open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lolas skrējiens

**"Lolas skrējiens"** () ir 1998. gada eksperimentālā trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Toms Tikvers. Filmā galvenās lomas atveido Franka Potente un Morics Blaibtrojs.

Filma stāsta par meiteni Lolu (Potente), kurai 20 minūšu laikā ir jāiegūst 100 000 Vācijas marku, lai glābtu sava drauga Manija (Blaibtrojs) dzīvību.

"Lolas skrējiens" pirmizrāde notika . Filma sacentās par Zelta lauvas balvu Venēcijas kinofestivālā. Izdošanas brīdī filma saņēma plašu kritiķu atzinību un tā saņēma vairākas balvas, tai skaitā septiņas Vācijas Kino balvas. "Lolas skrējiens" tika izvēlēta kā Vācijas kandidatūra par labāko filmu svešvalodā 71. Kinoakadēmijas balvai, tomēr tā neiekļuva ārzemju filmu īsajā sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bojans Jokičs

**Bojans Jokičs** (, dzimis ) ir bijušais Slovēnijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Slovēnijas futbola izlases dalībnieks. No 2017. gada līdz 2022. gadam Jokičs pārstāvēja Krievijas Premjerlīgas komandu *[[FC Ufa]]*.

Iepriekš pārstāvējis komandas Slovēnijā, Francijā, Itālijā, Spānijā un Anglijā.

Slovēnijas futbola izlases sastāvā debitējis 2006. gadā. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā. , mačā pret Latviju, aizvadījis savu 100. un pēdējo spēli valstsvienības rindās.

## Sasniegumi
**Gorica**

* Slovēnijas Pirmā līga: 2005—06
* Slovēnijas kauss: 2006—07

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzpūstais grīslis

**Uzpūstais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir plaši izplatīta arktisko, ziemeļu (boreālo) un kalnu apvidos. Latvijā suga bieži sastopama visā valsts teritorijā, mitrās pļavās un purvos, ūdenstilpju krastos, grāvjos un skrajos pārpurvotos mežos.

## Apraksts
Uzpūstais grīslis ir daudzgadīgs, 30-100 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augs ir zilganzaļš. Tā stublājs ir stāvs, gluds un trīsšķautņains. Lapas ir 0,2-0,5 cm šauras, stīvas, renesveida, garumā pārsniedz ziedkopu. Apakšējās lapu makstis ir sarkanīgas un šķeldrainas. Augam stublāja galotnē ir 1—3 vīrišķās vārpiņas. Ziedkopā ir 2—3 dievišķās vārpiņas, kuru diametrs ir 0,7-1 cm, tās ir stāvas, ar īsu kātiņu, atrodas zem vīrišķajām vārpiņām. Augļa pūslītis ir spīdīgs, dzeltenzaļš, 0,4-0,5 cm garš, garāks nekā pastrupā, dzeltenīgā segplēksne, pēkšņi sašaurināts divzobainā knābītī, no vārpiņas ass atstāv slīpi. Zied maijā un jūnija sākumā.

## Atsauces
Skandināvijas grīslis

**Skandināvijas grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Ziemeļeiropā jūras tuvumā, tostarp ļoti reti Latvijas rietumdaļas piejūrā, pļavās un ūdenstilpju krastos. Nepietiekamas izpētes un lielās līdzības ar Ēdera grīsli dēļ, izplatības areāls nav nodalāms no Ēdera grīšļa (*Carex serotina*).

Suga ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā 2. kategorijā.

## Apraksts
Skandināvijas grīslis ir daudzgadīgs, 5-20 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augs ir gaiši dzeltenīgi zaļs un veido blīvu ceru. Stublājs ir strupi trīsšķautņains. Lapas ir 0,1-0,25 cm platas un īsākas nekā stublājs. Stublāja galā ir viena vīrišķo ziedu vārpiņa ar kātiņu, tūlīt zem tās ir blīvi izvietotas 2—4 sievišķo ziedu vārpiņas, kuras ir 0,4-0,7 cm garas un (vismaz augšējās) sēdošas. Sievišķo ziedu vārpiņu seglapas ir ļoti garas, vismaz apakšējā pārsniedz ziedkopu; apakšējās seglapas plātne ir atliekta. Pūslītis ir dzeltenzaļš vai zaļš, 0,2-0,25 cm garš, knābītis taisns un ļoti īss (garumā ap 0,05 cm). Sievišķajā vārpiņā augļa pūslīšu ļoti daudz un tie sīki, blīvi satuvināti. Segplēksne ir dzeltenbrūna, olveidīgi trīsstūraina, vidū ar zaļu svītru, daudz īsāka nekā pūslītis. Riekstiņš (auglis) aizņem visu pūslīša tilpumu. Zied jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ēdera grīslis

**Ēdera grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eiropā, tostarp visā Latvijas teritorijā.

## Apraksts
Ēdera grīslis ir daudzgadīgs, 5-30 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augs ir gaiši dzeltenīgi zaļs un veido diezgan blīvu ceru. Stublājs ir strupi trīsšķautņains. Lapas ir 0,15-0,3 cm platas, īsākas nekā stublājs vai tikpat garas. Stublāja galā viena kātaina vīrišķo ziedu vārpiņa, tūlīt zem tās blīvi 2—3 iegarenas 0,6-1 cm garas sievišķo ziedu vārpiņas (vismaz augšējās sēdošas). Sievišķo ziedu seglapas ir ļoti garas, vismaz apakšējā pārsniedz ziedkopu; apakšējās seglapas plātne atliekta. Pūslītis ir dzeltenzaļš vai zaļš, mazliet uzpūsts, iegarens, 0,2-0,3 cm garš, knābītis taisns, 0,05-0,1 cm garš, divzobains. Segplēksne ir dzeltenbrūna, vidū ar zaļu svītru, īsāka nekā pūslītis. Riekstiņš (auglis) aizņem tikai daļu no pūslīša tilpuma. Zied jūnijā.

## Atsauces
Ģenerālpulkvedis

thumb|253px|KF gaisa desanta karaspēka komandieris ģenerālpulkvedis Andrejs Serdjukovs. 
**Ģenerālpulkvedis** ir viena no ģenerāļu dienesta pakāpēm, kas tiek lietota Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos un citu NVS valstu armijās, šī pakāpe atbilst OF-9 ģenerālim NATO valstu armijās.

## Vēsture
Ģenerālpulkvedis ( — ‘virsģenerālis’) bija otrais augstākais militārais rangs Vācijas Impērijas bruņotajos spēkos (Reihsvērā un Vērmahtā) un Austroungārijas bruņotajos spēkos (no 1915) zem ģenerālfeldmaršala pakāpes.

## Lietošana Latvijā

Ģenerālpulkveža dienesta pakāpe Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos netiek lietota.

## Krievijas Federācijas ģenerālpulkvežu uzpleči

Russia-Army-OF-8-2010.svg            |Sauszemes karaspēks
Russia-Airforce-OF-8-2010.svg         |Aero-kosmiskie spēki
Генерал-полковник ВМФ (красный кант).png |Kara flote
Aļina Stremousa

**Aļina Stremousa** (, ; dzimusi  Volgogradas apgabalā, Krievijā) ir Moldovas biatloniste. Startējot jauniešu un junioru sacensībās, pārstāvēja Krieviju. Kopš 2020. gada aprīļa pārstāv Moldovu.

