open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Luiss Gilberts

**Luiss Gilberts** (; dzimis , miris ) bija angļu kinorežisors, producents un scenārists.

Trīs Džeimsa Bonda filmu režisors: "Tu dzīvo tikai divreiz" (1967), "Spiegs, kurš mīlēja mani" (1977) un "Mēnesgājējs" (*Moonraker*, 1979).

Par filmu *[[Educating Rita]]* (1983) saņēmis BAFTA kino balvu kategorijā "Labākā filma". Režisējis arī tādas filmas kā *[[The Good Die Young]]* (1954), *[[Cast a Dark Shadow]]* (1955), *[[Sink the Bismarck!]]* (1960), *[[H.M.S. Defiant]]* (1962), "Alfijs" (*Alfie*, 1966), *[[Shirley Valentine]]* (1989) un *[[Haunted]]* (1995).

## Ārējās saites
Niloti

thumb|Apgabali, kuros runā nilotu valodās
**Niloti** ir radniecīgu tautu grupa (kalendžini, masaji u.c.), kas apdzīvo augšējo un vidējo Nīlas baseinu gar Zilās Nīlas un Sobatas upēm Dienvidsudānā, teritoriju starp Viktorijas un Turkanas ezeriem Ugandā un Kenijā, Tanzāniju, kā arī Kongo Demokrātiskās Republikas un Etiopijas pierobežas teritorijas. Kopējais nilotu skaits ir aptuveni 10 miljoni. Viņi pieder pie izteiktas ekvatoriālās rases, tiem raksturīgs liels augums, iegarena galva un atlētiska miesasbūve.

Līdz pat 20. gadsimtam nilotu teritorija ļoti cieta no vergu tirgotāju uzbrukumiem. 19. gadsimta beigās tā tika sadalīta starp dažādām koloniālajām valdībām.

Nilotu tautas joprojām lielā mērā ievēro cilšu attiecības. Galvenie nodarbošanās veidi ir lopkopība, lauksaimniecība, zvejniecība un medības.

## Ārējās saites
Kļavu iela

**Kļavu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Kļavu iela — iela Rīgā;
** Kļavu iela — iela Daugavpilī;
** Kļavu iela — iela Jelgavā;
** Kļavu iela — iela Jūrmalā;
** Kļavu iela — iela Ventspilī;
** Kļavu iela — iela Aizkrauklē;
** Kļavu iela — iela Baldonē;
** Kļavu iela — iela Baložos;
** Kļavu iela — iela Bauskā;
** Kļavu iela — iela Cēsīs;
** Kļavu iela — iela Grobiņā;
** Kļavu iela — iela Gulbenē;
** Kļavu iela — iela Iecavā;
** Kļavu iela — iela Jēkabpilī;
** Kļavu iela — iela Kārsavā;
** Kļavu iela — iela Lielvārdē;
** Kļavu iela — iela Limbažos;
** Kļavu iela — iela Mazsalacā;
** Kļavu iela — iela Sabilē;
** Kļavu iela — iela Salaspilī;
** Kļavu iela — iela Saldū;
** Kļavu iela — iela Saulkrastos;
** Kļavu iela — iela Siguldā;
** Kļavu iela — iela Talsos;
** Kļavu iela — iela Tukumā;
** Kļavu iela — iela Valmierā;
** Kļavu iela — bezvārda ielas Viesītē neoficialais nosaukums.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Kļavu iela, Atpūta, Svētes pagasts
** Kļavu iela, Barkava, Barkavas pagasts
** Kļavu iela, Benislava, Lazdukalna pagasts
** Kļavu iela, Bērvircava, Sesavas pagasts
** Kļavu iela, Bīriņi, Vidrižu pagasts
** Kļavu iela, Carnikava, Carnikavas pagasts
** Kļavu iela, Dreiliņi, Stopiņu pagasts
** Kļavu iela, Dzelzava, Dzelzavas pagasts
** Kļavu iela, Eleja, Elejas pagasts
** Kļavu iela, Garkalne, Garkalnes pagasts
** Kļavu iela, Jaunmārupe, Mārupes pagasts
** Kļavu iela, Jaunpiebalga, Jaunpiebalgas pagasts
** Kļavu iela, Kalupe, Kalupes pagasts
** Kļavu iela, Klapkalnciems, Engures pagasts
** Kļavu iela, Kursīši, Kursīšu pagasts
** Kļavu iela, Lādezers, Limbažu pagasts
** Kļavu iela, Likverteni, Vecsaules pagasts
** Kļavu iela, Malnava, Malnavas pagasts
** Kļavu iela, Mežvidi, Mežvidu pagasts
** Kļavu iela, Ozolnieki, Ozolnieku pagasts
** Kļavu iela, Piņķi, Babītes pagasts
** Kļavu iela, Podkājas, Ropažu pagasts
** Kļavu iela, Remte, Remtes pagasts
** Kļavu iela, Roja, Rojas pagasts
** Kļavu iela, Sala, Salas pagasts, Jēkabpils novads
** Kļavu iela, Spuņciems, Salas pagasts, Mārupes novads
** Kļavu iela, Vadakste, Vadakstes pagasts
** Kļavu iela, Vecumnieki, Vecumnieku pagasts
** Kļavu iela, Viesturciems, Glūdas pagasts
** Kļavu iela, Vimbukrogs, Ķekavas pagasts
** Kļavu iela, Vītoliņi, Valgundes pagasts
** Kļavu iela, Zante, Zantes pagasts
** Kļavu iela, Zīlāni, Kūku pagasts
Seišelieši

thumb|Festivāls Seišelās
**Seišelieši** jeb **Seišelu kreoli** (*Seychellois Creoles*) ir Seišelu salu pamatiedzīvotāji. To skaits ir 58 000. Runā seišelu kreolu valodā, kas veidojusies uz franču valodas bāzes un ko ietekmējušas angļu, arābu un malgašu valodas. Tie galvenokārt ir katoļi, ir arī daži anglikāņi.

Seišelieši ir franču kolonistu un Austrumāfrikas un Madagaskaras vergu pēcteči, kas sajaukušies arī ar arābiem, indiešiem un ķīniešiem. Kultūra apvieno afrikāņu un eiropiešu elementus.

## Ārējās saites
Afganistānas Pārejas Islāma Valsts

**Afganistānas Pārejas Islāma Valsts** (dari: دولت اسلامی انتقالی افغانستان), arī **Afganistānas Pārejas administrācija**, bija Afganistānas pagaidu administrācija, ko izveidoja 2002. gada jūnijā.

Tā aizstāja Afganistānas Islāma Valsti un pastāvēja pirms Afganistānas Islāma Republikas izveidošanas 2004. gada 7. decembrī.

## Vēsture
2001. gada decembrī pēc *[[Taliban]]* režīma krišanas tika panākta vienošanās par jaunas valdības izveidi. 2002. gada jūnijā Lojā Džirgā Karzajs tika iecelts par pārejas administrācijas prezidentu. Administrācijas uzdevums bija sagatavot valsti konstitūcijas pieņemšanai un vēlēšanām.

## Ārējās saites
Baltkrievijas Zinātņu akadēmija

thumb|Baltkrievijas Zinātņu akadēmijas ēka
**Baltkrievijas Nacionālā zinātņu akadēmija** (baltktrievu: *Нацыянальная акадэмія навук Беларусі*) ir Baltkrievijas augstākā valsts zinātniskā organizācija, kas organizē, veic un koordinē fundamentālos un lietišķos zinātniskos pētījumus un attīstību dažādās dabas, tehnisko, humanitāro, sociālo zinātņu un mākslas jomās. 

Tā ir pakļauta Baltkrievijas Republikas prezidentam un atskaitās Republikas Ministru padomei. 

Tā tika izveidota 1929. gada 1. janvārī Baltkrievijas PSR. BPSR Zinātņu akadēmijai bija nozīmīga loma "baltkrieviskošanas" politikas īstenošanā, kā rezultātā tās vadību skāra 30. gadu represijas. Pirmais akadēmijas prezidents Vsevolods Ignatovskis tika izslēgts no partijas un izdarīja pašnāvību, bet divi viņa pēcteči — Pāvels Gorins un Ivans Surta tika nošauti kā "tautas ienaidnieki".

