pēc Saules un Mēness) ar zvaigžņlielumu −10m. *Majak*  varētu izmantot par etalonu, lai pārbaudītu kosmisko objektu redzamā zvaigžņlieluma aprēķinus. Sekojot pavadoņa kustībai atmosfēras augšējos slāņos, tiktu iegūti dati par atmosfēras blīvumu. Bija paredzēt izmēģināt  aerodinamisko bremzēšanas iekārtu, ko nākotnē varētu izmantot, lai no orbītas novadītu kosmiskos lūžņus.

## Lidojuma gaita
*Majak* startēja  6:36:49 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG / Fregat-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Tas kopā ar vēl 71 maziem pavadoņiem bija sekundārā krava pavadonim *[[Kanopus-V-IK]]*.

Pēc *Kanopus-V-IK* atdalīšanas no dzinējbloka, *[[Fregat-M]]* veica vairākus manevrus, lai ievadītu pārējos pavadoņus tiem paredzētajās orbītās. Pēc pavadoņu atdalīšanas ar 12 kosmiskajiem aparātiem neizdevās nodibināt sakarus. Tā kā *Majak* nebija raidītāja, tad vienīgais veids, kā pārliecināties par tā veiksmīgu darbību, bija vizuāli novērojumi. Diemžēl tā orbītā netika pamanīts spožs objekts. *Majak* kustības novērojumi liecināja, ka saules atstarotājs nav atvēries. Visticamāk, pavadonis sabojājās, kad uz tā nokļuva hidrazīna sadalīšanās produkti no viena vai vairākiem Fregat mazās vilces dzinējiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Маяк – первый краудфандинговый спутник России Твой Сектор Космоса 
* Mayak Gunter Dirk Krebs 
* MAYAK n2yo.com (orbītas elementi)
Stambulas Safīrs

**Stambulas Safīrs** (***Istanbul Sapphire***) vai vienkārši **Safīrs** ir debesskrāpis un augstākā celtne Stambulā, Turcijā. Ēkas celtniecība tika uzsākta 2006. gadā, un 2011. gadā debesskrāpis tika atklāts. Tas ir pirmais ekoloģiskais debesskrāpis Turcijā. Safīrā atrodas iepirkšanās centrs un apartamenti.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Iskra-MAI-85

***Iskra-MAI-85*** (*Искра-МАИ-85*) ir Krievijas nanopavadonis. Tas orbītā palaists .

Kosmisko aparātu izgatavoja Maskavas Aviācijas institūta studenti un jaunie speciālisti. Pavadonis ir *[[CubeSat]] 3U* formā ar masu aptuveni 4 kg.

*Iskra-MAI-85* uzdevums ir izmēģināt kosmosā universālu pavadoņu platformu. Derīgā krava tam ir modulis, kas ievāc datus par kosmiskās vides faktoru ietekmi uz karstumizturīgo pārklājumu ekspluatācijas izmaiņām.

## Lidojuma gaita
*Iskra-MAI-85* startēja  6:36:49 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG / Fregat-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Tas kopā ar vēl 71 maziem pavadoņiem bija sekundārā krava pavadonim *[[Kanopus-V-IK]]*.

Pēc *Kanopus-V-IK* atdalīšanas no dzinējbloka, *[[Fregat-M]]* veica vairākus manevrus, lai ievadītu pārējos pavadoņus tiem paredzētajās orbītās. Pēc pavadoņu atdalīšanas ar 12 kosmiskajiem aparātiem neizdevās nodibināt sakarus. 23. augustā tika publicēta informācija, ka arī *Iskra-MAI-85* nedarbojas. Maskavas Aviācijas institūts noliedza šo informāciju, apgalvojot, ka jūlijā un augustā ar *Iskra-MAI-85* ir daudzreiz veikti sakaru seansi, un tas turpina pildīt tam paredzētos uzdevumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Iskra-MAI-85 Gunter Dirk Krebs 
* Искра-МАИ-85 mapgroup.com.ua
Darbinieks

[250px|thumb|Dārznieks [Honkonga|Honkongā]]

**Darbinieks** ir fiziska persona, kas uz darba līguma pamata par nolīgto darba samaksu darba devēja vārdā veic noteiktu darbu.