Ar distanču slēpošanu sāka nodarboties Volgogradā, pēc tam pārcēlās uz Sanktpēterburgu. Nespējot iekļūt Krievijas otrajā izlasē, 2020. gada aprīlī A. Stremousa kļuva par Moldovas pārstāvi. 2022. gada Eiropas čempionātā Vācijā viņa kļuva par uzvarētāju sprinta distancē, kā arī izcīnīja sudaraba medaļu 15 km individuālajā distancē.

Piedalījās  Pekinā, 7,5 km sprinta distancē viņa ieņēma 10. vietu, kas bija labākais sasniegums Moldovai šajās olimpiskajās spēlēs. Veiksmīgi startēja arī iedzīšanā, kur sasniedza finišu 16. vietā. A. Stremousa bija Moldovas delegācijas karognesēja olimpiādes noslēguma ceremonijā. 2024. gada Eiropas čempionātā Slovākijā izcīnīja sudraba medaļu 15 km individuālajā distancē.  ieņēma 14. vietu 15 km individuālajā distancē.

## Karjeras rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

### Pasaules kausa kopvērtējums

## Atsauces

## Ārējās saites
Valters Birsa

**Valters Birsa** (, dzimis ) ir bijušais Slovēnijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Slovēnijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Slovēnijā, Francijā un Itālijā. 2010. gadā ticis atzīts par Slovēnijas gada futbolistu.

Slovēnijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 2006. līdz 2018. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Gorica**

* Slovēnijas Pirmā līga: 2004–05, 2005–06

**Sochaux**

* Francijas kauss: 2006–07

## Ārējās saites
Milivoje Novakovičs

**Milivoje Novakovičs** (, dzimis ) ir bijušais Slovēnijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Slovēnijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Austrijā, Bulgārijā, Vācijā, Japānā un Slovēnijā. Astoņus gadus pavadījis Vācijas komandā *[[1. FC Köln]]*.

Slovēnijas futbola izlases sastāvā spēlējis no 2006. līdz 2017. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā. Kopumā izlases labā aizvadījis 80 mačus un guvis 23 vārtus.

## Sasniegumi
**Maribor**

* Slovēnijas Pirmā līga: 2016–17
* Slovēnijas kauss: 2015–16

## Ārējās saites
Ciems (filma)

**"Ciems"** () ir 2004. gada ASV trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir M. Naits Šjāmalāns. Filmā galvenās lomas atveido Vakīns Fīnikss, Adriens Brodijs, Braisa Dalasa Hauarda, Viljams Hērts, Sigurnija Vīvere un Brendans Glīsons.

Filma ir par ciemu, kura iedzīvotāji dzīvo bailēs no mistiskiem radījumiem, kuri dzīvo mežā apkārt tam.

"Ciems" pirmizrāde notika . Filma saņēma dažādas kritiķu atsauksmes, galvenokārt kritizējot filmas noslēgumu. Filmas mūzikas autors Džeimss Ņūtons Hauards ceturto reizi karjerā tika nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā oriģinālmūzika". "Ciems" guva finansiālos panākumus, nopelnot 256,7 miljonus ASV dolāru pie 60 miljonu budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Deniss Aogo

**Deniss Aogo** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis *[[SC Freiburg]]* komandā, kur lielāko daļu pavadījis, spēlējot Vācijas 2. Bundeslīgā. 2008. gadā pievienojies Vācijas Bundeslīgas komandai *[[Hamburger SV]]*, kur spēlējis sešas sezonas, kopumā aizvadot 165 mačus. Vēlāk četras sezonas spēlējis ''Schalke 04'' un divas sezonas *[[VfB Stuttgart]]*. Karjeru noslēdzis Vācijas 2. Bundeslīgas komandā *[[Hannover 96]]*.

Vācijas futbola izlasi pārstāvējis no 2010. līdz 2013. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
Štefans Kīslings

**Štefans Kīslings** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis *[[1. FC Nürnberg]]*, kur pavadījis četras sezonas. 2006. gadā par 6,5 miljoniem eiro pievienojies *[[Bayer Leverkusen]]* komandai, kur pavadījis 12 sezonas, kuru laikā kopumā aizvadījis 444 mačus un guvis 162 vārtus. 2012–13. gada sezonā kļuvis par Vācijas Bundeslīgas labāko vārtu guvēju.

Vācijas futbola izlasi pārstāvējis no 2007. līdz 2010. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**1. FC Nürnberg**

* Vācijas 2. Bundeslīga: 2003–04

**Individuālie sasniegumi**

* Vācijas Bundeslīgas labākais vārtu guvējs: 2012–13 (25 vārti)

## Ārējās saites
Pjotrs Trohovskis

**Pjotrs Arturs Trohovskis** (, dzimis ) ir bijušais Vācijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Vācijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis ''Bayern Munich''. 2005. gadā pievienojies *[[Hamburger SV]]*, kur pavadījis sešarpus sezonas, līdz 2011. gadā pievienojies *[[La Liga]]* komandai ''Sevilla''. 2015. gadā atgriezies Vācijā un pievienojies *[[FC Augsburg]]*.

Vācijas futbola izlasi pārstāvējis no 2006. līdz 2010. gadam. Piedalījies 2008. gada Eiropas čempionātā un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2002–03
* Vācijas kauss: 2002–03
* Vācijas Līgas kauss: 2004

**Hamburger SV**

* UEFA Intertoto kauss: 2005, 2007

**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga: 2013–14

## Ārējās saites
Lūkass Nīls

**Lūkass Edvards Nīls** (, dzimis ) ir bijušais Austrālijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Austrālijas futbola izlases dalībnieks.

Nīls gandrīz 15 gadus no savas karjeras pavadīja Anglijā, kur pārstāvējis tādas komandas kā ''Millwall'', *[[Blackburn Rovers]]*, ''West Ham United'', ''Everton'', ''Watford'' un ''Doncaster Rovers''.

Austrālijas futbola izlasi pārstāvējis no 1996. līdz 2013. gadam. Piedalījies 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā, kur bijis komandas kapteinis.

## Sasniegumi
**Millwall**

* Anglijas līgas Otrā divīzija: 2000–01

**Blackburn Rovers**

* Anglijas Līgas kauss: 2001–02

**Al Jazira**

* AAE Prezidenta kauss: 2011–12

**Austrālija**

* Okeānijas Nāciju kauss: 2004

## Ārējās saites
Kerija (1976. gada filma)

**"Kerija"** () ir 1976. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Braiens De Palma. Filmā galvenās lomas atveido Sisija Speiseka, Viljams Kets, Eimija Ērvinga, Nensija Allena, Džons Travolta un Paipera Lorija. Filma ir balstīta uz Stīvena Kinga tāda paša nosaukuma romāna. "Kerija" ir pirmā no vairāk nekā 100 filmu un televīzijas adaptācijām, kas ir balstītas uz publicētajiem Kinga darbiem.

Filma ir par Keriju Vaitu (Speiseka), kautrīgu 16 gadus jaunu meiteni, kura ar savām telekinēzes spējām atriebjas saviem klasesbiedriem, kuri viņu pazemo.

