open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
HS Rīga

**Hokeja skola "Rīga**" ir hokeja klubs no Rīgas, kas piedalās Latvijas hokeja čempionāta virslīgā. Tas izveidots 1999. gadā kā Rīgas pilsētas profesionālas ievirzes izglītības iestāde. Kluba pirmā sezona Latvijas virslīgā bija 2015.-2016.gada Latvijas virslīgas sezona, kurā regulārajā čempionātā izcīnīta 6.vieta. 1/4 klubs zaudēja HK Kurbads ar rezultātu 0-3 sērijā. Bet 2016-2017 gada sezonā izcīnīta 5.vieta regulārajā čempionātā. 1/4 finālā ar 2-3 sērijā zaudējums HK Liepāja

## Latvijas čempionāta komandas līderi
### Kluba spēlētāju rekordi
#### Regulārā sezona
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Oļegs Šišļaņņikovs, 25 (2016.—17.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Kirils Galoha, 25 (2012.—13.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Oļegs Šišļaņņikovs, 44 (2016.—17.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Edgars Bušs, 78 (2015.—16.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Gustavs Ozoliņš, 25 (2020.—21.)

#### Izslēgšanas kārta
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Oļegs Šišļaņņikovs, 3 (2016.—17.)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Romāns Glazkovs, Reinis Ruks un Oļegs Šišļaņņikovs, Renārs Undelis, 3 (2015.—16. un 2016.—17.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Oļegs Šišļaņņikovs, 6 (2016.—17.)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Aleksejs Popovs, 22 (2015.—16.)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Silvestrs Seļickis, 2 (2015.—16.)

### Komandas treneri
* Vjačeslavs Nazarovs (2004—2005)
* Leonīds Tambijevs (2008—2009)
* Romāns Glazkovs (2012—2013)
* Leonīds Beresņevs (2015—2016)
* Igors Smirnovs (2016—2018)
* Oļegs Sorokins (2018—*pašlaik*)

### Kapteiņi
* Rodrigo Ābols (2012—2013)
* Edmunds Augstkalns (2015—2016)
* Edgars Kamoliņš (2016—2017)
* Artjoms Pankevičs (2017—2018)
* Ernests Ošenieks (2018—2019)
* Raimonds Mikus Vītoliņš (2019—2020)
* Roberts Petrovičs (2020)

## Ārējās saites
* Eliteprospects.com profils
Devans Dubniks

**Devans Dubniks** (; dzimis ) ir kanādiešu hokejists, vārtsargs. Pašlaik (2020) Dubniks spēlē Nacionālās hokeja līgas kluba Sanhosē "Sharks" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Juniora gados Dubniks spēlēja Rietumu hokeja līgas kluba Kemlūpas "Blazers" sastāvā. No 2001. līdz 2006. gadam "Blazers" rindās Dubniks aizvadīja kopumā 192 spēles.

Profesionāļa karjeru Dubniks sāka 2006.—07. gada sezonā, kuru aizvadīja ECHL klubā Stoktonas "Thunder". Nākamās divas sezonas hokejists aizvadīja AHL vienībā Springfīldas "Falcons", visbeidzot 2009.—10. gada sezonā izcīnot vietu NHL komandas Edmontonas "Oilers" sastāvā. Viņš tika izsaukts uz "Oilers" īsi pēc tam, kad sezonas ievadā nopietnu traumu guva komandas pamatvārtsargs Nikolajs Habibuļins. Dubniks bija komandas otrais vārtsargs aiz Džefa Delorjē, laukumā dodoties 19 spēlēs. 2010.—11. gada sezonā Dubniks bija komandas otrais vārtsargs aiz Habibuļina, taču krievu vārtsarga traumu dēļ Dubniks aizvadīja 35 spēles. 2011.—12. gada sezonu Dubniks uzsāka jau kā komandas pamatvārtsargs, taču sezonas gaitā Habibuļins uz brīdi pamatvārtsarga vietu atguva.

2014. gada janvārī Dubniks tika aizmainīts uz Našvilas "Predators", taču vien pēc divām aizvadītām spēlēm tika nosūtīts uz AHL un nedaudz vēlāk aizmainīts uz Monreālas "Canadiens". "Canadiens" rindās hokejists nevienu spēli neaizvadīja, un vasarā kā brīvais aģents pievienojās Arizonas "Coyotes". "Coyotes" Dubniks bija komandas otrais vārtsargs aiz Maika Smita. 2015. gada janvārī Dubniks tika aizmainīts uz Minesotas "Wild", un kļuva par komandas pamatvārtsargu. 2015. gadā viņš bija viens no trim Vezinas balvas finālistiem, tika iekļauts otrajā NHL simboliskajā izlasē, kā arī ieguva Billa Mastertona balvu. 2016., 2017., un 2019. gadā Dubniks piedalījās NHL Visu Zvaigžņu spēlēs. "Wild" rindās Dubniks aizvadīja piecarpus sezonas, līdz 2020. gada rudenī tika aizmainīts uz Sanhosē "Sharks".

Kanādas hokeja izlases rindās spēlējis četros Pasaules čempionātos.

## Ārējās saites
Džons Nanns

**Džons Nanns** (; dzimis , Londonā) ir Lielbritānijas starptautiskais lielmeistars šahā (1978) un matemātiķis.

## Biogrāfija
Pirmo starptautisko panākums šaha turnīrā sasniedzis 1975. gadā, kad Groningenā izcīnījis Eiropas junioru čempiona titulu. 1980. gadā Braitonā uzvarējis Lielbritānijas šaha čempionātā. Vēlāk sekmīgi startējis daudzos starptautiskajos šaha turnīros, izcīnot uzvaras Helsinkos (1981), Vīsbādenē (1981), Braitonā (1983), Cīrihē (1984), Hastingsā (1994). FIDE 1975. gadā Nannam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1978. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) titulus.

Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklos, taču ne reizi nav iekļuvis pretendentu skaitā. Vistuvāk panākumam bijis starpzonu turnīrā 1987. gadā Ungārijas pilsētā Širakā, kad dalījis 3.-4. vietu ar ungāru lielmeistaru Lajošu Portišu, bet Budapeštā zaudējis papildus mačā ar 2:4 (+0, =4; -2).

Anglijas izlases sastāvā sekmīgi piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1976-1994). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1984, 1986) un 2 bronzas (1976, 1990) medaļas, bet individuālā vērtējumā 2 zelta (abas 1984) un sudraba (1988) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1985-1989, 1997). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1985, 1989) medaļas, bet individuālā vērtējumā bronzas (1985) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (1977-1992). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 bronzas (1980, 1992) medaļas, bet individuālā vērtējumā zelta (1980) un sudraba (1989) medaļas;
* Pasaules studentu komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1974, 1977) un izcīnījis bronzu (1977) komandu kopvērtējumā.

No 1999. gada sekmīgi piedalījies dažādos šaha kompozīciju risināšanas čempionātos. 2004. gadā kļuvis par Pasaules čempionāta šaha kompozīciju risināšanā uzvarētāju un ieguvis lielmeistara nosaukumu šaha kompozīciju risināšanā. 2007. un 2010. gadā atkārtojis šo panākumu.

2014. gadā ieguvis bronzas medaļu Pasaules senioru šaha čempionātā..

Ir pazīstams arī kā daudzu šaha grāmatu autors, kas galvenokārt veltītas šaha atklātņu un galotņu teorijai.

Tāpat pazīstams kā matemātiķis. 1978. gadā beidzis Oksfordas Universitāti, vēlāk tur aizstāvējis savu zinātņu doktora darbu par algebrisko topoloģiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
Nanns

**Nanns** var būt:

* Džons Nanns (*John Nunn*; 1955) — Lielbritānijas šahists un matemātiķis;
* Kendriks Nanns (*Kendrick Nunn*; 1995) — amerikāņu basketbolists.