## Pienākumi
Darbiniekam sava darba pienākumos ir rūpēties par to, lai pēc iespējas novērstu vai mazinātu šķēršļus, kas nelabvēlīgi ietekmē vai var ietekmēt parasto darba gaitu uzņēmumā, kā arī par to, lai pēc iespējas novērstu vai mazinātu draudošus vai jau radušos zaudējumus. Izņēmums pieļaujams tikai tajā gadījumā, kad šāda rīcība darbiniekam nav pa spēkam, nav no viņa taisnīgi sagaidāma vai arī to aizliedzis darba devējs.

## Atsauces
Kristers Horns

**Kristers Horns** jeb **Kristers Hūrns** (, dzimis , miris ) bija zviedru karavīrs un valstsvīrs. Rīgas gubernators (1654—1657), Ingrijas un Keksholmas ģenerālgubernators (1657—1659), Zviedrijas valsts padomnieks (1660), feldmaršals (1672), Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators (1674—1686).
Valtenberģu muižas īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1622. gada 13. novembrī Riternē (*Rytterne socken*) barona Klāsa Horna (1587—1651) un viņa sievas Zigrīdas Uksenšernas (1590—1644) ģimenē. Viņa mātesbrāļi bija Bengts Uksenšerna (1591—1643) un Gabriels Uksenšerna (1586—1656).

1654. gadā viņu iecēla par Rīgas gubernatoru, 1656. gadā notika vairāk nekā mēnesi ilga Rīgas aizstāvēšana pret Krievijas caristes karaspēka uzbrukumu Otrajā Ziemeļu karā.
1657. gadā karalis Kārlis XI viņu iecēla par Ingrijas un Keksholmas ģenerālgubernatoru. 

1672. gadā viņam piešķīra feldmaršala pakāpi, no 1674. līdz 1684. gadam viņš bija Zviedru Vidzemes ģenerālgubernators. 1678. gadā viņš par 3000 dālderiem iegādājās Mazsalacas muižu. Viņa vadībā 1681. gadā tika sākta agrārā reforma, kas pazīstama kā „muižu redukcija”, tika atsavinātas zviedru lielmuižniekiem pēc kara piešķirtās pilsmuižas (Alūksnes pils, Bukultu pils, Burtnieku pils, Cēsu pils, Doles pils, Dzērbenes pils, Ēveles muiža, Ļaudonas pils, Mālpils pils, Mujānu pils, Raunas pils, Rūjienas pils, Siguldas pils, Smiltenes pils, Vainižu pils, Valmieras pils, Trikātas pils).
Miris 1692. gada 26. maijā savā Riternes muižā Zviedrijā.

## Ārējās saites
Čīles zemene

**Čīles zemene** (*Fragaria chiloensis*) ir viena no divām savvaļas zemeņu sugām, kas tika sakrustotas, lai radītu mūsdienu dārza zemeni (otra suga ir Virdžīnijas zemene). Tā ir ievērojama savu lielo ogu dēļ.

Dabā Čīles zemene aug Klusā okeāna krastos Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā kā arī Havaju salās.

## Atsauces
Fīlips Hēlanders

**Fīlips Hēlanders** (; dzimis ) ir Zviedrijas futbolists, aizsargs, Zviedrijas futbola izlases dalībnieks. No 2024. gada Hēlanders spēlē Kipras Pirmās divīzijas komandā *[[AC Omonia|Omonia]]*.

## Sasniegumi
**Malmö FF**

* Allsvenskan: 2013, 2014
* Zviedrijas Superkauss: 2014

**Rangers**

* Skotijas Premjerlīga: 2020—21
* UEFA Eiropas līgas finālists: 2021—22

## Atsauces

## Ārējās saites
Baltā Drina

**Baltā Drina** () ir upe Kosovas un Ziemeļu Albānijas teritorijā. Tās izteka ir Žļeba kalnā, bet ieteka ir Drinā kopā ar Melno Drinu. Tās garums ir 136 kilometri. Kosovā upe tek caur Baltās Drinas kanjonu.