"Kerija" pirmizrāde notika . Filma guva plašus finansiālus un kritiskus panākumus. Tās ienākumi sasniedza 33,8 miljonus ASV dolārus pie tikai 1,8 miljonu budžeta. Filma tika nominēta divām Amerikas Kinoakadēmijas balvām: "Labākā aktrise galvenajā lomā" (Speiseka) un "Labākā aktrise otrā plāna lomā" (Lorija). "Kerija" tiek uzskatīta par vienu no labākajām Kinga darbu adaptācijām. Filma ir būtiski ietekmējusi populāro kultūru, un tiek uzskatīts, ka tā ir viena no visu laiku labākajām šausmu filmām.  2008. gadā žurnāls ''Empire'', filmu ierindoja 86. vietā starp visu laiku labākajām filmām. 2022. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Vājpiens

thumb|Vājpiens
**Vājpiens** ir krējuma ražošanas blakusprodukts, kas iegūts, no piena atdalot taukus (nokrejojot pienu). Taukus atdala no piena, to nostādinot vai centrifugējot. Vājpiens parasti satur ap 0,1% tauku.

Vēsturiski vājpienu izmantoja cūku uzbarošanai, jo vājpiens palielināja cūku ēstgribu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Brets Emertons

**Brets Maikls Emertons** (, dzimis ) ir bijušais Austrālijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Austrālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Austrālijā, bet 2000. gadā, 21 gadu vecumā, pievienojies Nīderlandes komandai *[[Feyenoord]]*. 2002. gadā ar komandu ieguvis UEFA kausu. No 2003. līdz 2011. gadam spēlējis Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Blackburn Rovers]]*., bet karjeru noslēdzis Austrālijas komandā *[[Sydney FC]]*.

Austrālijas futbola izlasi pārstāvējis no 1998. līdz 2012. gadam. Piedalījies 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Feyenoord**

* UEFA kauss: 2001–02

**Austrālija**

* Okeānijas Nāciju kauss: 2000, 2004

## Ārējās saites
Marks Brešāno

**Marks Brešāno** (, dzimis ) ir bijušais Austrālijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Austrālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Austrālijā, bet karjeras lielāko daļu, 12 gadus, pavadījis Itālijā, kur spēlējis ''Empoli'', ''Parma'', ''Palermo'' un ''Lazio''. Vēlāk spēlējis arī AAE un Katarā.

Austrālijas futbola izlasi pārstāvējis no 2001. līdz 2015. gadam. Piedalījies 2000. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī 2006., 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Austrālija**

* Okeānijas Nāciju kauss: 2004
* Āzijas kauss: 2015

## Ārējās saites
Krekings

[thumb|Krekinga animācija, kurā redzama [oktāns|oktāna molekulas sašķelšanās divos brīvajos radikāļos (šajā gadījumā — butilradikāļos). Viens butilradikālis pēc tam atrauj ūdeņraža atomu otram, veidojot butānu un butēnu — šī ir tipiska ogļūdeņražu disproporcionēšanās reakcija]]
**Krekings** (no  — sašķelt) ir piesātināto ogļūdeņražu (alkānu) termiskās pārvērtības. Krekinga laikā tiek sarautas ķīmiskās saites kā starp oglekļa atomiem (C−C saites), tā arī starp oglekļa un ūdeņraža atomiem (C−H saites) — notiek saišu homolītiska disociācija, un veidojas brīvie radikāļi, kas pēc tam piedalās disproporcionēšanās un citās reakcijās.
 
Organiskajā ķīmijā un izrakteņu ģeoloģijā krekinga laikā, piemēram, garu ķēžu ogļūdeņraži tiek pārveidoti par īsāku ķēžu ogļūdeņražiem, saraujot ogļūdeņražu ķīmiskās saites. Tas nepieciešams, lai no naftas varētu iegūt vairāk gaistošāku degvielu, piemēram, benzīna. Krekinga ātrums ir atkarīgs no temperatūras un katalizatoru klātbūtnes. Krekingu iedala termiskajā krekingā un katalītiskajā krekingā. Katalītiskajam krekingam parasti nepieciešama zemāka temperatūra, turklāt, izmainot katalizatora sastāvu, var iegūt dažāda veida produktus. Krekinga laikā notiek ne tikai lielmolekulāru  ogļūdeņražu sairšana mazmolekulāros, bet arī nepiesātināto ogļūdeņražu, ūdeņraža, kā arī brīva oglekļa kvēpu veidā rašanās. Nesazarotie alkāni ar 6 un vairāk oglekļa atomiem piemērotu katalizatoru klātienē veido benzolu un tā analogus — to sauc par alkānu aromatizāciju.

## Atsauces
Gojko Kačars

**Gojko Kačars** (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Serbijā, Vācijā, Japānā un Kiprā.

Serbijas futbola izlasi pārstāvējis no 2007. līdz 2012. gadam. Piedalījies 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Ārējās saites
2028. gads Latvijā

Šajā lapā ir apkopoti **[[2028. gads|2028. gada]] notikumi [[Latvija|Latvijā]]**.

## Paredzētie notikumi

### Janvāris

*  — Latvijā plānots aizliegt kažokzvēru audzēšanu.

## Atsauces
Maurisio Ponse de Leons

**Maurisio Alvaress de las Astūrijas Bohorkess i Ponse de Leons** (; dzimis , miris ) bija spāņu hercogs un paukotājs. Startējis 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs viņš startēja trijās paukošanas disciplīnās — paukošanā ar floreti, špagu un zobenu. Visās šajās disciplīnās viņš startēja tikai sacensību pirmajās kārtās.

Viņš bija ceturtais Goras hercogs. 

Viņa dēls Hosē Alvaress de Bohorkess startēja jāšanas sportā, kur izcīnīja zelta medaļu komandu sacensībās kontūrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Maurisio Ponse de Leons (Olympedia profils) 
* Maurisio Ponse de Leons (Sports Reference profils)
Zorans Tošičs

**Zorans Tošičs** (, dzimis ) ir Serbijas bijušais futbolists, kurš spēlēja pussarga pozīcijā un pārstāvējis Serbijas futbola izlasi.

Savas karjeras sākumā pārstāvējis vairākas Serbijas komandas, ar ''Partizan'' komandu divreiz uzvarot Serbijas Superlīgā. 2009. gadā pievienojies Anglijas Premjerlīgas komandai ''Manchester United''. Aizvadījis tikai divas spēles, viņš tika izīrēts Vācijas Bundeslīgas komandai *[[1. FC Köln]]*. 2010. gada vasarā pievienojies Krievijas komandai ''CSKA Moscow'', kur izcīnījis trīs Premjerlīgas čempionu titulus. 2017. gadā atgriezies *Partizan*.

Serbijas futbola izlasi pārstāvējis no 2007. līdz 2016. gadam. Piedalījies 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Partizan**

* Serbijas Superlīga: 2007—08, 2008—09
* Serbijas kauss: 2007—08, 2017—18, 2018—19

**CSKA Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2012—13, 2013—14, 2015—16
* Krievijas kauss: 2010—11, 2012—13
* Krievijas Superkauss: 2014

**Tobol**

* Kazahstānas Premjerlīga: 2021
* Kazahstānas Superkauss: 2022

## Ārējās saites
Žoržs Dilons-Kavanags

**Žoržs Artūrs Dilons-Kavanags di Fertags** (; dzimis , miris ) bija franču paukotājs. Izcīnījis trīs medaļas 1906. gada neoficiālajās olimpiskajās spēlēs.