## Ārējās saites
Baltkrieviskošana

**Baltkrieviskošana** (baltkrievu: *беларусізацыя*) ir baltkrievu valodas lietošanas paplašināšanas politika sabiedriskajā, politiskajā un kultūras dzīvē. To 20. gadsimta 20. un 30. gados īstenoja Baltkrievijas PSR. Ar baltkrieviskošanu saprot arī baltkrievu kultūras attīstību un baltkrievu īpatsvara palielināšanos vadošos amatos Baltkrievijas PSR.

1927. gada BPSR Konstitūcijas 22. pants noteica, ka baltkrievu valoda ir valsts, profesionālo un sabiedrisko iestāžu un organizāciju galvenā valoda. Sākās aktīva visu dzīves jomu baltkrieviskošana: preses baltkrievu valodā attīstība, skolu, speciālo un augstāko mācību iestāžu atvēršana, valsts, partijas, arodbiedrību un citu sabiedrisko organizāciju tulkošana baltkrievu valodā. Salīdzinoši īsā laikā notika būtiskas pārmaiņas: pateicoties baltkrieviskošanas pasākumiem (mijiedarbībā ar citiem sociālekonomiskajiem procesiem) skolās, kultūras iestādēs, presē u. c. un baltkrievu tautības iedzīvotāju pieplūdumam no lauku rajoniem, BPSR pilsētas sāka iegūt baltkrievu raksturu. Jau 1927. gadā 80 % darbinieku pārvaldīja baltkrievu valodu. Līdz 1928. gadam 80 % skolu mācības notika baltkrievu valodā.

1929. gadā Baltkrievijas PSR apsekoja Vladimira Zatonska komisija, kas kritizēja republikas partijas vadītājus un nacionālo inteliģenci, kas īstenoja baltkrieviskošanu. 1930. gadā tika arestēti ne tikai inteliģences pārstāvji, bet arī trīs Baltkrievijas PSR tautas komisāri. Viena no apsūdzībām bija piespiedu baltkrieviskošana, tāpēc no 1930. gada Baltkrievijas PSR baltkrieviskošanu sāka veikt tikai formāli. Kopš tā laika baltkrieviskošanu neoficiāli nomainīja pārkrievošana, kas īpaši pastiprinājās pēc Otrā pasaules kara.

## Ārējās saites
Informēto pilsoņu savienība

**Informēto pilsoņu savienība** (IPS) () ir Armēnijas nevalstiska organizācija. 2014. gadā dibinātās IPS galvenā mītne atrodas Erevānā, un tā pārvaldīja arī biroju Arcahas galvaspilsētā Stepanakertā līdz Arcahas atgriešanai Azerbaidžānas kontrolē. Organizācija deklarē, ka veicina vēlēšanu godīgumu, reformas, preses brīvību, demokrātiju un cilvēktiesības Armēnijā, vienlaikus cīnoties pret dezinformāciju.

## Mērķi
Informēto pilsoņu savienība dibināta 2014. gadā kā NVO. Organizācijas mērķis ir uzlabot cilvēktiesības Armēnijā, veicināt demokrātiskas reformas un pilsonisko sabiedrību, kā arī apkarot dezinformāciju. IPS regulāri rīko seminārus, apmācību programmas un faktu pārbaudes. IPS arī uzrauga vēlēšanas Armēnijā un agrāk Arcahā.

Organizācija atbalsta ciešāku attiecību veidošanu starp Armēniju un Eiropas Savienību. Vienlaikus IPS ir skeptiski noskaņota pret Armēnijas dalību Eirāzijas ekonomiskajā savienībā .

## Partnerība
IPS uztur partnerattiecības ar citām struktūrām, tostarp ar Eiropas Komisiju, Eiropas Demokrātijas fondu, Nacionālo demokrātijas fondu, Atvērtās sabiedrības fondu-Armēnija un ASV vēstniecību Armēnijā. IPS sadarbojas arī ar ES Austrumu partnerības pilsoniskās sabiedrības forumu.

## Darbība
2017. gada 14. aprīlī IPS tikās ar Eiropas Savienības delegāciju Armēnijā . Bijušais ES vēstnieks Armēnijā Pjotrs Švitalskis apsprieda Eiropas Cilvēktiesību konvencijas ievērošanas nozīmi valstī.

2019. gadā IPS tika iekļauta pretkorupcijas politikas padomē. Organizācija bija vienīgā NVO, kas bija iesaistīta Pretkorupcijas komitejas vadītāja, izmeklētāju un operatīvo darbinieku uzņemšanas komitejā. 2020. gadā ar Armēnijas premjerministra lēmumu Daniels Joanisjans kā IPS pārstāvis tika iesaistīts policijas reformu koordinācijas padomē.

2019. gada 11. martā IPS ieguva EDSO Demokrātijas aizstāvja balvu par darbu plašsaziņas līdzekļu pārredzamības un neatkarīgas žurnālistikas atbalstīšanā, kā arī demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā Armēnijā. ASV misija EDSO pasniedza IPS balvu ceremonijas laikā Vīnē.

2020. gada 29. jūlijā IPS aicināja telekomunikāciju uzņēmumus Arcahā samazināt izmaksas un censties palielināt uzņēmumu pārredzamību un patērētāju tiesības.

2023. gada 12. janvārī organizācijas vadītājs Daniels Joanisjans intervijā paziņoja, ka Krievija mēģina izdarīt spiedienu uz Armēniju, lai tā pievienotos tās Apvienotajai valstij apmaiņā pret Krievijas palīdzību toreizējās Arcahas blokādes atrisināšanā.

### Internets
Neskaitot savu galveno vietni, IPS izveidojusi ari vairākas citas tiešsaistes platformas, tai skaitā pirmo specializēto faktu pārbaudes mediju Armēnijā, padomu vietni dažādām dzīves situācijām un dokumentu noformēšanai, videoapmācības projekts faktu pārbaudītājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mājaslapa
Vidussaseksa

**Vidussaseksas distrikts** () ir nemetropoles distrikts Austrumsaseksas grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes ziemeļaustrumos, robežojas austrumos un dienvidos ar Austrumsaseksu, rietumos — ar Horšemu, bet ziemeļrietumos — ar Kroli, bet ziemeļos — ar Sari grāfisti. Distrikta administratīvais centrs ir Heivordshīta. Distrikta dienviddaļā iestiepjas Sautdaunsas nacionālais parks, bet ziemeļdaļā ievērojamu teritoriju aizņem Augstā Vīlda nacionālais ainavapvidus.

## Vēsture
Distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Austrumsaseksas Bērdžeshilas, Kukfīldas un Īstgrinstedas urbānos distriktus un lielāko daļu Kukfīldas lauku distrikta, iekļaujot tos Rietumsaseksā. Administratīvi iekļauj Bērdžeshilas (32 488 iedzīvotāji), Heivordshītas (30 830) un Īstgrinstedas (27 803) pilsētas un 21 pagastu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Bogovas dabas parks

**Bogovas dabas parks** () ir dabas parks Albānijas dienvidos. Tas dibināts 1977. gadā, lai aizsargātu vairākas valsts nozīmes ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību. Parka platība ir 3,3 km2, tas atrodas Osumas upes rietumu krastā. Augstums vjl no zem 190 līdz virs 650 metriem. Bogovas dabas parks atrodas Pinda kalnu jaukto mežu ekoreģionā, Palearktikas Vidusjūras mežu, skrajmežu un krūmāju biomā. Divus kilometrus uz austrumiem no tā sākas daudz lielākais Tomora nacionālais parks.

Parks iekļauts IUCN aizsargājamo teritoriju sarakstā ar 4. kategoriju, kas domāta atsevišķu sugu un to dzīvotņu aizsardzībai.