## Skatīt arī
* Nanna
Nokia E50

***Nokia E50*** bija Somijas uzņēmuma *[[Nokia]]* mobilais telefons, pirmais no *E* sērijas. Izlaists 2006. gadā. Tas darbojās GSM 850, 900, 1800 un 1900 tīklā.

Tas primāri bija paredzēts korporatīvajam biznesa tirgum. Ierīcei bija izsmalcināts e-pasta atbalsts: *Nokia* nesan nopirktā uzņēmuma *[[Intellisync]]* *Wireless Email*, *[[BlackBerry]]* *Connect*, *[[Visto]]* *Mobile*, *[[Activesync]]* *Mail* pakalpojumam *[[Microsoft Exchange Server|Exchange]]*, *Altexia*, kā arī *[[IMAP4]]*. Tā arī spēja apskatīt pievienotos failus formātos *[[Microsoft Word]]*, *[[PowerPoint]]*, *[[Excel]]* un PDF.

Telefonu darbināja operētājsistēma *[[S60]]* (*[[Symbian]]*). Tam bija *[[Enhanced Data Rates for GSM Evolution|EDGE]]* un *[[Bluetooth]]* 2.0 atbalsts. Apgādāts ar 1,3 megapikseļu kameru.

## Versijas
* *Nokia model E50-1 / RM-170* (ar kameru)
* *Nokia model E50-2 / RM-171* (bez kameras)
* *Nokia model E50 Metal Black* (melnā krāsā), pieejams atsevišķos tirgos

## Ārējās saites

* Nokia E50 *gsmarena.com*
Jogi Berra

**Lorenss Pīters "Jogi" Berra** (; dzimis , miris ) bija ASV beisbolists, treneris.

Spēlētāja karjeras laikā no 1946. līdz 1963. gadam spēlēja Ņujorkas "Yankees" sastāvā, karjeru 1965. gadā noslēdza Ņujorkas "Mets" sastāvā. 18 reizes spēlēja Visu zvaigžņu spēlē, 10 reizes "Yankees" sastāvā izcīnīja uzvaru Pasaules sērijā. Viens no pieciem spēlētājiem, kas trīs reizes atzīts par Amerikas līgas vērtīgāko spēlētāju.

1964. gada sezonā (pirms spēlētāja karjeras beigšanas) bija "Yankees" galvenais treneris. Pēc spēlētāja karjeras beigšanas bija galvenais treneris un treneris dažādos MLB klubos. Trīs reizes jau kā treneris izcīnījis uzvaru Pasaules sērijā. Viens no septiņiem galvenajiem treneriem, kura vadībā Pasaules sērijā uzvarējusi gan Amerikas, gan Nacionālās līgas klubs.

Tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem ķērājiem. 1972. gadā uzņemts Beisbola slavas zālē ar 85,61% balsu. 1999. gadā iekļauts MLB simboliskajā gadsimta izlasē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* 
* ''Baseball-reference''
* Beisbola slavas zāle
Gistavs Garigū

**Siprjēns Gistavs Garigū** (; ;  — ) bija profesionāls Francijas riteņbraucējs, viens no savas paaudzes labākajiem sportistiem. Garigū astoņas reizes piedalījās *[[Tour de France]]* un vienu reizi uzvarēja kopvērtējumā. Startējot 117 posmos, viņš uzvarēja astoņos, bet 96 reizes bija pirmajā desmitniekā un 65 reizes — pirmajā pieciniekā.

## Ārējās saites
Jāsirs Seiravāns

**Jāsirs Seiravans** (, ; dzimis , Damaskā) ir arābu izcelsmes ASV starptautiskais lielmeistars šahā (1980).

## Biogrāfija
Piedzimis Sīrija galvaspilsētā Damaskā. Septiņu gadu vecumā kopā ar vecākiem pārcēlies uz Sietlu. Divpadsmit gadu vecumā iemācījies spēlēt šahu. 1979. gadā kļuvis par Pasaules junioru čempionāta uzvarētāju. Šajā pašā gadā starpzonu turnīra laikā bijis Rīgā kā amerikāņu šahistu sekundants un sadraudzējies ar Aleksandru Voitkēviču. Četras reizes uzvarējis ASV šaha čempionātos - 1981., 1986., 1989. un 2000. gadā. FIDE 1979. gadā Seiravanam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), 1980. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) titulus, bet 2004. gadā - FIDE vecākā trenera nosaukumu.

Sākot no 1981. gada Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklos. Pirmajā savā starpzonu turnīrā 1982. gadā ieņēmis 7. vietu. 1985. gada starpzonu turnīrā izcīnījis 2. vietu un iekļuvis pretendentu turnīrā, kur palicis 10. vietā. 1987. gadā Zagrebas starpzonu turnīrā izcīnījis 3. vietu. 1988. gadā pretendentu maču pirmajā kārtā ar 1:4 zaudējis angļu šahistam Džonatanam Spīlmenam. Vēlākajos gados nav spējis atkārtot šos panākumus. 1990. gada Manilas starpzonu turnīrā palicis 15. vietā, bet 1993. gada starpzonu turnīrā Šveicē bijis 23. vietā.

ASV izlases sastāvā sekmīgi piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 10 reizes (1980-1982, 1986-1994, 1998-2002). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1990, 1998) un 2 bronzas (1982, 1986) medaļas, bet individuālā vērtējumā zelta (1994) un divas sudraba (1980, 2002) medaļas;
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 2 reizes (1989, 2011). Individuālā vērtējumā izcīnījis sudraba (2011) medaļu.

No 1988. gada līdz 2000. gadam bijis šaha žurnāla *Inside Chess* redaktors, pēc tam daudz pūļu ieguldījis interneta vietnes *ChessCafe.com* attīstībā. Pazīstams ar savām grāmatām, kas pārsvarā veltītas šaha atklātņu un galotņu teorijai. Viņa vārdā ir nosaukts atklātnes uzbrukums (1. d4 Zf6 2. c4 e6 3. Lg5), kā arī varianti Grīnfelda aizsardzībā, Karo—Kana aizsardzībā un franču aizsardzībā.

2003. gadā pēc turnejas Ķīnā paziņojis par savas aktīvās šahista karjeras beigām, tomēr vēlāk piedalījies dažos šaha turnīros. 2011. gadā dalījis pirmo vietu Barselonas šaha turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
Āfrikas valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita

**Āfrikas valstu uzskaitījums pēc iedzīvotāju skaita** ir uzskaitījums, kurā ir uzskaitītas visas valstis, kas atrodas Āfrikā un ir sakārtots pēc katras valsts vai teritorijas iedzīvotāju skaita. Iedzīvotāju skaits ir norādīts, ņemot vērā 2015. gada iedzīvotāju skaitīšanu datus. Sarakstā ir iekļautas gan valstu, gan atkarīgo teritoriju, gan aizjūras departamentu iedzīvotāju skaits.

Kopumā Āfrikā atrodas 58 valstis vai atkarīgas teritorijas un tajās kopā dzīvo 1,153 miljardi iedzīvotāju. Lielākā valsts Āfrikā pēc iedzīvotāju skaita ir Nigērija ar 184,26 miljoniem iedzīvotājiem, bet mazākā ir Svētās Helēnas sala, Debesbraukšanas sala un Tristana da Kuņas salas ar 4000 iedzīvotāju.

## Uzskaitījums
Frenka Selkes balva

**Frenka Selkes balva** () tiek piešķirta NHL uzbrucējam, kurš vispārliecinošāk sevi apliecinājis spēlē aizsardzībā. Balvas ieguvējs tiek noskaidrots balsojumā, kurā piedalās hokeja žurnālistu asociācijas biedri.