Dilons-Kavanags startēja gan 1900. gada Parīzes olimpiskajās spēlēs, gan 1906. gada neoficiālajās olimpiskās spēlēs. 1900. gada Parīzes spēlēs viņš izcīnīja 7. vietu paukošanā ar floreti. Savukārt 1906. gadā viņš izcīnīja trīs medaļas. Zelta medaļas šajās olimpiskajās spēlēs viņš ieguva paukošanā ar floreti un komandu sacensībās ar špagu, savukārt sudraba medaļu ieguva paukošanā ar špagu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žoržs Dilons-Kavanags (''Olympics'' profils) 
* Žoržs Dilons-Kavanags (''Olympedia'' profils) 
* Žoržs Dilons-Kavanags (''Sports Reference'' profils)
Danko Lazovičs

**Danko Lazovičs** (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis Serbijā, Nīderlandē, Vācijā, Krievijā, Ķīnā, Slovēnijā un Ungārijā.

Serbijas futbola izlasi pārstāvējis no 2002. līdz 2014. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Partizan**

* Serbijas un Melnkalnes Pirmā līga: 2001–02, 2002–03
* Serbijas un Melnkalnes kauss: 2000–01

**PSV**

* Eredivisie: 2007–08
* Johan Cruijff Schaal: 2008

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2010, 2011–12
* Krievijas kauss: 2010
* Krievijas Superkauss: 2011

**Videoton**

* Nemzeti Bajnokság I: 2017–18

## Ārējās saites
Ķeksis

thumb|Dažādas ķekšu galvas
**Ķeksis** ir plostnieku un koku pludinātāju galvenais darbarīks. Koku pludinātāji ar ķekšiem novilka baļķus no seklumiem un sērēm, no saliņu augšgaliem un čakārņiem, likvidēja barikādes un baļķu sastrēgumus, iebīdot baļķus atpakaļ straumē. Ķeksis sastāv no ķekša asmens — 30 cm gara, kalta metāla pīķa ar āķi un šosta — 4,5—5 metrus garas nomizotas un izkaltētas egles kārts.

Viduslaikos ķekšus izmantoja arī kā ieročus, lai norautu jātniekus no zirgiem.

Mūsdienās ķekšus izmanto ugunsdzēsēji kā speciālus rīkus degošu ēku materiālu aizvākšanai no ugunsgrēka vietas, un iekļūšanai ēkās.
Nenads Milijašs

**Nenads Milijašs** (, dzimis ) ir Serbijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2019. gada Milijašs ir Serbijas Superlīgas komandas *[[Red Star Belgrade]]* trenera asistents.

Lielu daļu spēlētāja karjeras pavadījis Serbijas Superlīgas komandā *[[Red Star Belgrade]]*, kopumā tur nospēlējot 10 sezonas un izcīnot piecus Serbijas čempionu titulus.

Serbijas futbola izlasi pārstāvējis no 2008. līdz 2011. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Serbijas Superlīga: 2005–06, 2006–07, 2013–14, 2017–18, 2018–19
* Serbijas kauss: 2005–06, 2006–07

## Ārējās saites
Aleksandrs Lukovičs

**Aleksandrs Lukovičs** (, dzimis ) ir Serbijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Lukovičs ir Serbijas U19 izlases galvenais treneris.

Savas spēlētāja karjeras laikā spēlējis Serbijā, Itālijā un Krievijā. Ar *[[Red Star Belgrade]]* komandu divreiz kļuvis par Serbijas Superlīgas uzvarētāju, bet ar ''Zenit Saint Petersburg'' divreiz par Krievijas Premjerlīgas uzvarētāju.

Serbijas futbola izlasi pārstāvējis no 2005. līdz 2012. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Serbijas Superlīga: 2005—06, 2015—16
* Serbijas kauss: 2001—02, 2005—06

**Zenit**

* Krievijas Premjerlīga: 2010, 2011—12
* Krievijas Superkauss: 2011

## Ārējās saites
Meža grīslis

**Meža grīslis** () ir mainīga izskata grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama Eirāzijā, tostarp diezgan bieži Latvijas teritorijas lapkoku un lapkoku — egļu mežos un krūmājos.

## Apraksts
Zemais grīslis ir daudzgadīgs, 40-110 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augam ir gluds stublājs, kurš nolīkst. Lapas ir 0,4-0,7 cm platas un īsākas nekā stublājs, lapas gals ir gari nosmailots. Ziedkopas apakšējā seglapa ir ar garu maksti. Vīrišķo ziedu vārpiņa galotnē ir viena, zem tās ir 3—6 attālinātas, nokarenas un diezgan garas sievišķo ziedu vārpiņas. Sievišķo ziedu vārpiņas kātiņš ir garš, vārpiņa tieva un skraja (garumā līdz 5 cm, platumā ap 0,4 cm). Augļa pūslītis ir zaļš, bez dzīslojuma, bumbierveida, sašaurinātā pārejas daļa knābītī gara. Segplēksne ir bāla, plēvjaina, īsāka nekā pūslītis. Zied maija beigās un jūnijā.

## Atsauces
Daštademas cietoksnis

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q18623932"
}

**Daštademas cietoksnis** () ir ievērojams 10. līdz 19. gadsimta cietoksnis, kas atrodas Daštademas ciema dienvidu nomalē Armēnijas Aragacotnas marzē. Reizēm tiek saukts arī par **Kaheni cietoksni**. Atrodas 1440 m vjl., pie agrākos laikos stratēģiski svarīga ceļa Gjumri—Erevāna.

Cietoksni ieskauj ap 600 m gara astoņstūru siena, kas būvēta 19. gadsimta sākumā. Nepārtraukta astoņu bastionu un kurtīņu (vienkāršu sienu) līnija aptver iekšpuses nocietinājumus; no bastioniem septiņi ir regulāra daudzstūra formas un viens pusapaļais jeb "pusmēness" bastions ziemeļos. Ja pilnībā izveidotie bastioni sastāv no divām fasēm, kas apšaudīja uz priekšu, un diviem sāniem (flankiem), kas spēj aizsargāt atklātās kurtīnes un blakus esošos bastionus, kurtīnes starp pusapaļajiem un parastajiem bastioniem Daštademā ir nedaudz izliektas. Galvenajos vārtos jāieiet taisnā leņķī no ziemeļu bastiona austrumiem. Šis dizains neļāva kavalērijai ar ieskrējienu uzbrukt iebrauktuvei. Uz ārsienas virs arkveida vārtiem atrodas reljefi lauvu attēli. Zema neregulāra desmitstūru ap 150 m gara iekšsiena ieskauj cietokšņa centrālo celtni — citadeli un blakus esošo sv. Sargisa 10. gadsimta kapliču. Pieci no desmit oriģinālajiem pusapaļiem bastioniem vēl saglabājušies, domā, ka tā ir 12. gadsimta siena, kas vēlāk pārbūvēta gruzīnu valdīšanas laikā. Citadele sastāv no četriem pusapaļiem torņiem, kas tikuši piestiprināti senākajiem 10. gadsimta armēņu nocietinājumiem. Zem torņiem ir liela ūdens tvertne un tuneļi, kas ved uz celtnes augšdaļu. Būve pēdējos gados ir daļēji atjaunota, savukārt kapliča ir pilnībā pārbūvēta.