## Atsauces
MKA-N

***MKA-N № 1*** un ***MKA-N № 2*** (*МКА-Н*) bija Krievijas eksperimentāli Zemes tālizpētes pavadoņi. Tie tika zaudēti pēc starta . Kosmiskos aparātus izgatavoja uzņēmums *[[Dauria Aerospace]]* pēc valsts korporācijas *[[Roskosmos]]* pasūtījuma.

*MKA-N* tika  izgatavoti *[[CubeSat]] 6U* formā ar masu 11,7 kg. Tiem ir multispektrālais attēlveidotājs ar izšķirtspēju 22 metru uz pikseli.

*MKA-N № 1* un *MKA-N № 2* startēja  6:36:49 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-FG / Fregat-M]]* no Baikonuras kosmodroma. Tie kopā ar vēl 70 maziem pavadoņiem bija sekundārā krava pavadonim *[[Kanopus-V-IK]]*.

Pēc *Kanopus-V-IK* atdalīšanas no dzinējbloka, *[[Fregat-M]]* veica vairākus manevrus, lai ievadītu pārējos pavadoņus tiem paredzētajās orbītās. Pēc pavadoņu atdalīšanas ar 12 kosmiskajiem aparātiem neizdevās nodibināt sakarus. Arī ar abiem *MKA-N* neizdevās nodibināt sakarus Pavadoņu īpašniekiem radās aizdomas, ka to nogādāšanā orbītā gadījusies kāda kļūme. Par startu atbildīgais *[[Roskosmos]]* vairākkārt noliedza savu vainu, apgalvojot, ka raķete darbojusies nevainojami, un pavadoņu iespējamās kļūmes nav saistītas ar palaišanas operatoru.

ASV uzņēmumam *[[Astro Digital]]*, kas bija zaudējis pavadoņus *[[Corvus-BC 1]]* (*Landmapper-BC1*), *[[Corvus-BC 2]]* (*Landmapper-BC2*), izdevās iegūt raķetes palaišanas telemetrijas datus. No tiem tika secināts, ka vienā no *Fregat-M* dzinējiem bija radusies hidrazīna noplūde, kas uzliesmoja pēc cita dzinēja ieslēgšanas. Rezultātā kosmiskie aparāti guva bojājumus.
Krievijas komanda, kas izgatavoja *[[Majak (pavadonis)|Majak]]*, pirms tam jau paziņoja, ka visticamāk, pavadonis sabojājās, kad uz tā nokļuva hidrazīna sadalīšanās produkti no viena vai vairākiem *Fregat* mazās vilces dzinējiem.

Lai gan *Roskosmos* atzina, ka dzinējblokam *Fregat* bija radusies problēma ar dzinēju, bet tas noticis pēc tam, kad brīvā lidojum palaisti abi *MKA-N*, un tie atradušies 1,5 km attālumā no *Fregat*. *Roskosmos* uzskatīja, ka *MKA-N № 1* un *MKA-N № 2* tika veiksmīgi palaisti orbītā, bet kļūme ir pašos kosmiskajos aparātos, tāpēc no *[[Dauria Aerospace]]* pieprasīja atmaksāt pavadoņu izgatavošanai piešķirtos 290 miljonus rubļu. *Dauria* uzskatīja, ka noplūde no *Fregat* sākusies vēl tad, ka pie tā bija pievienoti *MKA-N*, tādējādi pavadoņus ietekmējis ārējs faktors.

2019. gada augustā Maskavas arbitrāžas tiesa pieņēma lēmumu no *Dauria Aerospace* piedzīt 274 miljonus rubļu, ko iepriekš *Rosmos* bija piešķīris divu mazo pavadoņu izgatavošanai.