## Frenka Selkes balvas ieguvēji

## Ārējās saites
*Frenka Selkes balva NHL.com mājaslapā 

## Atsauces
Masana

**Masana** (, *Masan-si*) ir bijusī Korejas Republikas Kjonsannamdo provinces pilsēta. Kopš 2010. gada tā ietilpst Čhanvonas pilsētā kā viens no tās rajoniem. Atrodas Masanas līča krastā, aptuveni 35 km uz rietumiem no Pusanas.

## Vēsture
1274. gadā no Masanas (tajā laikā **Happo**, 合浦) Japānas iekarošanā devās mongoļu hana Hubilaja armija 900 kuģos, bet cieta sakāvi.

1899. gadā Japānas spiediena rezultātā Happo ierīkota osta.

1914. gadā Masana ieguva pašreizējo nosaukumu un statusu "bu". Pilsētas statuss piešķirts 1949. gadā.

2010. gada 1. jūlijā Masana un vēl divas kaimiņpilsētas tika pievienotas Čhanvonai.

## Izglītība
Masanā atrodas uz arodizglītību orientētā Masanas universitāte, privata Kjunnamas universitāte un privata kristīgā Čanšinas universitāte.

## Ekonomika
Masanā ir liela jūras osta.

Šeit ir attīstītas tekstilrūpniecība. *Hite* alus darītava ir viens no lielākajiem vietējiem biznesiem.
Masanā bija *[[Nokia]]* mobilo ierīču ražotne.
Bobs Geinijs

**Bobs Geinijs** (; dzimis ) ir bijušais kanādiešu hokejists, kreisās malas uzbrucējs. Karjeras gaitā aizvadījis 16 sezonas Nacionālās hokeja līgas kluba Monreālas "Canadiens" sastāvā, astoņas sezonas bijis komandas kapteinis, kļuvis par pieckārtēju Stenlija kausa čempionu. 1992. gada tika uzņemts Hokeja slavas zālē.

Pēc spēlētāja karjeras beigām no 1990. līdz 1993. gadam strādāja par Minesotas "North Stars" galveno treneri. No 1993. līdz 2002. gadam bija Dalasas "Stars" ģenerālmenedžeris. No 2002. līdz 2010. gadam bija Monreālas "Canadiens" ģenerālmenedžeris, īslaicīgi pildot arī komandas galvenā trenera funkcijas.

## Spēlētāja karjera
Monreālas "Canadiens" rindās Geinijs debitēja 1973.—74. gada sezonā. Nākamajā sezonā uzbrucējs spēlēja otrajā maiņā kopā ar Ivanu Kurnuajē un Žaku Lemēru. No 1976. līdz 1979. gadam "Canadiens" izcīnīja četrus Stenlija kausa titulus, savukārt Geinijs četras reizes pēc kārtas ieguva Frenka Selkes balvu. 1979. gadā kā Stenlija kausa izcīņas vērtīgākais spēlētājs Geinijs ieguva Kona Smita balvu. 1982. gadā karjeru beidza "Canadiens" kapteinis Seržs Savārs, un viņa pienākumus pārņēma Geinijs. 1986. gadā uzbrucējs kļuva jau par pieckārtēju Stenlija kausa čempionu. 1988.—89. gada sezonā "Canadiens" vēlreiz sasniedza Stenlija kausa finālsēriju, taču tajā sešās spēlēs piekāpās Kalgari "Flames". Pēc sērijas noslēguma Geinijs paziņoja par karjeras beigšanu.

## Ārējās saites
Kamalda

**Kamalda** (arī **Kamaldiņa**, **Kamaldiņš**, **Spiciera upe**) ir Vijas kreisā krasta pieteka Smiltenes un Valmieras novados.

Izteka — no Niedrāja ezera, pēc citiem avotiem no Spiciera ezera. Iesākumā tek uz rietumiem, pirms Smiltenes pagriežas uz ziemeļiem. Ietek Vijā lejpus Sūbriem. Lielākās pietekas — Kurmīšupīte, Rustupīte. Kamaldu šķērso valsts autoceļi P24 (Smiltene—Valka), V243 (Blome—Birzuļi—Palsmane), V242 (Raudiņa—Višķi), tās krastos atrodas Kamaldiņa un Jaunbilska.

## Atsauces
Jēkabs Landaus

**Jēkabs Landaus** ( — 1941. gads) bija Latvijas ebreju politiķis, Latvijas Satversmes sapulces deputāts, Ebreju nacionāldemokrātu partijas pārstāvis.

## Dzīvesgājums
Dzimis . Ieguvis augstāko izglītību, strādāja ebreju skolā. Bijis Tautas padomes loceklis. 1920. gadā ievēlēts Latvijas Satversmes sapulcē, pārstāvēja Ebreju nacionāldemokrātu partiju.

Miris 1941. gadā vācu okupācijas laikā.

## Atsauces
Amatas senleja

**Amatas senleja** ir dabas apvidus Vidzemes augstienē, viena no dziļākajām un savdabīgākajām Vidzemes un Latvijas upju ielejām. Izvietojusies Amatas upes vidustecē un lejtecē Cēsu novadā. Senlejas daļa no autoceļa A2 līdz Amatas ietekai Gaujā ietilpst Gaujas nacionālā parka dabas lieguma zonā, bet daļa — Roču meža rezervātā. 

Amatas senleja veidojusies vienlaikus ar Gaujas senleju leduslaikmeta beigu posmā un pēcleduslaikmetā, ledāja kušanas ūdeņiem no Amatas augšteces ieplakas noplūstot uz Gauju. Senlejas augšdaļa no Dzirnupes ietekas līdz Rīgas—Valkas dzelzceļam atrodas Vidzemes augstienes pazeminājuma joslā, to ietver mežiem klātu kēmu pauguru un terašu joslas ar 2—4 terasēm. No dzelzceļa līdz ietekai Gaujā Amatas senleja sakrīt ar senāku pamatiežos iegrauztu ieleju. Tās dziļums pieaug no 15 līdz pat 50 metriem, platums — līdz 1—1,5 km. Līdz pat 40 m augstas dolomīta, mālu un smilšakmens kraujas mijas ar četrām līdz 15—16 m augstām akumulācijas un erozijas terasēm.

Senlejas krastos vairāki aizsargājami dabas objekti: Kājiņu ala, Vanagu iezis, Zvārtes iezis, Dzilnas iezis, Stūķu iezis, Ainavu krauja, Ķaubju iezis, Dambja iezis, Bruņa ala, Dolomītu krauja, Īļāku iezis, Vizuļu iezis, Kalnasmīdu avots.

## Atsauces
Ameles pacēlums

**Ameles pacēlums** vai **Ameļu pacēlums** lēzeni viļņots, austrumu—rietumu virzienā izstiepts morēnas līdzenums Kursas zemienes ziemeļos. Izvietojies Ventspils novada Puzes pagastā Raķupes kreisajā krastā. Relatīvais augstums līdz 16 m. Leduslaikmeta beigās Baltijas ledus ezera divu agrīno stadiju laikā Ameles pacēlums bijis sala. No ziemeļos esošā Rindas līdzenuma to norobežo stāvkrasts, dienvidos pāreja uz Ugāles līdzenumu pakāpeniska. Pakājē vairāki purvi: ziemeļos — Dūmiņu purvs, dienvidos — Vasenieku purvs un Pumpura purvs. Pacēlumu šķērso autoceļš V1411, uz tā izvietojušies Ameles un Grūžu ciemi.

## Atsauces
Kroņrenda

**Kroņrenda** ir ciems Latvijā, Kuldīgas novada Rendas pagastā pie autoceļa V1261 (Renda - Matkule). Veidojusies ap vēsturisko Kroņrendas muižu (*Gut Krons-Rönnen*).