Uz citadeles austrumu sienas ir 1174. gada veltījuma uzraksts arābiski, kas piedēvē celtni sultānam ibn Mahmudam, vienam no kurdu Šedadīdu dinastijas prinčiem, kas valdīja Ani.

Armēnijā pastāv arī versija, ka cietoksni sākuši būvēt 7. gadsimtā bijušā Urartu valsts cietokšņa vietā. Tiek domāts, ka to darījuši vietējie tālaika valdnieki no Kamsarakanu dinastijas, kas valdījuši gan 7., gan 10. gadsimtā.

Kā cietoksnis celtņu komplekss faktiski tika izmantots līdz 16. gadsimtam. Vēl nesen cietoksnis bija mājvieta vietējiem ganiem un viņu ģimenēm. Viņi tika pārvietoti no teritorijas, kad sākās atjaunošanas darbi.

Cietokšņa apkaime sastāv galvenokārt no akmeņaina tuksneša.

## Attēli

Դաշտադեմի ամրոց.jpg|Pusapaļais ziemeļu bastions un ieejas vārti
Dashtadem Fortress Gate.JPG|Vārti no iekšpuses un lauvu reljefi virs tiem
Dashtadem Fortress 1.JPG|Citadele un iekšējā nocietinājuma siena
Dashtadem Fortress.JPG|Citadele
Fortress of Dashtadem 06.JPG|Kapliča


## Atsauces

## Ārējās saites
Pārneses parādības

**Pārneses parādības** (arī **pārneses norises** jeb **procesi**) fizikā, ķīmijā un inženierijā ir norises, kurās kāds fizikāls lielums — masa, enerģija, lādiņš, impulss, impulsa moments — tiek pārnests starp pētāmajām sistēmām.

Pārneses parādības tiek izmantotas inženierijā, pētītas ķīmijā, fizikā: nepārtrauktas vides mehānikā, termodinamikā, elektrodinamikā. Masas, enerģijas un impulsa pārneses piemēri ir difūzija, siltumvadīšana, viskozitāte.
Lādiņš (fizika)

**Lādiņš** fizikā ir vairāku fizikālu lielumu vienkāršots nosaukums. Tas var būt:

* krāsas lādiņš
* vājais izospins
* stiprais izospins
* elektriskais lādiņš
* masa (gravitācijai)
* superlādiņš
* magnētiskais lādiņš.
Uta Ibrahimi

**Flutura Ibrahimi** (; dzimusi ), plašāk pazīstama kā **Uta Ibrahimi** (), ir Kosovas alpīniste. Viņa kļuva par pirmo albānieti, kas uzkāpusi pasaules augstākajā virsotnē Everestā. Ibrahimi to izdarīja 2017. gada 22. maijā, pēc tam viņa iekaroja arī Manāslu (8163 m), Čooju (8201 m), Lodze (8516 m) un Gašerbrumu (8080 m), oficiāli kļūstot par pirmo sievieti no Balkāniem, kas uzkāpusi piecās virsotnēs virs 8000 metriem.

U. Ibrahimi sasniegumus atzinīgi novērtējuši daudzi vietējie un starptautiskie izdevumi. Ar savām alpīnisma aktivitātēm un uzstāšanās plašsaziņas līdzekļos Ibrahimi cenšas pastāstīt pasaulei vairāk par dabu un kalniem, kā arī par cilvēktiesību stāvokli Kosovā un Albānijā.

## Biogrāfija
Uta Ibrahimi dzimusi Kosovas pilsētā Ģiļāni. Viņa absolvējusi Prištinas Universitātes Ekonomikas fakultāti, kur studējusi mārketingu.

Uta Ibrahimi sāka savu karjeru kā mārketinga asistente Ilīrijas Universitātē un pēc tam strādāja tajā pašā profesijā dažādos privātos uzņēmumos. Vairākus gadus Uta bija mārketinga aģentūras *Ogilvy Karrota* direktore. Papildus galvenajām darba aktivitātēm viņa iesaistījās arī sociālajos projektos, kas saistīti ar cilvēktiesībām. Uta bija arī mārketinga vadītāja, žūrijas locekle un pasākumu organizatore *Dokufest* dokumentālo filmu festivālā Prizrenā, Kosovā. 2015. gadā viņa pameta karjeru mārketingā, lai visu savu enerģiju veltītu alpīnismam.

2016. gadā viņa nodibināja uzņēmumu *Butterfly Outdoor Adventures Company*, lai veicinātu kultūru un tūrismu Kosovā, kas kļuva par daļu no USAID *Via Dinarica* projekta, kas ir platforma ilgtspējīgu tūrisma maršrutu un telpu izveidei Rietumbalkānos (no Kosovas līdz Slovēnija).

## Iekarotās virsotnes
Uta Ibrahimi savu alpīnistes karjeru sāka, iekarojot šādas virsotnes:

* Musala (Bulgārija) — 2925 m (2014),
* Olimpa kalns (Grieķija) — 2918 m (2014),
* Triglavs (Slovēnija) — 2553 m (2016. gada marts), ziemas ekspedīcija,
* Erdžijass (Turcija) — 3916 m (2016), ziemas ekspedīcija,
* Hasandags (Turcija) — 3200 m (2016), ziemas ekspedīcija,
* Emlera (Turcija) — 3500 m (2016), ziemas ekspedīcija,
* Monblāns (Francija) — 4880 m (2015), ziemas ekspedīcija,
* Reinīra kalns (ASV) — 4392 m (2018),
* *Yalung Ri Peak* (Nepāla) — 5700 m (2016), ziemas ekspedīcija,
* Nurbu virsotne (Nepāla) — 5800 m (2016), ziemas ekspedīcija (jauns maršruts),
* *Ramdung Peak* (Nepāla) — 5925 m (2016), ziemas ekspedīcija,
* *Lobuche East* (Nepāla) — 6119 m (2017, trīs reizes iekarots),
* Menhs (Šveice) — 4107 m (2017), ziemas ekspedīcija,
* Islande (Nepāla) — 6189 m (2018),
* *Ama Dablama* (Nepāla) — 6812 m (2018).
Kāpjot šajos kalnos, Ibrahimi radās ideja iekarot 14 pasaules augstākās virsotnes. Viņa sāka to īstenot, uzkāpjot Everestā 2017. gadā. Līdz šim viņa ir pieveikusi:

* Everests (8848 m),
* Manāslu (8163 m),
* Čooju (8201 m),
* Lodze (8516 m),
* Gašerbrums (8080 m).
Šie sasniegumi ļāva viņai oficiāli kļūt par pirmo sievieti no Balkāniem, kas uzkāpusi piecās virsotnēs virs 8000 metriem.

Uta Ibrahimi bija arī Nacionālās ģeogrāfiskās komandas dalībniece, kas 2019. gadā uzkāpa Lodzes dienvidu nogāzes virsotnē (7800 m).

## Atsauces

## Ārējās saites
Tasili plato

**Tasili plato** () ir 120 000 km² liela plakankalne Sahāras vidienē, Alžīrijas dienvidaustrumos pie Lībijas un Nigēras robežas. 