## Atsauces

## Ārējās saites
* MKA-H Dauria Aerospace 
* MKA-N 1, 2 Gunter Dirk Krebs 
* Спутники ДЗЗ МКА-Н mapgroup.com.ua
Brunu Fernandešs

**Brunu Fernandešs** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, pussargs, Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2020. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba ''Manchester United'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Sporting**

* Portugāles kauss futbolā: 2018—19
* Taça da Liga: 2017—18, 2018—19

**Manchester United**
* Anglijas Līgas kauss: 2022—23
* FA kauss: 2023—24, finālists: 2022—23
* UEFA Eiropas līga finālists: 2020—21

**Portugāle**

* UEFA Nāciju līga: 2018—19, 2024—25

**Individuālie sasniegumi**

* Portugāles Premjerlīgas gada labākais spēlētājs: 2017—18, 2018—19
* *[[Sporting CP]]* gada labākais futbolists: 2018, 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Rikārdu Pereira

**Rikārdu Pereira** (; dzimis ) ir Portugāles futbolists, aizsargs, Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada spēlē Anglijas Premjerlīgas kluba ''Leicester City'' sastāvā.

## Sasniegumi
**Vitória Guimarães**

* Portugāles kauss futbolā: 2012—13

**Porto**

* Portugāles Premjerlīga: 2017—18
**Leicester City**

* FA kauss: 2020—21
* FA Community Shield: 2021

## Ārējās saites
2018. gada Baltijas kauss futbolā

**2018. gada Baltijas kauss futbolā** notika Igaunijā, Latvijā un Lietuvā no  līdz . Tas bija pēc skaita 28. Baltijas kauss. Baltijas kausu izcīnīja Latvijas izlase, uzvarot 13. reizi oficiālos turnīros un ceturo reizi pēc kārtas.

## Spēļu kalendārs
Krimas Tautas Republika

**Krimas Tautas Republika** (, ) bija valsts Austrumeiropā, mūsdienu Ukrainas teritorijā, Krimas pussalā, kas pastāvēja no 1917. līdz 1918. gadam. Tā bija viena no daudzām īslaicīgi pastāvējušām valstīm, kas atradās bijušās Krievijas Impērijas teritorijās, kā arī radīja tās sabrukumu.

Valsts pirmais un vienīgais prezidents bija Nomans Čelibicihans, kas pārstāvēja valsts dominējošo politisko un kulturālo spēku pussalā – Krimas tatārus, lai gan bija tikai trešā lielākā tautība, kas apdzīvoja republiku pēc krieviem (42%) un ukraiņiem (11%).

## Atsauces
Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis Rogožskas kapos

**Kristus Augšāmcelšanās zvanu tornis-baznīca Rogožskas kapos** (krievu: *Храм-колокольня во имя Воскресения Христова на Рогожском кладбище*) atrodas Maskavā, Rogožskas slobodā. 
## Vēsture
Zvanu tornis tika uzcelts 1910. gadā pēc arhitekta Fjodora Gornostajeva projekta par godu zīmogu noņemšanai no Rogožskas kapu vecticībnieku dievnamu altāriem, kad vecticībniekiem radās iespēja kalpot savos dievnamos.

Zvanu tornis ir 80 metrus augsts, kas ir tikai 1 metru zemāks par Ivana Lielā zvanu torni Maskavas kremlī. Tā lielākā zvana masa ir ap 1000 pudiem (apmēram 16,4 tonnas). Torņa fasāde ir izrotāta ar paradīzes putnu attēliem.

Zvanu tornī tika iesvētīta neliela Kristus Augšāmcelšanās baznīca. Tās ikonostasu rotāja senas ikonas. Otrajā stāvā tika izveidota grāmatu glabātava.

1933. gadā zvanu tornis un baznīca tika slēgti. Unikāli rokraksti un grāmatas tika nodoti Ļeņina bibliotēkai, bet zvani tika noņemti un nodoti pārkausēšanai. Zvanu torņa telpas tika izmantotas kā noliktavas.

Otrā pasaules kara laikā tika nolemts zvanu torni nojaukt, lai tas nekalpotu kā orientieris vācu artilērijai. Tika ielikt spridzeklis, notika sprādziens, taču ēka izturēja, parādījās tikai liela plaisa no apakšas līdz pašai augšai, kura ir daļēji pamanāma arī mūsdienās.

Pēc kara tornis tika nodots vecticībnieku arhibīskapijai. Drīzumā dievnams tika atjaunots un uzcelta piebūve. Dievnamu iesvētīja par godu Vissvētākās Dievmātes Aizmigšanai. 1990. gadā zvanu tornim tika atgriezts lielākais zvans.