## Atsauces
Ancovas ezers

**Ancovas ezers** (arī **Rosicas ezers**, **Nedolta ezers**) ir ezers Latvijā, Rēzeknes novada Stoļerovas pagastā. Izvietojies pagasta austrumos uz robežas ar Ludzas novada Pureņu pagastu Latgales augstienes ziemeļu daļā, 150,3 metrus virs jūras līmeņa. Stūraini līčaina ezerdobe galamorēnas starppauguru ieplakā. Dibens dūņains, vietām smilšains, krasti slīpi, rietumos lēzeni. Ezerā viena  liela sala. Ietek pieci nelieli strauti, tajā skaitā strauts no Vecānu ezera austrumos, iztek Ancovas strauts uz Rēzekni.

Ziemeļu krastā Pureņu pagasta Ancovas sādža, dienvidu krastā — Stoļerovas pagasta Rosicas sādža. Ezera krastā peldvieta, atpūtas vieta. Mīt asaris, plaudis, līdaka, rauda, karūsa, līnis, zutis.

## Atsauces
Ančiņu Velnakmens

**Ančiņu Velnakmens** (arī **Lielais akmens**, **Upurakmens**, **Velna klēpis**, **Ančiņu Velna akmens**) ir dižakmens Ogres novada Lauberes pagastā. Atrodas ceļa malā 300 metru uz dienvidrietumiem no Ančiņu mājām. Dižakmens ir saplaisājis četrstūra formas ragmāņa gneiss ar stāvām malām un ar biotīta granīta dzīslu. Akmens ir sena kulta vieta un kopš 1967. gada aizsargājams arheoloģijas piemineklis. Akmens virspusē garens iedobums, kurā krājas lietusūdens. Agrākos laikos izmantots kā ziedošanas vieta un vēl 19. gadsimta beigās pie tā pulcējušies ļaudis un uz akmens kūruši uguni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziedava.lv Ančiņu Velna akmens
Lielais akmens

**Lielais akmens** var būt:
* Ančiņu Velnakmens
* Nīcgales Lielais akmens
* Pāvilostas Lielais akmens
Velna klēpis (Nāruža)

**Velna klēpis** vai **Velna grāvis** ir ap 100 m garš un līdz 30 m plats akmeņu sablīvējums Nāružas upes gultnē uz Madonas un Ogres novadu robežas. Veidojies, upes gultnei laužoties cauri akmeņainai morēnai, izveidojot ieleju ar stāvām nogāzēm. Upes kritums šajā posmā 4—5 m un pati upīte lielākoties tek zem akmeņiem.

## Atsauces
Ulfs Andešons

**Ulfs Andešons** (; dzimis , Vesterosā) ir Zviedrijas starptautiskais lielmeistars šahā (1972) un ICCF lielmeistars (1995).

## Biogrāfija
1969. gadā uzvarējis Zviedrijas šaha čempionātā. 1970. gadā kļuvis par FIDE starptautisko meistaru (IM), bet 1972. gadā - par otro Zviedrijas šahistu pēc Jideona Stolberja, kas ieguvis starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Sekmīgi piedalījies daudzos starptautiskos šaha turnīros. Uzvarējis Buenosairesā (1978), Hastingsā (1980/81) un Londonā (1982, dalīta pirmā vieta kopā ar toreizējo Pasaules čempionu šahā Anatoliju Karpovu). 1984. gadā bijis pārējās pasaules līderis mačā pret PSRS un minimāli zaudējis Karpovam ar 1½:2½ (+0; =3; -1).

Aktīvi piedalījies arī Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklos. Četras reizes piedalījies starpzonu turnīros: 1976. gadā Bīlē (Šveice) bijis 8. vietā, 1982. gadā Maskavā ieņēmis 4. vietu un vēlāk nospēlējis neizšķirti maču par rezerves vietu pretendentu turnīrā ar Mihailu Tālu - 3:3 (+1, =4, -1), 1985. gadā Bīlē palicis 9. vietā, bet 1987. gadā Širakā (Ungārija) ieņēmis 6. vietu. Divas reizes piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas turnīros pēc izslēgšanas sistēmas, bet gan 1997. gadā Groningenā, gan 1999. gadā Lasvegasā izstājies pēc 2. kārtas.

Zviedrijas izlases sastāvā piedalījies šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 16 reizes (1970-1984, 1988-1992, 1996-2004), no kurām 15 reizes bijis savas komandas līderis. Individuālā vērtējumā izcīnījis bronzas (1978) medaļu.
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 5 reizes (1980, 1992-1997, 2001, 2005). Individuālā vērtējumā izcīnījis sudraba (1980) medaļu.

Sākot no 1990. gadu vidus piedalījies dažādos korespondencšaha turnīros. 1995. gadā kļuvis par vienu no nedaudzajiem šahistiem, kam piešķirts lielmeistara nosaukums gan klasiskajā šahā, gan arī korespondencšahā. 2007. gadā Starptautiskā Korespondencšaha federācijas reitingu sarakstos bijis pirmajā trijniekā, vēlāk gan pārtraucis savas aktīvās korespondencšahista gaitas.

1996. gadā uzstādījis pasaules rekordu simultānspēlē, vienlaicīgi spēlējot ar 310 pretiniekiem un sasniedzot 92.9% rezultātu (+268, =40, -2). Šis rekords noturējās līdz 2004. gadam.

Ir pazīstams ar savu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā, sevišķi jaunindiešu un sicīliešu aizsardzības variantu attīstībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Teodors Bētiņš

**Teodors Bētiņš** (dzimis  Bērzmuižas pagastā, miris ) bija latviešu lauksaimnieks—augļkopis. 

## Dzīves gaitas
Dzimis Bērzmuižas pagasta "Bētiņos" daudzbērnu ģimenē. Mācījies Jelgavas reālskolā un privātskolotājiem. Strādājis par ierēdni Rīgas pilsētas valdē, pēc tam apdrošināšanas sabiedrībā „Jakor”. Novērojumus augļu koku šķirņu salīdzināšanā uzsācis 1891. gadā tēva mājās. Savā dārzā audzējis  lielu daudzumu līdz šim mazpazīstamu ābolu un bumbieru šķirņu, izmēģinājis to izturību un lietderību mūsu klimatiskos apstākļos. Savas atziņas publicējis dārzkopības žurnālos.  

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Triju Zvaigžņu ordeņa 4. šķira. 
* Zelta medaļa dārzkopības izstādē Rīgā, 1910. gads. 

## Publikācijas
* „Augļu sugas un to izvēle”. - Ķeizariskās Krievijas Dārzkopības biedrības Rīgas nodaļas gada grāmatas 15. Burtnīca, 1914.
* "Augļu koku ražība un ražas novērtēšana". - Rīgas Dārzkopju biedrības gada grāmata, 1923.

## Atsauces
Alfonss Muha

**Alfonss Maria Muha** (; dzimis , miris ) bija čehu jūgendstila mākslinieks un dizainers.

Dzimis Ivančicē, skolā mācījās Brno. Neveiksmīgi centās iestāties Prāgas Mākslas akadēmijā. No 1879. gada Muha strādāja Vīnē teātra dekorāciju darbnīcā. Kad 1881. gadā darbnīca nodega ugunsgrēkā, Muha atgriezās Morāvijā. Vēlāk Muha studēja Minhenes Mākslas akadēmijā. 1887. gadā pārcēlās uz Parīzi, kur studēja Žiliāna akadēmijā un Kolorasī akadēmijā. 1894. gadā Muha ieguva plašu atpazīstamību kā Sāras Bernāras teātra plakātu autors. Šie plakāti ir veidoti jūgendstila stilistikā un tie lielā mērā ietekmēja jūgendstila turpmāko attīstību Eiropā.