Plakankalnē ir īpaši sauss klimats, un tā raksturīga ar smilšakmens klinšu ainavām. Reģiona izolētības dēļ šeit izveidojusies īpatnēja augu un dzīvnieku valsts. No augu valsts var minēt Sahāras cipresi (*Cupressus dupreziana*), kas dabā sastopama gandrīz tikai Tasili plato, un Sahāras mirri (*Myrtus nivellei*), kas bez Tasili plato sastopami vēl Tibesti kalnienē Čadā. No dzīvniekiem var minēt krēpjaitas un Dorkas gazeli (*Gazella dorcas*), kas spējīga nedzert ūdeni vispār. Pateicoties plakankalnē esošajiem avotiem un upēm, to apdzīvo vairāki tūkstoši tuaregu.

Plakankalnes klintīs ir saglabājušies aizvēsturiski zīmējumi, kas ir unikāli visas pasaules kontekstā. Līdz mūsdienām atklāti apmēram 15 000 zīmējumu, agrākie no kuriem radīti pirms 12 000 gadiem. 

1982. gadā Tasili plato tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, 1986. gadā Tasili plato kļuva par biosfēras rezervātu, 1993. gadā šeit tika izveidots nacionālais parks. 

Plakankalnes centrā atrodas Iheriras ieleja (), kuras 58 000 ha lielā teritorija 2001. gadā tika iekļauta Rāmsaras vietu sarakstā. Šeit atrodas avoti, ezeri, karsta sistēmas. 

## Galerija

Tadrart red.jpg
Femme-gravure.jpg
Tassili_Sahara_74.jpg
Lush vegetation in a Oued.jpg
Canyon de Tikoubaouine.JPG
Algérie_2009.jpg
Sunrise Djanet.jpg
Tassili 1.jpg


## Ārējās saites
*Tassili N'Ajjer Biosphere Reserve, Algeria
*
*
Zemais grīslis

**Zemais grīslis** () ir grīšļu dzimtas suga. Savvaļā tā ir sastopama dienvidaustrumu Eiropā un Āzijā. Latvijā zemais grīslis ir sastopams ļoti reti, tikai dažviet Daugavpils apkaimē — sugas atradnes Latvijā ir tālu ziemeļos no auga izplatības areāla.

Suga ir ierakstīta Baltijas jūras reģiona Sarkanajā grāmatā un Latvijas Sarkanajā grāmatā 1. kategorijā.

## Apraksts
Zemais grīslis ir daudzgadīgs, 5—20 cm garš lakstaugs, kurš pieder dažādvārpu grīšļu grupai, jo tā sievišķajiem ziediem ir 3 drīksnas un augļa pūslītim ir skaidri nodalīts, divzobains knābītis.

Augs ir pelēkzaļš, veido ložņājošus dzinumus un velēnveida grupas. Lapas ir 0,1—0,3 cm šauras, nosmailotas, apmēram stublāja garumā. Lapu makstis ir sarkanīgi brūnas. Vīrišķo ziedu vārpiņa stublāja galotnē ir viena un stāva. Sievišķo ziedu vārpiņas ir mazliet zemāk, 1—3, blīvi satuvinātas. Ziedu skaits vārpiņā ir mazs. Vārpiņas seglapa ir īsa un zvīņveidīga. Augļa pūslītis ir ieapaļš, 0,2—0,4 cm garš, gluds, gatavības laikā spīdīgs un zeltaini dzeltens. Pūslīša knābītis ir strupi cilindrisks, ļoti īss. Segplēksne ir brūna, nosmailota, īsāka nekā pūslītis. Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces
Armijas ģenerālis

[thumb|253px|[Krievijas Federācijas aizsardzības ministrs armijas ģenerālis Sergejs Šoigu]]
**Armijas ģenerālis** ir viena no ģenerāļu dienesta pakāpēm, kas tiek lietota Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos, šī pakāpe atbilst flotes admirāļa pakāpei.

## Citās valstīs
ASV armijas ģenerālis () jeb "pieczvaigžņu ģenerālis" (OF-10) ir otrais augstākais militārais rangs ASV bruņotajos spēkos zem armiju ģenerāļa pakāpes, ko piešķīra četriem ģenerāļiem Otrā pasaules kara laikā.

## Lietošana Latvijā

Armijas ģenerāļa dienesta pakāpe Latvijas Nacionālajos bruņotajos spēkos netiek lietota.

## Krievijas Federācijas armijas ģenerāļu uzpleči

Russia-Army-OF-9-2013.svg            |Sauszemes karaspēks
Russia-Airforce-OF-9-2013.svg        |Aero-kosmiskie spēki
ГБ-генерал армии.svg                 |Drošības spēki (FSB u.c.)
Mervāns

** Mervāns** () ir šots (vasarās izzūdošs sālsezers) Alžīrijas ziemeļaustrumos starp Atlasa kalniem ziemeļos un Sahāru dienvidos.

Kopš 2001. gada Mervāns iekļauts Rāmsaras vietu sarakstā. Šots ir ievērojama migrējošo un ligzdojošo putnu vieta. 1999. gadā šeit tika uzskaitīti vairāk nekā 28 000 putnu, to starpā 14 000 sārto flamingu. Putnu vidū ir niedru lijas un zivjērgļi.

## Ārējās saites
* Mervāns Ramsar Sites Information Service
Orānas sabha

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q635192"
}

**Orānas sabha** () ir sabha (sāļa ieplaka, kas dažkārt piepildās ar ūdeni) Alžīrijas ziemeļrietumos uz dienvidrietumiem no Orānas pilsētas.

Sabha ir ievērojama migrējošo putnu, sevišķi flamingu un rudo dižpīļu vieta. Kopš 2001. gada Orānas sabha iekļauta Rāmsaras vietu sarakstā.

## Ārējās saites
* Orānas sabha Ramsar Sites Information Service
Isakarasenes geltas

**Isakarasenes geltas** () ir geltas (dabīgo ūdenskrātuvju paveids Sahāras tuksnesī) Alžīrijas dienvidos, Ahagarā. 

Geltām ir ievērojama loma gan tuaregu un to mājlopu dzīvē, gan kā pieturas punktam migrējošiem putniem. Isakarasenes geltas barojas gan no avotiem, gan retiem nokrišņiem. Geltu apkaimē sastopami gepardi, Dorkas gazeles (*Gazella dorcas*) un krēpjaitas. Šeit sastopami arī vairāki endēmi Sahāras augi, to starpā *Fagonia flamandii*, Sahāras mirre (*Myrtus nivellei*), retas sugas olīvkoki (*Olea lapperini*) un lavandas (*Lavandula antinea*). 2001. gadā vieta tika iekļauta Rāmsaras vietu sarakstā.

## Ārējās saites
*Isakarasenes geltas Ramsar Sites Information Service
Fizikālā sistēma

**Fizikālā sistēma** ir pētījumu objekts fizikā, kurā tiek ietverts kāds daudzums savstarpēji mijiedarbīgu elementu (fizikāli ķermeņi vai citas sistēmas), kas nosacīti tiek atdalīti no apkārtējās vides. Fizikālu sistēmu piemēri ir atoms, atoma kodols, galaktika, ideāla gāze kādā tilpnē, svārstību kontūrs, matemātiskais svārsts un daudzi citi.