No 2003. līdz 2009. gadam baznīcas telpā tika veikti remontdarbi. Taču sakarā ar būvniecības noteikumu pārkāpumiem būvdarbi tika apstādināti un veikta neatkarīgā ekspertīze, kura parādīja būvdarbu zemo kvalitāti. Drīzumā restaurācija tika pabeigta. 2013. gadā metropolīts Kornīlijs iesvētīja restaurētos krustus torņa dienvidu un ziemeļu kupoliem.

2015. gadā tornis tika iesvētīts par godu Kristus Augšāmcešanās notikumam. Tagad zvanu tornī darbojas baznīca, ikonu glābatava un seno grāmatu arhīvs.

## Atsauces
Konvertējamā marka

**Konvertējamā marka** () ir Bosnijas un Hercegovinas valūta kopš . Viena marka tiek sadalīta 100 feningos, un valūtas simbols ir **KM**. Iepriekš valsts teritorijā pēc Dienvidslāvijas sabrukuma tika izmantots Bosnijas un Hercegovinas dinārs, kā arī Serbu Republikas dinārs un Dienvidslāvijas dinārs Serbu Republikā, kas arī pašlaik izmanto konvertējamo marku.

## Atsauces
Kazaņas metropolitēns

**Kazaņas metropolitēns** () ir metro sistēma, kas apkalpo Krievijas pilsētu Kazaņu. To atklāja 2005. gadā, un tā ir jaunākā metro sistēma Krievijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vilku midzenis

**"Vilku midzenis**" (, ) bija Ādolfa Hitlera Austrumu frontes militārais vadības centrs Otrajā pasaules karā. To "Barbarosas" operācijas sākumam 1941. gadā uzbūvēja *[[Organisation Todt]]*. "Vilku midzenis" kļuva par galveno no fīrera vadības centriem Austrumeiropā.

Augstākās slepenības un augstākās drošības objekts atradās Mazūrijas mežos apmēram 8 km uz austrumiem no mazās Rastenburgas pilsētas (mūsdienās Kentšina). Centrālajam kompleksam bija trīs drošības zonas. Neraugoties uz drošības pasākumiem, tieši "Vilku midzenī" notika nopietnākais Hitlera atentāta mēģinājums, ko izpildīja Klauss fon Štaufenbergs.

Hitlers pirmoreiz "Vilku midzenī" ieradās . Kopumā te pavadījis vairāk nekā 800 dienu 3,5 gadu ilgā periodā, pēdējoreiz šeit bijis . 1944. gada vidū tika uzsākts darbs pie vairāku ēku paplašināšanas, tomēr tas netika pabeigts, jo padomju spēki tuvojās. Objekts tika uzspridzināts  — 48 stundas pirms padomju karaspēka ierašanās.

Mūsdienās šis ir tūrisma objekts.

## Ārējās saites

*
Taganrogas līcis

**Taganrogas līcis** (, ) ir Azovas jūras līcis tās ziemeļaustrumu daļā un ir lielākais tās līcis. Krasti augsti, vietām krauji, daudz smilšu strēļu un ielīču. Vairākas smilšu salas un sēres. Ledus sega no decembra līdz martam. Līcī ietek Dona, Kaļmiusa un Miusa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Astanas opera

**Astanas opera** () ir 2013. gadā uzbūvēts operteātris Astanā, Kazahstānā. Operteātra ēka sastāv no divām zālēm — Operas zāles ar 1250 sēdvietām un Kamerzāles ar 250 vietām. Tā tika uzbūvēta pēc Kazahstānas prezidenta Nursultana Nazarbajeva rīkojuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šulgentaša

**Šulgentaša** () vai **Kapovas ala** () ir kaļķakmens ala Burzjanu rajonā, Baškortostānā, Krievijā,  attālumā no Baškorostānas galvaspilsētas Ufas. Alā saglabājušies alu zīmējumi, kas zīmēti pirms aptuveni 16 000 gadiem paleolīta laikmetā.  Ala ietilpst Šulgentašas rezervāta teritorijā.

## Atsauces

## Ārējās saites