## Attēli

Ujvara_e_Bogoves,_Bogova_Waterfall.jpg|Bogovas ūdenskritums
Ujëvarat e Bogovës.jpg|Bogovas ūdenskritums
Bogovë_(3).jpg|Kaļķakmens klints


## Atsauces

## Ārējās saites
Krūkļu iela

**Krūkļu iela** var būt:

* Krūkļu iela — iela Jūrmalā;
* Krūkļu iela — iela Ādažos;
* Krūkļu iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā;
* Krūkļu iela — iela Ķekavas pagasta Odukalnā;
* Krūkļu iela — iela Babītes pagasta Vīkuļos.
Heivordshīta

**Heivordshīta** (; ) ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Rietumsaseksas grāfistē, Vidussaseksas distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos  no grāfistes centra Čičesteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1261. gadā kā *Heyworth*. Pilsēta sāka attīstīties pēc dzelzceļa līnijas izbūves 1841. gadā. 1894. gadā izveidots Heivordshītas urbānais distrukts, 1934. gadā tas iekļauts Kukfīldas urbānajā distriktā. 1974. gadā izdalīta atsevišķā pilsētā un nozīmēta par jaunizveidotā Vidussaseksas distrikta centru. Mūsdienās tipiska svārstmigrācijas pilsēta — lielākā daļa iedzīvotāju nodarbināta Londonā, Braitonā, Kroli un Getvikas lidostā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krusas iela

**Krusas iela** var būt:

* Krusas iela — iela Jūrmalā;
* Krusas iela — iela Rīgā;
* Krusas iela — iela Ķekavas pagasta Mellupos.
Kronvalda iela

**Kronvalda iela** var būt:

* Kronvalda iela — iela Daugavpilī;
* Kronvalda iela — iela Jelgavā;
* Kronvalda iela — iela Jūrmalā;
* Kronvalda iela — iela Rencēnos;
* Kronvalda iela — iela Rūjienā;
* Kronvalda iela — iela Valkā.

## Skatīt arī
* Ata Kronvalda iela
* Kronvalda bulvāris
* Kronvalda parks
Atis Sausnītis

**Atis Sausnītis** (dzimis  Smiltenē) ir latviešu uzņēmējs un politiķis. Bijis 6. Saeimas deputāts un ekonomikas ministrs. Pārstāvēja Demokrātisko partiju "Saimieks".

## Dzīvesgājums
Dzimis 1955. gadā Smiltenē. Mācījās Smiltenes vidusskolā. Studēja Rīgas Politehniskā institūta Elektroenerģētikas fakultātē, kur 1979. gadā ieguva siltumenerģētisko procesu automatizācijas specialitāti. Bijis Komjaunatnē.

No 1979. līdz 1984. gadam strādāja par inženieri Valmieras rajona sabiedriskajās organizācijās, 1984. gadā viņu ievēlēja par Valmieras rajona Patērētāju biedrības valdes priekšsēdētāju, 1986. gadā par Latvijas Patērētāju biedrību savienības valdes priekšsēdētāja vietnieku.

Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā A. Sausnītis darbojās kooperatīvu veidošanā, bija Latvijas Kopdarbības centrālās savienības valdes priekšsēdētāja vietnieks, papildināja zināšanas Zviedrijā (1993, 1994) un Anglijā (1995).

1995. gada 6. Saeimas vēlēšanās viņu ievēlēja par 6. Saeimas deputātu no Demokrātiskās partijas "Saimnieks", bija Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijas priekšsēdētājs. No 1997. gada 7. augusta līdz 1998. gada 6. aprīlim A. Sausnītis bija Latvijas Republikas Ekonomikas ministrs Guntara Krasta valdībā. 1998. gada aprīlī demisionēja no ministra amata pēc Ministru prezidenta Guntara Krasta pieprasījuma. Šajā pašā gadā izstājas no DP "Saimnieks". 1999. gadā viņš kļuva par Ministru prezidenta Andra Šķēles ārštata padomnieku, bet 2009. gadā bija Iekšlietu ministres Lindas Mūrnieces ārštata padomnieku. 2010. gadā A. Sausnītis bija kustības "Par Labu Latviju!" dibinātāju skaitā, vēlāk ievēlēts tāda paša nosaukuma politiskās apvienības valdē.

1999. gadā Sausnīti ievēlēja par CS "Turība" padomes priekšsēdētāju, 2000. gadā viņš kļuva par "Baltijas Lāses" un "Mini Pasāžas" valdes priekšsēdētāju. Bijis Rīgas piena kombināta līdzīpašnieks. A. Sausnītis ticis iekļauts Latvijas miljonāru sarakstos. Kopš 2015. gada sadarbojās ar RTU Attīstības fondu.

Darbojies arī kā sporta funkcionārs, bijis Latvijas Volejbola federācijas prezidents no 2004. līdz 2008. gadam un no 2013. līdz 2019. gadam.

## Atsauces
Voldemārs Bērtiņš

**Voldemārs Bērtiņš** bija latviešu revolucionārs, Krievijas pilsoņu kara dalībnieks, padomju kalnrūpniecības darbinieks.

## Dzīvesgājums
Piedzima 1888. gadā dzelzceļa strādnieka ģimenē, kura 1896. gadā pārcēlās uz Sibīriju. Mācījās baznīcas draudzes skolā. 1905. gadā strādāja par atslēdznieku Tomskas dzelzceļa stacijā "Taiga" un piedalījās strādnieku streikā. Kopš 1908. gada strādāja par zeltraci Irkutskas guberņā. 1912. gada Ļenas streika dalībnieks.

Par izvairīšanos no mobilizācijas arestēts, 7 mēnešus aizvadīja Bodaibo cietumā. Pēc atbrīvošanas 1915. gada pavasarī strādāja Ohotskas zelta raktuvēs. 1916. gadā mobilizēts, bija atslēdznieks Ziemeļu frontes 5. armijas 1. rezerves artilērijas brigādes 3. dzelzceļa baterijā (Dvinska). 1917. gada maijā arestēts par pretkara aģitāciju, atradās ieslodzījumā Dvinskas, Vitebskas, Maskavas Butirku cietumā. Pēc kolektīva badastreika kopā ar citiem karavīriem atbrīvots, nokļuva hospitālī Maskavā.

Iestājās Sarkanajā gvardē, Oktobra revolūcijā piedalījās kaujās pret junkuriem. 1917. gada decembrī devās uz Sibīriju, tad uz Ohotskas zelta raktuvēm. 1919. gadā kļuva par Ohotskas Strādnieku deputātu padomes locekli. Tajā pašā gadā Ohotsku ieņēma baltie, Bērtiņš sagūstīts un nosūtīts uz Habarovsku, bet izbēdzis un iekļāvies Pieamūras partizānu kustībā. No 1919. gada aprīļa bija artilērijas noliktavu un ieroču darbnīcas pārzinis Jakutskā. 1921. gadā kļuva par Jakutskas pilsētas padomes locekli.

No 1923. gada aprīļa bija zeltrūpniecības arteļa izveidotājs un priekšsēdētājs Aldanas upes augštecē. Pēc atradnes ''"Ņezametnij"'' atklāšanas no 1923. gada augusta — Jakutijas APSR Tirdzniecības un rūpniecības Tautas komisariāta pilnvarotais atradnē. No 1924. gada aprīļa — valsts zeltrūpniecības tresta *"Jakutzoloto"* direktora vietnieks un politiskais komisārs. 1925.—1926. gadā — tresta *"Aldanzoloto"* pārvaldnieks, 1927.—1928. gadā — izpētes darbu inspektors Aldanas rajonā, 1928.—1929. gadā — tresta *"Sojuzzoloto"* Čukotkas ekspedīcijas priekšnieks. No 1930. līdz 1933. gadam strādāja vadošos amatos trestā *"Jakutzoloto"*, no 1933. gada — *"Zolotorazvedka"* Jakutijas kantora priekšnieks. No 1938. gada bija zeltraču sektora pārzinis atradņu pārvaldē Aldanā.

1939. gada 7. aprīlī arestēts, 14. jūlijā atbrīvots, lieta izbeigta. No 1940. gada strādāja atradņu izpētē. Vācijas—PSRS kara laikā vadīja zelta atradnes Jakutijā. No 1945. gada — *"Zolotorazvedka"* Aizbaikāla kantora priekšnieks, no 1949. — ekspedīcijas priekšnieks Tadžikijas PSR. No 1951. gada — Burejas (Amūra) atradņu priekšnieks.

1953. gadā devās pensijā. Nomiris (1964) un apglabāts Maskavā.