Pēc laulībām ar Marušku Čitilovu 1906. gadā, Muha devās uz ASV, kur nodzīvoja līdz 1910. gadam. Vēlāk atgriezās Čehijā, kur radīja milzīgu gleznu ciklu "Slāvu eposs". 1928. gadā Čehoslovākijas 10 gadu jubilejā uzdāvinājis to čehu tautai. Nodibinoties Čehoslovākijas valstij, Muha kļuva jaunās valsts banknošu, pastmarku, dokumentu dizaina autoru.

Mūsdienās plaši pazīstams kā izcils jūgendstila mākslinieks, kas lielā mērā izveidojis šī mākslas stila vizuālo tēlu un ornamentiku. Tomēr, pats par savu mūža lielāko darbu uzskatījis gleznu ciklu *Slāvu eposs*.

## Galerija

Sarah Bernhardt Mucha .jpg|Sāras Bernardas teātra plakāts (1896)
Alfons Mucha - Medea.jpg|Izrādes *Mēdeja* plakāts S. Bernardes teātrī (1898)
Alfons Mucha - Monaco Monte Carlo.jpg|Monako-Montekarlo tūrisma plakāts (1897)
The Arts Painting.jpg|Dekoratīvs panno *Māksla - glezniecība* (1898)
Alfons Mucha - 1898 - Dance.jpg|Dekoratīvs panno *Māksla - deja* (1898)
Slovane v pravlasti 81x61m.jpg|Cikls *Slāvu eposs* 1. daļa *Slāvu pirmdzimtene* (1912)
Slavnost svatovitova na rujane.jpg|Cikls *Slāvu eposs* 2. daļa *Svantovita pielūgšana* (1912)
After the Battle of Grunwald - Alfons Mucha.jpg|Cikls *Slāvu eposs* 10. daļa *Pēc Grīnvaldes kaujas* (1924)
Mucha Zruseni nevolnictvi.jpg|Cikls *Slāvu eposs* 19.daļa *Dzimtbūšanas atcelšana Krievijā* (1914)
Mucha Apoteoza.jpg|Cikls *Slāvu eposs* 20. daļa *Slāvu apateoze* (1926)


## Ārējās saites

*Muhas fonds 
*Muhas muzejs Prāgā
Oļegs Romaņišins

**Oļegs Romaņišins** (; dzimis , Ļvivā) ir Ukrainas starptautiskais lielmeistars šahā (1976).

## Biogrāfija
Ļvivas šaha skolas audzēknis. 1973. gadā uzvarējis Eiropas šaha junioru čempionātā. FIDE viņam 1973. gadā piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1976. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Vairākkārt piedalījies PSRS šaha čempionātu finālos. Labākie rezultāti - 1974. gadā dalīta 5.-7. vieta, 1975. gadā dalīta 2.-5. vieta, 1980.-1981. gadā dalīta 3.-5. vieta, 1981. gadā izcīnīta 3. vieta. Vairāku starptautisko šaha turnīru uzvarētājs, tajā skaitā 1977. gadā Ļeņingradā dalījis pirmo vietu ar Mihailu Tālu, un divas reizes uzvarējis Akibas Rubinšteina memoriālos Polaņicazdrojā - 1980. gadā un 1992. gadā.

PSRS un Ukrainas izlases sastāvā sekmīgi piedalījies dažādās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (1978, 1992-2000). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 2 sudraba (1978, 1996) un 2 bronzas (1998, 2000) medaļas.
* Pasaules komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1993-2001). Komandu kopvērtējumā izcīnījis zelta (2001) un sudraba (1993) medaļas, bet individuāli - sudraba (2001) medaļu.
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1977-1983, 1992, 1999-2001). Komandu kopvērtējumā izcīnījis 3 zelta (1977, 1980, 1983) un sudraba (1992) medaļu. Individuālā vērtējumā izcīnījis 3 zelta (1977, 1980, 1983) medaļas.
* Pasaules studentu komandu šaha čempionātos piedalījies 3 reizes (1974, 1976, 1977) un visas reizes izcīnījis zelta medaļas gan komandu, gan individuālajā vērtējumā.
* 1979. un 1981. gadā Ukrainas izlases sastāvā uzvarējis PSRS komandu čempionātos.
* Divas reizes uzvarējis PSRS komandu kausos - 1978. gadā sporta biedrības "Avangard" un 1982. gadā sporta biedrības "Trud" sastāvos.

Vairākkārt piedalījies arī Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas ciklos. 1979. gadā starpzonu turnīrā Rīgā kopā ar Florinu Georgiu dalījis 5.-6. vietu, un abiem pietrūcis tikai puspunkts, lai iekļūtu pretendentu skaitā. 1993. gadā Groningenā Profesionālās šaha asociācijas rīkotajā kvalifikācijas turnīrā iekļuvis pretendentu skaitā. 1994. gadā Ņujorkā pretendentu maču ceturtdaļfinālā zaudējis Indijas lielmeistaram Višvanatanam Anandam ar 2:5 (+0, -3, =4).

Pazīstams arī kā atklātņu teorētiķis. Romaņišina vārdā ir nosaukts variants Nimcoviča aizsardzībā: 1. d4 Zf6 2. c4 e6 3. Zc3 Lb4 4. g3.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē fide.com
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista profils vietnē chesstempo.com
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules šaha olimpiādes)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Eiropas komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (Pasaules studentu komandu šaha čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu čempionāti)
*  šahista profils vietnē olimpbase.org (PSRS komandu kausi)
Drivinalds

**Drivinalds** () jeb **Drunvalds** (citos Indriķa hronikas norakstos: *Drunwaldus, Drunalde*) bija Tālavas valdnieka Tālivalža dēls, kas no 1214./1215. gada kā bīskapa Alberta vasalis valdīja tēva zemēs, kas 1224. gadā tika sadalītas starp Livonijas bīskapu un Zobenbrāļu ordeni.

## Vārda cilme
Personvārda sākotnējā rakstība nav skaidra. Ja par tā celmu pieņem vārdu *drivi-* (uzticīgs), tad tas latviski būtu rakstāms kā **Drivivaldis**. Turpretī, ja vārda celms ir *druva*, tad letu valdnieka vārds varētu būt **Druvvaldis** un šī vārda atskaņas varētu meklēt Druvienas nosaukumā.

## Dzīves gājums
1214. gadā Tālivalža dēls Rameka kopā ar saviem brāļiem (Drivinaldu un citiem) Frēdelandes pilī Turaidā noslēdza līgumu ar bīskapa Alberta vietnieku Raceburgas bīskapu Filipu par pāriešanu katoļticībā un labprātīgi kļuva par Livonijas bīskapa vasaļiem.

1215. gadā sakalieši un ugauņi Trikātas pilī sagūstīja veco Tālavas valdnieku Tālivaldi un nežēlīgi dedzināja viņu dzīvu uz uguns, lai viņš uzrādītu visu savu naudu. Un viņš tiem sacīja: “Kaut arī es jums parādītu visu savu un arī savu dēlu naudu, jūs tomēr mani nededzinātu mazāk.” Tāpēc viņi to atkal pielika pie uguns un cepināja kā zivi, kamēr tas izlaida garu un nomira. Tālivalža dēli Rameka un Drivinalds, atriebjoties kopā ar krustnešiem izsiroja igauņu zemes, kā rezultātā igauņi piekrita kristīties katoļu ticībā.
1216. gadā Pleskavas krievi sadusmojās uz ugauņiem un tālaviešiem par to, ka tie, nonievādami viņu kristību, bija pieņēmuši Romas katoļu kristību, piedraudēja tiem ar karu un pieprasīja nodevas un meslus. Krievi atnāca arī uz Tālavas latgaļu zemi, lai ievāktu nodevas, un, tās ievākuši, nodedzināja Beverīnas pili.