Fizikālās sistēmas var tikt iedalītas pēc fizikas nozares, kurā tā vai cita sistēma tiek pētīta: mehāniskās, termodinamiskās, elektriskās, elektromagnētiskās, optiskās un citas sistēmas. Iedalot fizikālās sistēmas pēc to mijiedarbības ar vidi, izšķir izolētās, slēgtās, atvērtās sistēmas. Pēc sistēmu izmaiņām laikā izšķir statiskās un dinamiskās sistēmas.
Ampula

thumb|255x255px|Stikla ampulas
**Ampula** ir maza noslēgta stikla caurulīte, kura ir paredzēta medikamentu vai citu vielu un materiālu sterilai glabāšanai. Visbiežāk ampulās glabā šķidrus medikamentus. Stikla ampulas ir hermētiski aizkausētas ugunī un tās var attaisīt, nolaužot ampulas kakliņu. Zāļu ampulām mēdz būt kodināts laukums vai gredzens uz kakliņa, kas atvieglina nolaušanu. Dažreiz tam pašam nolūkam ampulu iepakojumā ir īpašs ampulu nazītis vai vīlīte. Laužot ieteicams izmantot sterilu salveti, lai nesavainotu pirkstus. 

## Atsauces
Milans Jovanovičs

**Milans Jovanovičs** (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases sastāvā.

Savu karjeru sācis Serbijas komandā ''Vojvodina''. Vēlāk neilgu laiku spēlējis Ukrainas komandā ''Shakhtar Donetsk'' un Krievijas komandā ''Lokomotiv Moscow''. 2006. gadā pievienojies Beļģijas komandai *[[Standard Liege]]*, kur pavadījis savas karjeras visveiksmīgāko posmu, četrās sezonas nospēlējot 153 mačus un gūstot 69 vārtus. Divas reizes kļuvis par Beļģijas Pirmās divīzijas čempionu, kā arī 2009. gadā atzīts par labāko Pirmās divīzijas futbolistu. 2010–11. gada sezonu pavadījis Anglijas Premjerlīgas komandā ''Liverpool'', bet karjeru beidzis Beļģijas komandā ''Anderlecht''.

Serbijas futbola izlasi pārstāvējis no 2007. līdz 2012. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Shakhtar Donetsk**

* Ukrainas kauss: 2003–04

**Lokomotiv Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2004

**Standard Liège**

* Beļģijas Pirmā divīzija: 2007–08, 2008–09
* Beļģijas Superkauss: 2008, 2009

**Anderlecht**

* Beļģijas Pro līga: 2011–12, 2012–13
* Beļģijas Superkauss: 2012

**Individuālie sasniegumi**

* Gada labākais futbolists Beļģijā: 2007–08
* Beļģijas Pirmās divīzijas gada labākais futbolists: 2009

## Ārējās saites
Dītrihs Ernsts fon Šepings

**Dītrihs Ernsts fon Šepings** (, dzimis , miris ) bija vācbaltiešu muižnieks un politiķis. Bornsmindes muižas īpašnieks.

Dzimis Bornsmindes muižas īpašnieka ģimenē. No 1776. līdz 1770. gadam studēja Leipcigas Universitātē, pēc tam divus gadus apceļojis Vāciju, Franciju un Šveici. Atgriezies dzimtenē, darbojās muižnieku pārstāvniecības iestādēs. No 1794. līdz 1796. gadam bija pēdējais Kurzemes landtāga landmaršals, 1795. gadā ietilpa hercoga Pētera Bīrona delegācijā, kas ieradās Sanktpēterburgā, lai atsacītos no Kurzemes hercoga titula. 1812. gadā, kad tika nodibināta Kurzemes, Zemgales un Piltenes hercogiste, Dītrihs Ernsts fon Šepings kļuva par Kārļa Johana Frīdriha fon Mēdema padomnieku.

## Ārējās saites
*Dītrihs Ernsts fon Šepings BBLD
Nikola Žigičs

**Nikola Žigičs** (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis dzimtās pilsētas komandā *[[TSC Bačka Topola]]*. Spēlējis vienā no spēcīgākajiem Serbijas klubiem *[[Red Star Belgrade]]*. 2003–04. gada sezonā kļuvis par Serbijas un Melnkalnes Pirmās līgas labāko vārtu guvēju. Divas reizes kļuvis par līgas čempionu. 2006. gadā pārcēlies uz Spāniju, kur spēlējis gan ''Racing Santander'', gan ''Valencia''. 2010. gadā pievienojies Anglijas komandai ''Birmingham City'', kur 2015. gadā beidzis karjeru.

Serbijas futbola izlases sastāvā piedalījies 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā. 2011. gadā bijis izlases kapteinis.

## Sasniegumi
**Red Star Belgrade**

* Serbijas un Melnkalnes Pirmā līga: 2003–04, 2005–06
* Serbijas un Melnkalnes kauss: 2003–04, 2005–06

**Valencia**

* Spānijas Karaļa kauss: 2007–08

**Birmingham City**

* Anglijas Līgas kauss: 2010–11

**Individuālie sasniegumi**

* Serbijas un Melnkalnes līgas labākais vārtu guvējs: 2003–04
* Serbijas gada futbolists: 2003, 2007

## Ārējās saites
Nevens Subotičs

**Nevens Subotičs** (, dzimis ) ir bijušais Serbijas futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Serbijas futbola izlases dalībnieks.

Karjeru sācis Vācijas komandā *[[1. FSV Mainz 05]]*, bet 2008. gadā pārcēlies uz *[[Borussia Dortmund]]*, kur pavadījis savas karjeras lielāko daļu. Deviņu sezonu laikā aizvadījis 263 mačus un guvis 18 vārtus, kā arī divas reizes kļuvis par Vācijas Bundeslīgas uzvarētāju. Vēlāk spēlējis Francijas komandā ''Saint-Étienne'', Vācijas komandā ''Union Berlin'', Turcijas komandā *[[Denizlispor]]* un Austrijas komandā ''Rheindorf Altach''.

Serbijas futbola izlasi pārstāvējis no 2009. līdz 2013. gadam. Piedalījies 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Borussia Dortmund**

* Vācijas Bundeslīga: 2010–11, 2011–12
* Vācijas kauss: 2011–12
* Vācijas Superkauss: 2013, 2014

## Ārējās saites
Ļaunuma pieskāriens

**"Ļaunuma pieskāriens"** () ir 1958. gada ASV *[[film noir]]*, kuras režisors un scenārija autors ir Orsons Velss. Filmā galvenās lomas atveido Orsons Velss, Čārltons Hestons, Dženeta Lī, Džozefs Kaleja, Akims Tamirofs, Marlēna Dītriha un Žaža Gabora. Filma ir balstīta uz Vita Mastersona 1958. gada romāna *Badge of Evil*.

Kad pie ASV-Meksikas robežas automašīnā eksplodē bumba, meksikāņu narkotiku apkarošanas aģents Migels Vargass (Hestons) kopā ar amerikāņu policijas kapteini Henku Kvinlenu (Velss) sāk izmeklēšanu. Drīz Vargasam rodas aizdomas, ka Kvinlens ir korumpēts, un ka izmeklēšana apdraud viņa sievu.