## Apbalvojumi, piemiņa
1935. gadā apbalvots ar nozīmi "Zeltrūpniecības stahanovietis".

1974. gadā Aldanā uzstādīts piemineklis Aldanas zelta atradņu atklājējiem V. Bērtiņam un Mihailam Tarabukinam.

## Atsauces
Akropole (Rīga)

**"Akropole Rīga"** ir viens no lielākajiem tirdzniecības centriem Latvijā, kas atrodas Rīgā, Latgales ielā 257. “Akropole Rīga” īpašnieks ir “Akropolis Group”, kas Latvijā un Lietuvā pārvalda iepirkšanās un izklaides centrus “Akropolis” Viļņā, Klaipēdā un Šauļos, kā arī “Akropole” Alfa.

Ēku atklāja 2019. gada aprīlī. Tās platība ir 98 000 kvadrātmetru, bet teritorijas kopējā platība – gandrīz 16 hektāri. Kopējās investīcijas projekta realizācijā, ieskaitot transporta infrastruktūras izveidi un apkārtnes uzlabošanu, sasniedza nepilnus 180 miljonus eiro.

Ēkas dizains atspoguļo modernā un vēsturiskā apvienojumu, jo iepirkšanās un izklaides centra teritorijā kādreiz atradās Kuzņecova porcelāna fabrika.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Iepirkšanās un izklaides centra "AKROPOLE Rīga" vietne
* Akropolis Group vietne
Guntis Jankovskis

**Guntis Jankovskis** (dzimis ) ir Latvijas FIDE meistars šahā (2019), Latvijas čempionāta šahā uzvarētājs (2024).

## Biogrāfija
Ar šahu sācis nodarboties 1980. gadā, bijis Jēkabpils šaha trenera Jāņa Mileikas audzēknis. Sekmīgi startējis jauniešu un junioru šaha turnīros. 1987. gadā izcīnījis 2. vietu Latvijas jauniešu šaha čempionātā. 1988. gada augustā Dimitrovgradā Latvijas komandas sastāvā kopā ar Alekseju Širovu, Andreju Sokolovu un citiem izcīnījis 2. vietu komandu vērtējumā Vissavienības jaunatnes sporta spēlēs.

Daudzkārtējais Latvijas šaha čempionātu dalībnieks, kuros bieži ieņēmis vietas pirmajā desmitniekā, 2021. gadā izcīnot bronzas medaļu, bet 2024. gadā kļuvis par sacensību uzvarētāju. Dažādu komandu sastāvā piedalījies arī Latvijas komandu šaha čempionātos. 1989. gadā Daugavpils komandas sastāvā izcīnījis 2. vietu komandu vērtējumā un bijis labākais pie sava galdiņa. Trīs reizes Olaines komandas sastāvā izcīnījis 3. vietu komandu vērtējumā (2014, 2016, 2018).

1996. gadā uzvarējis šaha turnīrā *[[Liepājas rokāde]]*.

Regulāri piedalījies arī sava trenera Jāņa Mileikas piemiņas turnīros, kuros izcīnījis 2. vietu (2017) un 3. vietu (2011).

2019. gadā kļuvis par FIDE meistaru šahā. Jēkabpils Sporta skolas šaha treneris.

## Vietas Latvijas šaha čempionātos
* 1990. gads — 89. — 115. vieta.
* 1991. gads — 28. — 40. vieta.
* 1992. gads — 6. vieta.
* 1996. gads — 5. — 6. vieta.
* 1997. gads — 21. — 22. vieta.
* 1998. gads — 6. — 8. vieta.
* 1999. gads — 4. — 8. vieta.
* 2002. gads — 9. vieta.
* 2004. gads — 28. vieta.
* 2014. gads — 8. vieta.
* 2015. gads — 11. vieta.
* 2016. gads — 13. vieta.
* 2017. gads — 4. vieta.
* 2018. gads — 14. vieta.
* 2019. gads — 14. vieta.
* 2020. gads — 9. vieta.
* 2021. gads — 3. vieta.
* 2024. gads — 1. vieta.
* 2025. gads — 48. vieta (izstājās pēc 5. kārtas).

## Atsauces

## Ārējās saites

*Intervija Latvijas Šaha federācijas mājaslapā
This Gun for Hire

***This Gun for Hire*** ir 1942. gada ASV *[[film noir]]* kriminālfilma, kuras režisors ir Frenks Tatls. Filmā galvenās lomas atveido Veronika Leika, Roberts Prestons, Lērds Kregars un Alans Leds. Filma balstīta uz Greiema Grīna 1936. gada romānu *[[A Gun for Sale]]*.

Filma stāsta par slepkavu Filipu Reivenu (Leds), kurš grib atriebties savam priekšniekam, kurš viņu nodeva.

Filmas *This Gun for Hire* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Gan skatītāju, gan kritiķu atzinību guva Alans Leds, kurš pateicoties šai lomai kļuva par zvaigzni.

## Atsauces

## Ārējās saites
Go (filma)

***Go*** ir 1999. gada ASV kriminālkomēdijas filma, kuras režisors ir Dags Laimens. Filmā galvenās lomas atveido Viljams Fihtners, Ketija Holmsa, Džejs Mors, Sāra Pollija, Skots Volfs, Džeimss E. Frīmens, Brekins Mejers, Timotijs Olifents un Melisa Makārtija.

Filma stāsta par narkotiku darījumu un tā sekām no trim dažādiem skatu punktiem.

Filmas *Go* pirmizrāde notika . Tā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, bet bija finansiāli neveiksmīga. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* filmai ir 91% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neīstā tūsklape

**Neīstā tūsklape** (*Petasites spurius*) ir tūsklapju suga, kura sastopama dažviet Eiropā un Rietumāzijā jūru un upju piekrastēs. Latvijā sastopama diezgan bieži visā valsts teritorijā, kur dažāda lieluma grupas aug smilšainos upju krastos, palienēs, sērēs, kā arī piejūras kāpās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Amatnieku iela

**Amatnieku iela** var būt:

* Amatnieku iela — iela Daugavpilī;
* Amatnieku iela — iela Ogrē;
* Amatnieku iela — iela Valmierā;
* Amatnieku iela — iela Aknīstē;
* Amatnieku iela — iela Aucē;
* Amatnieku iela — iela Cesvainē;
* Amatnieku iela — iela Cēsīs;
* Amatnieku iela — iela Dagdā;
* Amatnieku iela — iela Dobelē;
* Amatnieku iela — iela Krāslavā;
* Amatnieku iela — iela Saulkrastos;
* Amatnieku iela — iela Skrundā;
* Amatnieku iela — iela Viesītē;
* Amatnieku iela — iela Zilupē;
* Amatnieku iela — iela Garkalnes pagasta Amatniekos;
* Amatnieku iela — iela Bēnes pagasta Bēnē;
* Amatnieku iela — iela Mārupes pagasta Vētrās.

## Skatīt arī
* Amatu iela
Roberts Dilba

**Roberts Dilba** (dzimis ) ir latviešu agronoms, uzņēmējs un politiķis. Bijis 6. Saeimas deputāts, ievēlēts no Latvijas Vienības partijas saraksta, un Latvijas Republikas zemkopības ministrs (1996—1997).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1949. gada 30. oktobrī Krāslavas pagasta Krumpānos. Mācījās Dagdas lauksaimniecības skolā, 1976. gadā absolvēja studijas Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Agronomijas fakultātē.

Strādāja par agronomu Jaunpiebalgas kolhozā "Piebalga" (1976—1982), filmējās dokumentālajā filmā "Četri meklē miljonu" (1979). Vēlāk bija Cēsu rajona kolhoza "Taurene" priekšsēdētājs. No 1985. līdz 1996. gadam bija Valsts Priekuļu selekcijas un izmēģinājumu stacijas direktors.

1999. gadā R. Dilba kļuva par SIA "Latvijas preču eksports" prezidentu. No 2006. līdz 2009. gadam viņš bija AS "Latvenergo" padomes priekšsēdētājs. Vēlāk bija VSIA "Zemkopības ministrijas nekustamie īpašumi" direktors, 2022. gadā viņu apsūdzēja par nelikumībām iepirkumā par uzkopšanas darbiem, taču Rīgas pilsētas tiesa 2024. gadā viņu pilnībā attaisnoja.