Iespējams, ka Drivinalds ir miris 1216. gadā, jo vēlāk viņa vārds hronikās vairs nav pieminēts. Indriķa hronikā minēti arī Drivinalda brāļi Rameka un Varibuls, bet vienreiz minēts kāds vārdā nenosaukts Druvvalža brālis (XXIII, 9), kas krita kaujā pret sāmsaliešiem 1220. gadā.
1224. gada Tālavas dalīšanas līgumā pieminēts vienīgi viņa vecāka brāļa Ramekas vārds, kura zemes atradās Tālavas ziemeļu daļā pie Gaujas upes.

## Tālavas zemju izlēņošana Tālivalža dēliem
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. 1211.-1213. gadā un 1214. gadā Tālavā apmetās no Pleskavas padzītais kņazs Vladimirs Mstislavičs, kas bija Tālavas feodālais seniors un pats pārņēma valsts virsvadību. Pēc viņa atkārtotās padzīšanas no Tālavas virsvadību ieguva Tālivalža dēli Rameka, Drivinalds un Varibuls, kas 1214. gadā kļuva par Livonijas bīskapa Alberta vasaļiem, pretī saņemot savus pilsnovadus kā lēni.

## Atsauces
Varibuls

**Varibuls** () bija Tālavas valdnieka Tālivalža dēls, kas no 1214./1215. gada kā bīskapa Alberta vasalis valdīja tēva zemēs, kas 1224. gadā tika sadalītas starp Livonijas bīskapu un Zobenbrāļu ordeni. Iespējams, ka Varibuls bijis Burtnieku pilsnovada valdnieks.

## Vārda cilme
Pēc E. Bleses uzskata personvārda Varibuls pamatā esot divu vārdu savienojums ("vara" + "bulis"), un tas apzīmējot cilvēku, kas savas varas dēļ bulst, t.i., kļūst liels, iedomīgs (*bult* - “piepampt”, “piepūsties”).

Līdzīgs vārds ir bijis Tālavas kungam Vargribim, kas 1219. gadā kopā ar Meluku pārvērta postažā Pleskavas zemi (Indriķa hronikas XXIII, 5) un 1223. gadā izsiroja Ugauniju (XXVI, 12). Iespējams, ka abi pieminētie tālavieši arī ir bijuši Tālivalža dēli, kas pēc tēva nāves valdījuši sadalītajā Tālavā.

## Dzīvesgājums
1213. gada pavasarī leiši iebruka Tālavā un postīdami nonāca līdz Trikātai, kur saņēma gūstā šīs novada valdnieku Tālivaldi un viņa dēlu Varibulu (). Dabūjis to zināt, Tālivalža otrs dēls Rameka sapulcināja latviešus un kopā ar Cēsu zobenbrāļiem dzinās leišiem pakaļ, pie kam Tālivaldim laimējās izbēgt no gūsta (Indriķa hronika XVII, 2). Tā kā hronika vēlāk vairs nekad nepiemin Varibulu, tad ir iespējams, ka leiši viņu nogalināja, lai atriebtos par Tālivalža bēgšanu. 1214. gadā Tālivalža dēls Rameka kopā ar vārdos nenosauktajiem brāļiem Frēdelandes pilī Turaidā noslēdza līgumu ar bīskapa Alberta vietnieku Raceburgas bīskapu Filipu par pāriešanu katoļticībā un labprātīgi kļuva par Livonijas bīskapa vasaļiem.

Tomēr iespējams, ka Varibuls ir vārdā nenosauktais Druvvalža brālis no Burtniekiem, kas krita kaujā pret sāmsaliešiem 1220. gadā.

1224. gada Tālavas dalīšanas līgumā pieminēts vienīgi viņa vecākā brāļa Ramekas vārds, kura zemes atradās Tālavas ziemeļu daļā pie Gaujas upes.
Atbilstoši viduslaiku politiskajām tradīcijām katrai Senlatvijas zemei bija savs faktiskais valdnieks, kas atradās vasaļattiecībās ar savu feodālo senioru. Pakļaujoties savam senioram, vasalis ieguva savu zemi, vai daļu no tās atpakaļ kā lēni. 1211.-1213. gadā un 1214. gadā Tālavā apmetās no Pleskavas padzītais kņazs Vladimirs Mstislavičs, kas bija Tālavas feodālais seniors un pats pārņēma valsts virsvadību. Domājams, ka pēc viņa atkārtotās padzīšanas no Tālavas virsvadību ieguva Tālivalža dēli Rameka, Drivinalds un Varibuls, kas 1214. gadā kļuva par Livonijas bīskapa Alberta vasaļiem, pretī saņemot savus pilsnovadus kā lēni.

## Atsauces
Jānis Bullītis

**Jānis Bullītis** (dzimis ) ir latviešu hokejists, aizsargs. Pašlaik (2021) Bullītis spēlē Latvijas čempionāta klubā HS Rīga.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Bullītis sāka 2008.—09. gada sezonā, kad spēlēja Latvijas hokeja līgas kluba SK LSPA/Rīga sastāvā. Nākamo sezonu hokejists aizvadīja Baltkrievijas Ekstralīgas klubā Rīgas "Dinamo Juniors", taču tad devās uz Franciju, divas sezonas aizvadot komandā *[[HC Metz]]*. 2012.—13. gada sezonā Bullītis spēlēja HK Liepājas Metalurgs sastāvā Baltkrievijas Ekstralīgā.

2013. gadā aizsargs pievienojās HK Zemgale, kļūstot par vienu no komandas vadošajiem aizsargiem. 2014.—15. gada sezonā, pēc tam, kad uz laiku komandas rindas bija pametis tās līdzšinējais kapteinis Rihards Remiņš, Bullītis uzsāka pildīt komandas kapteiņa funkcijas. Arī 2016.—17. gada sezonā, pēc Raimonda Vilkoita pārcelšanās uz HK MOGO, Bullītis uzņēmās komandas kapteiņa lomu. 2017. gada janvāra sākumā Bullītis pievienojās HK MOGO rindām, divus gadus vēlāk kopā ar komandu kļūstot par Latvijas čempionu. Komandas rindās spēlēja līdz 2021. gadam, kad pievienojās HS Rīga.

## Ārējās saites
Kristiāns Bauers

**Kristiāns Bauers** (; dzimis  Mozelē, Forbahā) ir Francijas starptautiskais lielmeistars šahā (1997).

## Biogrāfija
Piedzimis Francijas reģionā Lotringā. Trīs reizes uzvarējis Francijas šaha čempionātā (1996, 2012, 2015). 2015. gadā uzvarējis arī Francijas čempionātā ātrajā šahā.. FIDE viņam 1993. gadā piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1997. gadā — starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 1999. gadā Lasvegasā piedalījies Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas, kur pirmajā kārtā ar 1½:½ uzvarējis Rustamu Kosimdžonovu, bet otrajā kārtā ar tādu pašu rezultātu zaudējis Pēteram Lēko.

Francijas izlases sastāvā piedalījies svarīgākajās šaha komandu sacensībās:
* Pasaules šaha olimpiādēs piedalījies 6 reizes (2000-2002, 2006, 2012, 2016, 2018). Individuālajā vērtējumā izcīnījis bronzas (2018) medaļu;
* Eiropas komandu šaha čempionātos piedalījies 6 reizes (1999-2007, 2011). Komandu kopvērtējumā izcīnījis sudraba (2001) un bronzas (2005) medaļas. Individuālā vērtējumā izcīnījis zelta (2011) medaļu.