1956. gadā ''Universal-International'' ieguva tiesības uz mistērijas romānu *Badge of Evil*. 1957. gada janvārī Velsu nolīga režisēt un filmēties filmā, kā arī pārrakstīt sākotnējo scenāriju. Filmas pirmizrāde notika 1958. gada februārī un izdošanas brīdī tā saņēma kritiku no vietējiem kinokritiķiem. Filma guva popularitāti Eiropā, saņemot galvenās balvas 1958. gada Briseles kinofestivālā. "Ļaunuma pieskāriens" saņēma arī Starptautiskā kino kritiķu balvu. Laika gaitā filmas reputācija ir augusi un mūsdienās tiek uzskatīta par vienu Velsa labākajām filmām, kā arī par vienu no labākajām *film noir* filmām. 1993. gadā filma tika iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Bārtas luterāņu baznīca

**Bārtas luterāņu baznīca** bija Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atradās Dienvidkurzemes novada Dunikas pagastā uz dienvidiem no Bārtas, valsts autoceļa P113 (Grobiņa—Bārta—Rucava) malā, Bārtas upes kreisajā krastā. Mūsdienās saglabājušās baznīcas drupas.

Baznīca Bārtā bijusi jau pirms 1560. gada. 1749. gadā šeit tika uzcelta pēc skaita jau piektā koka baznīca. Mūra baznīca pēc Liepājas galvenā arhitekta Paula Maksa Berči (pēc citām ziņām — viņa dēla Maksa Berči) projekta tika uzcelta 1901. gadā. Baznīcā bijušas 700 sēdvietas. Tā nopostīta Otrā pasaules kara laikā. Pēc kara draudze to pamazām atjaunoja, tomēr 1961. gadā tika izdots ciema izpildkomitejas lēmums, kas faktiski aizliedza turpināt baznīcas atjaunošanu un tā pamazām sagruva.

## Ārējās saites

* Bārtas baznīcas stāsts 
* Bārtas baznīca historia.lv
Džons Peintsils

**Džons Peintsils** (, dzimis ) ir Ganas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, bijis Ganas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2016. gada Peintsils ir Dienvidāfrikas komandas ''Kaizer Chiefs'' trenera asistents.

Savas spēlētāja karjeras laikā spēlējis Ganā, Izraēlā, Anglijā un Dienvidāfrikā.

Ganas futbola izlasi pārstāvējis no 2001. līdz 2013. gadam. Piedalījies 2006. un 2010. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Maccabi Tel Aviv**

* Izraēlas Premjerlīga: 2002–03

**Hapoel Tel Aviv**

* Izraēlas kauss: 2006

## Ārējās saites
Dunikas luterāņu baznīca

**Dunikas Golgātas luterāņu baznīca** ir Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas dievnams, kas atrodas Dienvidkurzemes novada Dunikas pagastā pie valsts autoceļa P113 (Grobiņa — Bārta — Rucava).

Baznīca celta 1933. gadā vietējās brāļu draudzes vajadzībām. Baznīcā atrodas 1850. gada glezna "Kristus" un Liepājas meistara Jēkaba Jauģieša 1920. gadā darinātās ērģeles. 1942. gadā brāļu draudze likvidējās, saplūstot kopā ar luterāņiem, izveidojās mūsdienu draudze. Pie baznīcas novietots akmens apkaimes represētajiem iedzīvotājiem.

## Ārējās saites

*Dunikas Golgatas Brāļu draudzes baznīcas stāsts
Sallijs Muntari

**Sallijs Muntari** (, dzimis ) ir bijušais Ganas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Ganas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeru sācis Itālijas komandā ''Udinese'', vēlāk spēlējis arī Anglijas komandā ''Portsmouth''. 2008. gadā pievienojies *[[Internazionale]]*, kur pavadījis savas karjeras veiksmīgāko posmu, divreiz uzvarot Itālijas A sērijā, kā arī iegūstot 2009–10. gada UEFA Čempionu līgas sezonas trofeju. 2012. gadā pārgājis uz citu Milānas komandu – *[[AC Milan]]*.

Ganas futbola izlasi pārstāvējis no 2002. līdz 2014. gadam. Piedalījies 2006., 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Portsmouth**

* FA kauss: 2007–08

**Internazionale**

* Itālijas A sērija: 2008–09, 2009–10
* Itālijas kauss: 2009–10, 2010–11
* Itālijas Superkauss: 2008, 2011
* UEFA Čempionu līga: 2009–10
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2010

## Ārējās saites
Krievijas Federācijas maršals

[thumb|253px|[Krievijas Federācijas aizsardzības ministrs maršals Igors Sergejevs]]
**Krievijas Federācijas maršals** () ir augstākā militārā dienesta pakāpe Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos, šo pakāpi vienīgo reizi 1997. gadā piešķīra tālaika Krievijas Federācijas aizsardzības ministram Igoram Sergejevam.

## Vēsture
Padomju armijā otrā augstākā (pēc Padomju Savienības ģenerālisimusa) militārā dienesta pakāpe bija PSRS maršals. Vācijas impērijas bruņotajos spēkos augstākā dienesta pakāpe bija ģenerālfeldmaršals ().

## Citās valstīs
Apvienotās Karalistes un vairāku citu valstu sauszemes bruņoto spēku hierarhijā augstākā dienesta pakāpe ir feldmaršals ().

## Krievijas Federācijas maršala uzpleči

Russia-Army-OF-10-1994-parade.svg     |Parādes uzpleči
Russia-Army-OF-10-2010.svg            |Ikdienas uzpleči
Marshal polevoy pogon.png             |Lauka uniformas uzpleči
Vislas strēle

**Vislas strēle** (, , vēsturiski ) ir Baltijas jūras pussala, kas atdala Vislas līci no Gdaņskas līča. Strēles rietumu puse pieder Polijai, bet austrumu puse Krievijas Federācijai, kur atrodas tās vistālākais rietumu punkts. Vislas strēle stiepjas 70 kilometru garumā, maksimāli 1,8 kilometru platumā, līdz Baltijskas šaurumam, kas atdala Vislas strēli no Sembas pussalas. Pussalas Polijas pusē atrodas vairāki kūrorti, kas apvienoti Kriņicas Morskas pilsētā, izveidots Vislas strēles ainavu parks (*Park Krajobrazowy Mierzeja Wiślana*). 

## Vēsture
Līdz 13. gadsimtam pussalā bija vairākas kuģojamas caurteces, kas veicināja senprūšu Truso pilsētas attīstību. Pēc tam, kad caurteces aizsērēja, par Austrumprūsijas galvenajām ostām kļuva Kēnigsberga un Gdaņska. 

2022. gada 17. septembrī atklāja 1,3 kilometrus garu kanālu pāri Vislas strēlei, kas savieno Vislas līci ar Baltijas jūru un ļauj kuģiem iebraukt Elblongas ostā, neizmantojot Krievijas Federācijas teritoriālos ūdeņus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Klods

**Klods** var būt:

* Fabjēns Klods (*Fabien Claude*; 1994) — Francijas biatlonists;
* Florāns Klods (*Florent Claude*; 1991) — Beļģijas biatlonists;
* Emiljēns Klods (*Émilien Claude*; 1999) — Francijas biatlonists.