## Politiskā darbība
1995. gada Saeimas vēlēšanās R. Dilbu ievēlēja par 6. Saeimas deputātu no Latvijas Vienības partijas. Pēc partijas līdera Alberta Kaula demisijas R. Dilba ieņēma vietu Andra Šķēles valdībā kā Ministru prezidenta biedrs un zemkopības ministrs.

1997. gada 1. februārī viņš pārgāja uz Latvijas Zemnieku savienības (LZS) frakciju, izstājoties no Latvijas Vienības partijas. Viņš saglabāja zemkopības ministra amatu arī otrajā A. Šķēles valdībā, bet bija spiests atkāpties no ministra amata pēc zemnieku protesta akcijām un aizdomām par korupcijas novēršanas likuma pārkāpumiem. Pēc tam bija LZS Saeimas frakcijas priekšsēdētājs (no 1998. gada), darbojās Budžeta un finansu (nodokļu) komisijā un Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisijā.

1998. gadā R. Dilba kandidēja 7. Saeimas vēlēšanās LZS sarakstā, bet netika ievēlēts. Kandidējis vēl virknē vēlēšanu Zaļo un Zemnieku savienības sarakstā, tomēr vienmēr palicis ārpus ievēlēto deputātu loka: 2001. gada Rīgas domes vēlēšanās, 8. Saeimas vēlēšanās 2002. gadā, 2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās (šai pašā gadā R. Dilbam bija iespēja kļūt par 8. Saeimas deputātu, tomēr politiķis atteicās no tās), 2005. gada Rīgas domes vēlēšanās, 9. Saeimas vēlēšanās 2006. gadā un 2009. gada Rīgas domes vēlēšanās.

## Atsauces
Gludā pienene

**Gludā pienene** (*Taraxacum erythrospermum*) ir pieneņu suga, kas diezgan plaši izplatīta Eiropā. Latvijā suga sastopama reti, galvenokārt Kurzemes ziemeļrietumu daļas piejūrā.

## Apraksts
Gludā pienene ir daudzgadīgs, 5—30 cm garš lakstaugs ar sakneni. Visas auga daļas satur baltu piensulu un sakneņa augšdaļā ir blīvs veco lapu palieku vainags. Lapas rozetē, parasti blīvi piekļautas pie zemes. Lapas ir ēveļveidīgas, 4—10 cm garas un 0,5—3 cm platas, plūksnas parasti smailas un sīkas, lapu krāsa dažreiz zilganzaļa, plātne apakšpusē apmatota. Ziednesis ir tievs, dobs, stāvs vai pie pamata pacils, tā galā 1 kurvītis. Pumpuri ir šauri. Kurvītī mēlziedi dzelteni un ārējie ar iesārtu apsarmi. Vīkallapas ir zālainas, stāvas vai mazliet atstāv (nekad nav pilnīgi atliekušās). Iekšējās vīkallapas ar uzbiezinājumu. Auglis — sarkanbrūns sēklenis ar tievu, garu knābi. Zied maijā, jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķiršu iela

**Ķiršu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Ķiršu iela — iela Rīgā;
** Ķiršu iela — iela Daugavpilī;
** Ķiršu iela — iela Jūrmalā;
** Ķiršu iela — iela Rēzeknē;
** Ķiršu iela — iela Liepājā;
** Ķiršu iela — iela Aizkrauklē;
** Ķiršu iela — iela Aucē;
** Ķiršu iela — iela Ādažos;
** Ķiršu iela — iela Baložos;
** Ķiršu iela — iela Balvos;
** Ķiršu iela — iela Bauskā;
** Ķiršu iela — iela Cēsīs;
** Ķiršu iela — iela Dobelē;
** Ķiršu iela — iela Gulbenē;
** Ķiršu iela — iela Iecavā;
** Ķiršu iela — iela Ikšķilē;
** Ķiršu iela — iela Ilūkstē;
** Ķiršu iela — iela Jēkabpilī;
** Ķiršu iela — iela Kandavā;
** Ķiršu iela — iela Lielvārdē;
** Ķiršu iela — iela Limbažos;
** Ķiršu iela — iela Ludzā;
** Ķiršu iela — iela Ogrē;
** Ķiršu iela — iela Piltenē;
** Ķiršu iela — iela Rūjienā;
** Ķiršu iela — iela Sabilē;
** Ķiršu iela — iela Salaspilī;
** Ķiršu iela — iela Saldū;
** Ķiršu iela — iela Siguldā;
** Ķiršu iela — iela Smiltenē;
** Ķiršu iela — iela Talsos;
** Ķiršu iela — iela Tukumā;
** Ķiršu iela — iela Valkā;
** Ķiršu iela — iela Valmierā.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Ķiršu iela — iela Garkalnes pagasta Amatniekos;
** Ķiršu iela — iela Svētes pagasta Atpūtā;
** Ķiršu iela — iela Līgatnes pagasta Augšlīgatnē;
** Ķiršu iela — iela Auru pagasta Auros;
** Ķiršu iela — iela Pelču pagasta Ābelē;
** Ķiršu iela — iela Babītes pagasta Babītē;
** Ķiršu iela — iela Stopiņu pagasta Dreiliņos;
** Ķiršu iela — iela Kaunatas pagasta Dubuļos;
** Ķiršu iela — iela Elejas pagasta Elejā;
** Ķiršu iela — iela Ēdoles pagasta Ēdolē;
** Ķiršu iela — iela Carnikavas pagasta Gaujā;
** Ķiršu iela — iela Inčukalna pagasta Inčukalnā;
** Ķiršu iela — iela Olaines pagasta Jāņupē;
** Ķiršu iela — iela Dunikas pagasta Ječos;
** Ķiršu iela — iela Ķekavas pagasta Katlakalnā;
** Ķiršu iela — iela Aiviekstes pagasta Kriškalnos;
** Ķiršu iela — iela Kubulu pagasta Kubulos;
** Ķiršu iela — iela Mālpils pagasta Mālpilī;
** Ķiršu iela — iela Saulkrastu pagasta Mežvidos;
** Ķiršu iela — iela Glūdas pagasta Nākotnē;
** Ķiršu iela — iela Pūres pagasta Pūrē;
** Ķiršu iela — iela Robežnieku pagasta Robežniekos;
** Ķiršu iela — iela Ropažu pagasta Ropažos;
** Ķiršu iela — iela Rudbāržu pagasta Rudbāržos;
** Ķiršu iela — iela Rumbas pagasta Rumbeniekos;
** Ķiršu iela — iela Salacgrīvas pagasta Svētciemā;
** Ķiršu iela — iela Līvbērzes pagasta Tušķos;
** Ķiršu iela — iela Vaiņodes pagasta Vaiņodē;
** Ķiršu iela — iela Skultes pagasta Ziemeļblāzmā.

## Skatīt arī
* 1. Ķiršu iela
* Balto Ķiršu iela
* Mazā Ķiršu iela
* Melno Ķiršu iela
* Meža Ķiršu iela
2029. gada Pasaules čempionāts hokejā

**2029. gada Pasaules čempionāts hokejā** būs 93. Pasaules čempionāts. Tas laika posmā no  līdz  Slovākijas pilsētās Bratislavā un Košicē. Norises vietu izvēlējās Starptautiskās Hokeja federācijas kongresā. Oficiāli vietu paziņoja 2025. gada Pasaules čempionāta norises laikā.

## Arēnas

## Komandas

; Kvalificējas kā turnīra rīkotāji 
*

; Automātiski kvalificējās pēc 2028. gada Pasaules hokeja čempionāta (1.—14. vieta)
*Tiks paziņoti*

; Kvalificējās, uzvarot vai iegūstot 2. vietu 2028. gada Pasaules čempionātā hokejā 1. divīzijā
*Tiks paziņoti*

## Atsauces
Leitašas aiza

**Leitašas aiza**, arī **Leitašas Garu aiza** () ir aiza netālu no Mitenvaldes un Unterleitas Bavārijas un Tiroles pierobežā, caur kuru tek Leitašerahes () upe. Tā ir ļoti stāva, un tūristiem tika atvērta tikai 2006. gada 24. maijā pēc labiekārtošanas. Šis Austrijas-Vācijas projekts izmaksāja 1,4 miljonu eiro, galvenokārt tērauda margu un tiltu izbūvei 970 metru garumā. Pusi izdevumu sedza ES. Ar kopējo garumu 1650 metri tā ir garākā plašai publikai pieejamā aiza austrumu Kaļķakmens Alpos.