Šaha pasaulē pazīstams kā retu un netradicionālu atklātņu piekritējs. Viņa repertuārā bieži sastopama arī tāda atklātne kā Ouena aizsardzība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Ouens

**Džons Ouens** (; , Stefordšīra — , Londona) bija Lielbritānijas šahists un garīdznieks.

## Biogrāfija
Piedzimis Mārčingtonas ciemā Stefordšīras grāfistē. 1851. gadā ordinēts par mācītāju. No 1862. gada līdz 1900. gadam Češīras grāfistē kalpojis kā vikārs.

Bijis labs šahists un piedalījies daudzos šaha turnīros. 1857. gadā Birmingemā dalījis 3.—4. vietu 2. Britu šaha asociācijas kongresā. 1860. gadā Mančestrā nospēlējis neizšķirti maču ar Ignacu Kolišu — 4:4 (+4, =0, -4). 1862. gadā Londonā ieņēmis augsto 3. vietu 1. Britu šaha federācijas kongresā aiz Ādolfa Andersena un Lūisa Paulsena. 1878. gadā zaudējis maču Johannesam Cukertortam ar 1½:9½ (+0, =3, -8).

Plaši pazīstams kā netradicionālas atklātnes izgudrotājs, kas nosaukta viņa vārdā par Ouena aizsardzību: 1. e4 b6. Savā atklātnē spējis uzvarēt arī tādu izcilu tā laika šahistu kā Pols Morfijs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Kohrens

**Džons Kohrens** (; , Skotija — , Londona) bija Lielbritānijas šahists un advokāts.

## Biogrāfija
Dzimis Skotijā. Jaunībā dienējis Lielbritānijas karaliskajā flotē. 1815. gadā bijis viens no virsniekiem, kuri pavadījuši Napoleonu trimdā uz Svētās Helēnas salu. Pēc dienesta beigām izvēlējies advokāta karjeru. Bijis viens no vadošajiem Londonas šahistiem 19. gadsimta sākumā. 1821. gadā devies uz Franciju, kur sacenties mačos ar labākajiem franču šahistiem, tajā skaitā arī ar Luiju Šarlu de Laburdonē. 1822. gadā publicējis savu darbu par šahu — *Treatise on the Game of Chess* ("Traktāts par šaha spēli"). 1824. gadā devies uz Indiju, kur strādājis līdz 1869. gadam. Neliela pārtraukuma laikā (1841-1843) viesojies Londonā, kur ticies ar tā laika spēcīgākajiem šahistiem, ieskaitot Hauardu Stauntonu.

Kohrena vārdā ir nosaukts atklātnes variants krievu aizsardzībā — Kohrena gambīts: 1. e4 e5 2. Zf3 Zf6 3. Zxe5 d6 4. Zxf7. Jaunāko laiku vēsturē gambītā jaunas idejas atklāja Latvijas meistars Alvis Vītoliņš.

## Ārējās saites
Sklerīts

**Sklerīts** var būt:
* sklerīts — skleritizētas kutikulas daļas posmkājiem;
* sklerīts — acs sklēru dziļo slāņu akūts iekaisums.
Sklerīts (posmkāju anatomija)

**Sklerīti** ir blīvas, sacietējušas kutikulas laukumi (vairodziņi) posmkājiem. Sklerīti ir savienoti ar elastīgu membrānu, kas tiem ļauj kustēties. Tiem ir aizsargfunkcija, kas aizsargā pret mehāniskām traumām, un tie kalpo par skeleta elementiem, pie kuriem pievienoti muskuļi. Bazālajā shēmā katru brīvu posmkāju ķermeņa segmentu pārklāj četri sklerīti: tergīts (mugurpuse), sternīts (vēders) un divi pleirīti (sānu sklerīti).

## Atsauces

## Ārējās saites
Ķīnas krokodilķirzaka

**Ķīnas krokodilķirzaka** () ir rāpuļu suga no Ķīnas krokodilķirzaku dzimtas. Sastopama tikai vēsos mežos Hunaņas, Guansji, Guidžou provincēs un Džuanu autonomajā reģionā (Ķīnā), kā arī *Quảng Ninh* provincē Vjetnamā. Pavada daudz laika seklā ūdenī vai pie ūdens veģetācijas un koku zariem, kur medī kukaiņus, gliemežus, kurkuļus un tārpus. Zoodārzos turētie īpatņi var baroties ar mazām pelēm.

Šīs ķirzakas ir zaļā krāsā ar sarkanu rīkli un pārmaiņus izvietotām gaišākām un tumšākām joslām. Tēviņi ir krāšņāki par mātītēm, it īpaši pārošanās sezonā. Ķirzaku ķermeņa garums ir 40—46 cm.

## Atsauces
Andrēnu kalns (Skujenes pagasts)

**Andrēnu kalns** (arī **Grantskalns**, **Tēraudkalns**, **Avotiņkalns**) ir zvoncu tipa paugurs Vidzemes augstienes Piebalgas paugurainē, Cēsu novada Skujenes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie Ģērķēniem, ziemeļos no Kosas ezera. Ap 1 km garumā un 0,5 km platumā, orientēts austrumu—rietumu virzienā. Augstums  (pēc citiem  ). Pauguru veido dislocēti glacigēnie nogulumi, ko klāj smalkgraudaini limnoglaciālie nogulumi.

## Atsauces
Grantskalns

**Grantskalns** var būt:
* Eduards Grantskalns — Latvijas lauksaimnieks un politiķis
* Andrēnu kalna Skujenes pagastā cits nosaukums
Čūskķirzaka

**Čūskķirzaka** () ir čūskķirzaku dzimtas rāpuļu suga. Savvaļā sastopama tikai Saravakas štatā Borneo salā. Tā ir vidēja lieluma ķirzaka ar 42-43 cm garu ķermeni.

## Atsauces
Andrēnu kalns (Dzērbenes pagasts)

**Andrēnu kalns** ir neregulāras formas lielpaugurs Vidzemes augstienes Mežoles paugurainē, Cēsu novada Dzērbenes pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā pie autoceļa P30 uz austrumiem no Andrēniem. Izstiepts ziemeļu—dienvidu virzienā, garums 2 km. Apaudzis ar egļu mežu, nogāzes klajas.

## Atsauces
Andrēnu kalns

**Andrēnu kalns** var būt:
* Andrēnu kalns Dzērbenes pagastā, Mežoles paugurainē
* Andrēnu kalns Skujenes pagastā, Piebalgas paugurainē
Andumu ozols

**Andumu ozols**, arī **Andumu Upurozols** vai **Vecmuižas ozols**, ir dižkoks, parastais ozols (*Quercus robur*) Talsu novada Lībagu pagastā. Aug nelielā pļaviņā meža ceļa malā pagasta dienvidaustrumos  uz ziemeļaustrumiem no Andumu mežniecības. Kā upurozols ar 20 galotnēm minēts jau 1930. gadu literatūrā.  augstumā stumbrs sažuburojas 14 stumbros. Vitalitāte pavājināta, apmēram par 50% nokaltis. 1983. gadā pie ozola novietots akmens ar uzrakstu «Imanta Ziedoņa dižozols».

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziedava.lv Andumu upurozols
Annasmuižas kalns

**Annasmuižas kalns** ir izometriskas konfigurācijas morēnas paugurs Alūksnes augstienes Malienas paugurainē, Alūksnes novada Annas pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos 1,3 km uz ziemeļiem no Vecannas netālu no autoceļa P43. Virsotne nelīdzena, viļņota, šauri ielejveida pazeminājumi to atdala no līdzīgiem pauguriem ziemeļos un austrumos no tā.