## Tūrisms

Jau 1880. gadā tika izbūvēts celiņš līdz 23 metrus augstajam ūdenskritumam. Pie strauta uzbūvētās laipas vairākkārt nopostīja plūdi.

Kā 21. gadsimta tūrisma projekts aiza tika reklamēta kā tā sauktā *Geisterklamm* ("Gara aiza") kopā ar *Koboldpfad* ("Koboldu taku") kā ģimenei draudzīga atpūtas vieta. Apkārtnē ir izvietoti 40 informācijas stendi, kā arī spēles. Gājēju celiņi, kur vien iespējams, ir horizontāli un ir būvēti tā, lai tos varētu lietot bez kāpšanas aprīkojuma. Augstuma bailes, ko izraisa augstuma starpība virs 50 metriem vietās starp celiņu un aizas apakšu, cer novērst ar stingru celiņa dizainu. Pavisam maršruts iedalās trīs celiņos — Ūdenskrituma takā, Koboldu takā (1,9 km) un Garu takā (3 km, no kuriem ap 850 m gar pašu aizu).

Papildus aizā ir īss ceļa atzarojums līdz ūdenskritumam, kurš, atšķirībā no pārējā gājēju ceļa, ir par maksu.

Celiņi ir atvērti visu gadu, izņemot gadījumus, kad ir stiprs sniegs.

2007. gadā akmeņu nogruvums nopostīja daļu celiņa; trase uz divām nedēļām bija slēgta remontam.

### Restorāns ''Ederkanzel''
Tuvējais restorāns *Ederkanzel* 1184 m augstumā kalnu grēdā uz rietumiem no Leitašas aizas un virs tās ir ģeogrāfisks un politisks kuriozs. Kamēr ēdamzāle un tualetes atrodas Vācijā, restorāna terase atrodas uz Austrijas zemes. Oficiālais robežakmens, kas iezīmē robežu starp abām valstīm, atrodas pie durvīm uz terasi pie ēkas ārsienas. Dzērieni un ēdieni, kas tiek pasniegti uz terases, tomēr tiek pārdoti saskaņā ar Vācijas nodokļu noteikumiem, pēc vienošanās starp abu valstu finanšu departamentiem.

## Attēli

Leutaschklamm 1900.jpg|Aiza ap 1900. gadu
Leutaschklamm 2 1900.jpg|Aiza ap 1900. gadu
Leutaschklamm03a.jpg|Panorāmas tiltiņš
Leutaschklamm (Marius Hoch) 10.JPG
Leutaschklamm (Marius Hoch) 21.JPG
2016-08-Leutasch-Wasserfall.jpg|Ūdenskritums aizas galā


## Atsauces

## Ārējās saites
Lāču iela

**Lāču iela** var būt:

* Lāču iela — iela Rīgā;
* Lāču iela — iela Daugavpilī;
* Lāču iela — iela Jelgavā;
* Lāču iela — iela Jūrmalā;
* Lāču iela — iela Ventspilī;
* Lāču iela — iela Baldonē;
* Lāču iela — iela Baložos;
* Lāču iela — iela Cēsīs;
* Lāču iela — iela Līgatnē;
* Lāču iela — iela Siguldā;
* Lāču iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Lāču iela — iela Ķekavas pagasta Dzērumos;
* Lāču iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
* Lāču iela — iela Ropažu pagasta Kākciemā;
* Lāču iela — iela Babītes pagasta Lapsās;
* Lāču iela — iela Ropažu pagasta Muceniekos;
* Lāču iela — iela Valgundes pagasta Vītoliņos.
Laidzes iela

**Laidzes iela** var būt:

* Laidzes iela — iela Jūrmalā;
* Laidzes iela — iela Rīgā;
* Laidzes iela — iela Talsos.
Laimas iela

**Laimas iela** var būt:

* Laimas iela — iela Rīgā;
* Laimas iela — iela Daugavpilī;
* Laimas iela — iela Jelgavā;
* Laimas iela — iela Jūrmalā;
* Laimas iela — iela Lielvārdē;
* Laimas iela — iela Saulkrastos;
* Laimas iela — iela Siguldā;
* Laimas iela — iela Garkalnes pagasta Baltezerā;
* Laimas iela — iela Ādažu pagasta Birzniekos;
* Laimas iela — iela Babītes pagasta Mežārēs;
* Laimas iela — iela Priekuļu pagasta Priekuļos;
* Laimas iela — iela Ķekavas pagasta Pulkarnē.

## Skatīt arī
* Laimes iela
Trigradas aiza

left|thumb| Skats uz Trigradas aizu
**Trigradas aiza** () ir Trigradas upes izgrauzta aiza Bulgārijas dienvidos, Rodopu kalnu rietumos, Devinas pašvaldībā, Smoļanas apgabalā.

## Ģeogrāfiskais apraksts
Aiza kopumā ir aptuveni 7 km gara, bet galvenā 100 m platā daļa ir aptuveni 2—3 km gara. Tā izgrauzta dienvidu-ziemeļu virzienā starp līdz 300—350 m augstiem proterozoja marmoriem. Tai ir salīdzinoši šaura (no 300 m dienvidos sākumā līdz 100 m ziemeļos beigās), akmeņaina gultne un stāvas līdz nokarenām nogāzes. Tās rietumu siena paceļas līdz 180 m augstumam, bet austrumu siena sasniedz 300—350 m. Trigradas aiza ir trešā garākā Bulgārijā pēc Buinovskas un Tranas aizām.

Aiza sākas apmēram 1,5 km uz ziemeļiem no Trigradas ciema aptuveni 1180 m virs jūras līmeņa, kur Trigradas upe ar 42 m augstu ūdenskritumu ieiet alā *Djavolskoto gorlo* ("Velna rīkle") un 530 m vēlāk iznirst kā liels karsta avots. Trigradas aiza beidzas pie Čajirderes ietekas Trigradā aptuveni 1020 m virs jūras līmeņa, bet faktiski tā turpinās vēl 4—5 km un beidzas aptuveni 876 m virs jūras līmeņa.

Par godu Trigradas aizai un ciematam nosaukta Trigradas sprauga — kalnu grēdas pazeminājums Livingstona salas austrumu daļā Dienvidšetlendas salās pie Antarktīdas.

## Aizsargājamā teritorija
Retu un endēmisku augu un dzīvnieku sugu aizsardzībai un dabisko biotopu aizsardzībai 1963. gadā tika izveidota Trigradas aizas aizsargājamā teritorija.

## Tūrisms
Trigradas aiza ir daļa no Bulgārijas Tūrisma savienības simta nacionālo tūrisma objektu. Aizas galvenā atrakcija ir *Djavolskoto gorlo* ala, kas atrodas kreisajā (rietumu) nogāzē. Alā izveidoti pakāpieni, piekaramie tiltiņi un zemūdens skatu galerija. Upes austrumu nogāzē, daudz augstāk, atrodas vēl viena pazīstama, lai gan grūti pieejama ala ar neolīta apmetnes paliekām — *Haramijska dupka*, kā arī citas mazākas alas. Apmēram 500 m pirms aizas sākuma atrodas Trigradski Skali ciemats, pie kā atrodas vienīgais "Lāču muzejs" Bulgārijā.

## Transports
Visā aizas garumā iet šaurs vienjoslas ceļa posms, kas ir vienīgais ziemeļos atrodošos Gjovrenu savienojums ar dienvidos esošajiem Trigradas, Vodnipadas, Žrebevas un Kestenas ciemiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Uzvārdu azerbaidžanizācija

**Uzvārdu azerbaidžanizācija** ir politika, kuru īstenoja pēc Azerbaidžānas neatkarības atgūšanas. Saskaņā ar parlamenta — Millimedžlisa lēmumu 1993. gadā izplatītās slāviskās uzvārdu galotnes ("-ov", "-yev") varēja aizstāt ar tādām galotnēm kā "-lı" (atkarībā no vārda saknes, "-li" " -lu", "-lü"), "-zadə", "-oğlu" (kas nozīmē "dēls"), "-qızı" (kas nozīmē "meita"), vai arī tos varēja vienkārši atmest. Līdzās vārdam un uzvārdam tiek lietoti arī patronīmi, tomēr galvenokārt juridiskos dokumentos, nevis ikdienā. Piemēram, lai gan Ilhams Alijevs ir plaši zināms pēc viņa vārda un uzvārda, viņa pilnais vārds ir Ilhams Heidars oglu Alijevs (*İlham Heydər oğlu Əliyev,* t.i. Ilhams Heidara dēls Alijevs*)*.

Azerbaidžānas Nacionālās Zinātņu akadēmijas ietvaros izveidota komisija 2010. gadā sagatavoja koncepciju par uzvārdiem un iesniedza to prezidenta administrācijai. Komisija izskatīja četras iespējas. Viņi ieteica formas "-lı", "-li", "-lu", "-lü", "-oğlu" vai abas "-soy" (kas nozīmē "ģimenes līnija") un "-gil" (kas nozīmē "no"). Irānas Azerbaidžānā izplatītais "-zadə" vairs netika atbalstīts.

Pēc Millimedžlisa Kultūras komitejas priekšsēdētāja Nizami Džafarova teiktā, vēl 2010. gadā Azerbaidžānā 80% uzvārdu galotņu bija "-ov" vai "-yev", savukārt 10% iedzīvotāju lietoja "-li". "-lu", "-lu" un vēl 10% izmantoja "-zadə". Dzimtsarakstu nodaļas par pieņemamiem uzskatīja tikai "-ov" un "-yev", pamatojoties uz iepriekšējiem likumiem. Dažreiz pilsoņiem bija atļauts izvēlēties tādus piedēkļus kā "-lı", "-li", "-lu", "-lü", bet tas notika ar grūtībām.

Kopš Azerbaidžānas neatkarības iegūšanas līdz 2022. gada 1. martam jau bija mainīti gandrīz 1 200 000 cilvēku uzvārdi, no tiem 2022. gada pirmajos 2 mēnešos gandrīz 8000, kas bija 3 reizes vairāk nekā visā 2021. gadā.. Vienlaikus mainās vārdu došanas stils — valsts neiesaka lietot ārzemju vārdus, un populārākie kļuvuši reliģiskie vārdi, tādi kā Ali, Jusifs, Zahra, Zeinaba.

Gruzijas azerbaidžāņu aktīvisti uzsāka līdzīgu kampaņu, lai atbrīvotos no krievu galotnēm uzvārdos. Tomēr daļa no viņiem iebilst arī pret azerbaidžāņu galotnēm, kas pasvītrotu viņu etnisko atšķirību no pamattautības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tontona

**Tontona** (; ) ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Somersetas ceremoniālās grāfistes galvenā pilsēta un Somersetas unitārās pašvaldības administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes dienviddaļā Tonas upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas centra. 

## Vēsture
Tiek uzskatīts, ka pilsētas pirmsākumi ir pirms 904. gada dibinātais klosteris, ko pārvaldīja Vinčesteras bīskaps. 904. gadā anglosakšu karalis Edvards piešķīra Tontonas cilvēkiem hartiju, atbrīvojot tos no karaliskajām un grāfistes nodevām. Neilgu laiku pirms Pastardienas grāmatas Tontona kļuva par boro ar aptuveni 1500 iedzīvotājiem. 1366. gadā Tontona kļuva par grāfistes pilsētu. Anglijas pilsoņu kara laikā 1642.—1645. gados pilsēta vairākkārt pārgāja abu karojošo pušu rokās un ievērojami cieta. 1685. gada 20. jūnijā Tontonā sevi par Anglijas karali kronēja Monmutas grāfs Džeimss Skots. 1839. gadā Tontonu sasniedza Lielais Rietumu kanāls, veicinot tirdzniecību, bet 1842. gadā pilsētu savienoja dzelzceļa līnija.

Tontonā kopš 1968. gada atrodas Apvienotās Karalistes Hidrogrāfijas dienesta ofiss, kas nodarbina ap 1100 cilvēku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laipu iela

**Laipu iela** var būt:

* Laipu iela — iela Rīgā;
* Laipu iela — iela Jelgavā;
* Laipu iela — iela Jūrmalā;
* Laipu iela — iela Ventspilī;
* Laipu iela — iela Madonā;
* Laipu iela — iela Rūjienā;
* Laipu iela — iela Talsos;
* Laipu iela — iela Garkalnes pagasta Bukultos;
* Laipu iela — iela Engures pagasta Engurē;
* Laipu iela — iela Carnikavas pagasta Garciemā;
* Laipu iela — iela Mārupes novada Kūdrā;
* Laipu iela — iela Liepupes pagasta Tūjā;
* Laipu iela — iela Mārupes pagasta Vētrās.
Maiks Konlijs (basketbolists)

**Maiks Alekss Konlijs Jaunākais** (; dzimis  Fajetvilā, Ārkanzasas štatā, ASV) ir amerikāņu basketbolists, spēlē saspēles vadītāja pozīcijā. 2026. gadā pārstāv Nacionālās basketbola asociācijas (NBA) klubu Minesotas "Timberwolves", bet lielāko karjeras daļu aizvadījis Memfisas "Grizzlies".

## Karjera
Pēc vienas sezonas augstskolu basketbolā, pārstāvot Ohaio Štata Universitāti, M. Konlijs pieteicās NBA draftam un 2007. gada draftā Memfisas "Grizzlies" viņu izraudzījās pirmajā kārtā ar kopējo 4. numuru. Saspēles vadītājs jau savā pirmajā sezonā kļuva par vienu no komandas līderiem, daudz spēlējot komandas starta pieciniekā.

Pēc 12 sezonām "Grizzlies" sastāvā 2019. gada jūlijā M. Konliju aizmainīja uz Jūtas "Jazz" pret Greisonu Allenu, Džē Krauderu, Kailu Korveru un nākotnes drafta izvēlēm. Spēlējot "Jazz" sastāvā viņš 2021. gadā vienīgo reizi karjerā tika izvēlēts kā NBA Visu zvaigžņu spēles dalībnieks.

2023. gada februārī "Jazz" aizmainīja M. Konliju uz Minesotas "Timberwolves" trīs komandu maiņas darījumā, kurā bija iesaistīta arī Losandželosas "Lakers" un virkne pazīstamu spēlētāju, tostap Rasels Vestbruks un D'Endželo Rasels.

2026. gada februārī M. Konlijs tika aizmainīts uz Čikāgas "Bulls" trīs komandu maiņas darījumā, kurā bija iesaistīa arī Detroitas "Pistons". Dienu vēlāk viņš piedzīvoja vēl vienu maiņu, nonākot Šarlotas "Hornets", kas spēlētāju drīz vien atbrīvoja no līgumsasistībām, un 17. februārī viņš atgriezās "Timberwolves" sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Zvanītājs

**Jānis Zvanītājs** (dzimis 1957. gada 13. janvārī) ir latviešu inženieris ekonomists, ekonomikas zinātņu doktors (*Dr. oec*), kā arī politiķis. Viņš ir bijušais Latvijas ekonomikas ministrs. Darbojās Tautsaimnieku politiskajā apvienībā.

No 1994. gada 19. septembra līdz 1995. gada 21. decembrim J. Zvanītājs bija ekonomikas ministrs Māra Gaiļa valdībā.

Vēlāk bijis Rīgas Tehniskās universitātes Inženierekonomikas fakultātes Ražošanas un uzņēmējdarbības profesoru grupas vadītājs. Darbojās  RTU Uzņēmējdarbības inženierijas un vadības institūtā, no 2024. gada RTU Ekonomikas un uzņēmējdarbības institūtā.

## Atsauces
442. kājnieku pulks

**442. kājnieku pulks** (, ) bija ASV Armijas kājnieku pulks. Pulks, kurā ietilpa 100. kājnieku bataljons, ir zināms kā visvairāk apbalvotais ASV pulks militārajā vēsturē un kā kaujas vienība, kas gandrīz pilnībā sastāvēja no otrās paaudzes japāņu izcelsmes amerikāņu karavīriem (*nisei*), kuri cīnījās Otrajā pasaules karā.

Sākot ar 1944. gadu, pulks galvenokārt cīnījās Eiropas Karadarbības teātrī, jo īpaši Itālijā, Francijas dienvidos un Vācijā. 442. pulks izveidots 1943. gada 23. martā, reaģējot uz Kara departamenta aicinājumu no brīvprātīgajiem izveidot nodalīto japāņu izcelsmes amerikāņu armijas kaujas vienību.

Uzsaukumam atbildēja vairāk nekā  *[[nisei]]* (japāņu amerikāņi otrajā paaudzē) brīvprātīgo. Galu galā 2686 no Havaju salām un 1500 no kontinentālās ASV internēto nometnes, kas 1943. gada aprīlī savācās nometnē Šelbijā, Misisipi štatā, lai izietu gadu ilgu kājnieku apmācības kursu. Daudziem karavīriem no kontinentālās ASV bija ģimenes internēto nometnēs, kamēr viņi karoja ārzemēs. Vienības devīze bija *Go for Broke*.

Izveidota 1943. gada 1. februārī kā **442. pulka kaujas vienība** (, *Dai Yonhyakuyonjūni Rentai Sentōdan*), kas ātri izauga līdz kaujas sastāvam. Līdz 1943. gada aprīlim aptuveni 4000 vīru, un galu galā aptuveni  vīru dienēja apvienotajā 100. kājnieku bataljonā un 442. pulkā. Apvienotās vienības karavīri nepilnu divu gadu laikā nopelnīja vairāk nekā 4000 purpura siržu un 4000 bronzas zvaigznes medaļas. Vienībai piešķirti septiņas prezidenta pateicības (no 1944. līdz 1946. gadam septiņas, piecas saņemtas vienā mēnesī). Divdesmit viens no tās locekļiem apbalvots ar Goda medaļu. 2010. gadā ASV Kongress apstiprināja Kongresa zelta medaļas piešķiršanu 442. pulka kaujas vienībai un saistītajām vienībām, kas dienēja Otrā pasaules kara laikā, un 2012. gadā visus vēl dzīvos vienības dalībniekus iecēla par Francijas Goda leģiona ordeņa kavalieriem, par darbību, kas veicināja Francijas atbrīvošanu un viņu varonīgo "pazudušā bataljona" glābšanu.
thumb|Vienības plecu uzšuve

## Atsauces

## Ārējās saites
* Japanese American War Hero Recalls Life During World War II
* Asian-Nation: 442nd RCT Rescue of the Lost Battalion
* The 442nd Regimental Combat Team
* Hawaii Star Bulletin article on Hawaii Statehood passage 
* "U.S. Samurais in Bruyeres" by Pierre Moulin
* ''The Story of the 442nd Combat Team'' compiled by members of the 442nd Combat Team, Mitsuye Yamada papers, Special Collections and Archives, The UC Irvine Libraries, via Calisphere.
* "From a Quiet American, a Story of War and Remembrance". *[[The New York Times]]*. 16 August 2008.
* Medal of Honor recipient George Joe Sakato on Veterans Chronicles  produced by the
Afāri

thumb|Afārs tradicionālajā apģērbā
**Afāri** (*Qafár*), arī **danakili** un **adali** ir kušītu grupas daļēji nomadu tauta, kas dzīvo Austrumāfrikā, it īpaši Somālijas pussalā. Apdzīvo Etiopiju (lielākā daļa), Eritreju un Džibutiju (kur veido 1/3 valsts iedzīvotāju). Vēsturiski apdzīvo Danakilas tuksnesi. Lieto semīthamītu saimes kušītu grupas afāru valodu.  

Afāri pārsvarā ir musulmaņi (sunnīti). Tiem ir izteiktas tradīcijas, attīstīta folklora, kultūra ir tuva citām Etiopijas tautām. 
thumb|Afāru tradicionālā teritorija
Pēc 2007. gada tautas skaitīšanas to skaits Etiopijā ir 1 276 374 (jeb 1,73 % no kopējā Etiopijas iedzīvotāju skaita), no kuriem 108 488 ir pārcēlušies uz pilsētām, tomēr kopējais skaits ir aptuveni 3 350 000 cilvēku.

## Nodarbošanās
Galvenokārt nodarbojas ar lopkopību, galvenokārt audzē kamieļus, bet kopj arī kazas, aitas un liellopus.  Tomēr ganību platību samazināšanās lopiem un vides degradācija lika daļai afāru pievērsties tirdzniecībai. Etiopijas afāri tradicionāli nodarbojās ar sāls tirdzniecību

## Atsauces

## Ārējās saites
Dags Laimens

**Daglass Ēriks Laimens** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors un producents.

Kļuvis atpazīstams ar komēdiju *[[Swingers]]* (1996). Vēlāk režisējis tādas zināmas filmas kā *[[Go (filma)|Go]]* (1999), "Borna personības noslēpums" (2002), "Smita kungs un kundze" (2005), "Lēcējs" (2008), "Rītdienas robeža" (2014) un "Barijs Sīls: Īstens amerikānis" (2017).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Lapu iela

**Lapu iela** var būt:

* Latvijas pilsētās:
** Lapu iela — iela Rīgā;
** Lapu iela — iela Daugavpilī;
** Lapu iela — iela Jelgavā;
** Lapu iela — iela Jūrmalā;
** Lapu iela — iela Liepājā;
** Lapu iela — iela Rēzeknē;
** Lapu iela — iela Aknīstē;
** Lapu iela — iela Baldonē;
** Lapu iela — iela Baložos;
** Lapu iela — iela Gulbenē;
** Lapu iela — iela Iecavā;
** Lapu iela — iela Jēkabpilī;
** Lapu iela — iela Kandavā;
** Lapu iela — iela Kuldīgā;
** Lapu iela — iela Lielvārdē;
** Lapu iela — iela Ogrē;
** Lapu iela — iela Salaspilī;
** Lapu iela — iela Saldū;
** Lapu iela — iela Saulkrastos;
** Lapu iela — iela Siguldā;
** Lapu iela — iela Talsos;
** Lapu iela — iela Tukumā;
** Lapu iela — iela Valmierā;
** Lapu iela — iela Viesītē.

* Citās apdzīvotās vietās:
** Lapu iela — iela Svētes pagasta Atpūtā;
** Lapu iela — iela Līgatnes pagasta Augšlīgatnē;
** Lapu iela — iela Garkalnes pagasta Berģos;
** Lapu iela — iela Cenu pagasta Brankās;
** Lapu iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
** Lapu iela — iela Allažu pagasta Egļupē;
** Lapu iela — iela Mārupes pagasta Jaunmārupē;
** Lapu iela — iela Kubulu pagasta Kubulos;
** Lapu iela — iela Ķeipenes pagasta Ķeipenē;
** Lapu iela — iela Lapmežciema pagasta Lapmežciemā;
** Lapu iela — iela Mālpils pagasta Mālpilī;
** Lapu iela — iela Babītes pagasta Mežārēs;
** Lapu iela — iela Ozolnieku pagasta Ozolniekos;
** Lapu iela — iela Ropažu pagasta Podkājās;
** Lapu iela — iela Olaines pagasta Rājumos;
** Lapu iela — iela Rumbas pagasta Rumbeniekos;
** Lapu iela — iela Smārdes pagasta Smārdē;
** Lapu iela — iela Beļavas pagasta Svelberģī;
** Lapu iela — iela Valgundes pagasta Valgundē.
Lašu iela

**Lašu iela** var būt:

* Lašu iela — iela Jūrmalā;
* Lašu iela — iela Jēkabpilī;
* Lašu iela — iela Ogrē;
* Lašu iela — iela Pāvilostā;
* Lašu iela — iela Salacgrīvā;
* Lašu iela — iela Saulkrastos;
* Lašu iela — iela Carnikavas pagasta Carnikavā;
* Lašu iela — iela Engures pagasta Engurē;
* Lašu iela — iela Rojas pagasta Rojā;
* Lašu iela — iela Ķekavas pagasta Lielvāržos;
* Lašu iela — iela Skultes pagasta Skultē.