## Atsauces
Muzičuka

**Muzičuka** (; vīriešu dzimtē Muzičuks) ir ukraiņu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Anna Muzičuka (*Ганна Музичук, Ana Muzičuk*; 1990) — Ukrainas šahiste;
* Marija Muzičuka (*Марiя Музичук*; 1992) — Ukrainas šahiste.
Robins Volkers

**Robins Volkers** () ir austrāliešu videospēļu dizaineris, kurš strādā *[[Valve Corporation]]*. Vislabāk pazīstams, pateicoties darbam pie *[[Team Fortress]]*, *[[Team Fortress 2]]* un *[[Half-Life: Alyx]]*.

## Karjera
1996. gadā Volkers kopā ar Džonu Kuku un Aianu Koliju sāka strādāt pie *Team Fortress* kā pielāgojuma *[[QuakeWorld]]*. Pateicoties pielāgojuma popularitātei, komandu nolīga tolaik mazā *[[Valve Corporation]]*, lai strādātu pie *Team Fortress Classic* un vēlāk *Team Fortress 2*.

Volkers ir piedalījies dažādu *Valve* spēļu izstrādē, ieskaitot *[[Half-Life 2]]* un *[[Dota 2]]*.

## Atsauces
Annenieku ūdenskrātuve

**Annenieku ūdenskrātuve** ir mākslīga ūdenstilpe Bērzes upē Dobeles novada Annenieku pagastā. Atrodas pagasta vidusdaļā pie autoceļa A9 (šķērso ūdenskrātuves aizsprostu) augšpus Anneniekiem. Apkārtējo kolhozu un sovhozu izbūvēta 1952. gadā kā Iļjiča HES ūdenskrātuve kādreizējo Annasmuižas dzirnavu vietā. HES darbojās līdz 1970. gadam, kad tika iekonservēta. Spēkstacija atjaunota 2002. gadā, jauda 300 kW. Dibens smilšains, vietām dūņains, krasti stāvi, vietām slīpi. Mīt līdaka, asaris, rauda, plaudis, zandarts, līnis, karpa, sudrabkarūsa, vēdzele, rudulis, baltais sapals.

## Atsauces
Albina kontrgambīts

**Albina kontrgambīts** ir šaha atklātne, kas sākas ar gājieniem: **1. d2-d4 d7-d5 2. c2-c4 e7-e5**.

Pieder pie dāmas gambīta un to klasificē pie slēgtām atklātnēm ar Šaha atklātņu enciklopēdijas kodiem D08 un D09.

## Vēsture
Gambītu turnīru praksē pirmais lietojis Ādolfs Albins partijā Emanuelu Laskeru Ņujorkā 1893. gadā.  No mūsdienu vadošiem šahistiem atklātni partijā pret Ivanu Sokolovu spēlējis lielmeistars Aleksandrs Morozevičs.
 
## Stratēģiskā ideja
Ar bandinieka upuri melnie cenšas sagrābt centru. Precīzi spēlējot baltie var cerēt iegūt pārsvaru.

## Galvenie varianti
**3. d4xe5 d5-d4 4. Zg1-f3 Zb8-c6**
* **5. g2-g3 Lc8-e6** vai **5. … Lc8-g4**, bieži savienojumā ar Dd8-d7 un garo rokādi.
** **5. ... Zg8-e7 6. Lf1-g2 Ze7-g6 7. Lc1-g5 Dd8-d7**
* **5. a2-a3 Lc8-e6** vai **5. ... Lc8-g4**

## Laskera lamatas

**1. d4 d5 2. c4 e5 3. dxe5 d4
:Melno bandinieks uz d4 kavē balto attīstību.
**4. e3?**
:Kļūda. Labāk 4.Zf3.
**4... Lb4+ 5. Ld2 dxe3!** (skat. diagrammu № 1)
:Spēcīgs gājiens, kas pamudina baltos izdarīt izšķirošo kļūdu.
**6. Lxb4??**
:Nosaukumu ''Laskera lamatas'' variants ieguvis pēc 1899. gadā Maskavā spēlētas konsultācijas partijas, kurā konsultanti pret Laskeru spēlēja 6.Da4+?, bet pēc 6. ... Zc6 7.Lxb4 Dh4 8.Ze2 Dxf2+ 9.Kd1 Lg4 10.Zc3 0-0-0+  baltie bija spiesti ātri padoties.

:Teksta gājiena vietā labāk spēlēt 6.fxe3. Bet arī pēc šī gājiena melnie saglabā pārsvaru.

**6... exf2+**
:Tagad, dāmas zaudējuma dēļ, nedrīkst spēlēt 7.Kxf2, jo seko 7. ... Dxd1.
**7. Ke2 fxg1Z+!** (skat. diagrammu № 2)
:Bandinieka pārvēršanās zirgā ir šo lamatu "nagla", ja 7...fxg1D, tad pēc 8.Dxd8+ Kxd8 9.Txg1 baltiem nav problēmu.
:Tagad nevar 8.Txg1, jo seko 8. ... Lg4+ ar dāmas ieguvumu.
**8. Ke1 Dh4+ 9. Kd2**
:Vāja alternatīva ir 9.g3, jo pēc 9. ... De4+ melnie iegūst torni h1.
**9... Zc6''' ar melniem uzvarētu stāvokli

## Atsauces

## Ārējās saites
* Albina kontrgambīta partijas.
Aņītu ieži

**Aņītu ieži** vai **Aņītes ieži** ir trīs smilšakmens atsegumi  garā Braslas ielejas kreisā krasta posmā Cēsu novada Straupes pagastā. Izvietojušies Gaujas nacionālā parka teritorijā ~500 m no viensētas «Aņītes», ietilpst aizsargājamajā dabas piemineklī «Braslas ieži». 

Izdala trīs atsegumus:
* Aņītu Garais iezis. Izvietojies Braslas ūdenskrātuves krastā augšpus aizsprosta. Garums ap , augstums .
* Aņītu Vidējais iezis. Izvietojies nākamajā upes līkumā lejpus aizsprosta  no upes. Garums ap , augstums līdz .
* Aņītu Augstais iezis. Izvietojies aiz Braslas zivjaudzētavas ēkas. Garums ap 200 m, augstums līdz 35 m.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziedava.lv Aņītes ieži
Aparnieku kalns

**Aparnieku kalns** ir paugurs Vidzemes augstienes Mežoles paugurainē, Cēsu novada Amatas pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā starp Aparniekiem un autoceļu V315. Kupolveida morēnu nogulumu paugurs ar divām virsotnēm (214,5 un  vjl), izstiepts ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā  garumā.

## Atsauces
Vītauta Dižā Universitātes botāniskais dārzs

**Vītauta Dižā Universitātes botāniskais dārzs** (, ) ir botāniskais dārzs Kauņā, Lietuvā, tas atrodas Ž. E. Žilibero ielā 6. Botāniskais dārzs dibināts 1923. gadā kā Lietuvas Universitātes pētniecības centrs. Par dārza ierīkošanas vietu toreiz izvēlējās bijušo Jozefa Godļevska (*Józef Godlewski*) muižu, kuras parks ar tajā esošajiem dīķiem bija lieliska vieta jauniem stādījumiem. Dārza veidošanu vadīja Tartu Universitātes profesors Konstantīns Regels.

Mūsdienās dārzs aizņem 62,5 hektārus, tajā sastopami aptuveni 14700 augu un stādījumu. Dārzs sastāv no pieciem sektoriem — dziedniecisko augu, augu patoloģijas, dendroloģijas, pomoloģijas un puķkopības sektoriem.

## Attēlu galerija

2019 06 18 rožynas.JPG|Rozārijs
Dekoratyvieji augalai.JPG|Dažādi krāšņumaugi
Пруды в саду.jpg|Dīķis botāniskajā dārzā
2019 05 31 Administracinis pastatas.JPG|Administrācijas ēka


## Atsauces

## Ārējās saites
*
Apes dolomīta atsegums

**Apes dolomīta atsegums** ir kopš 1977. gada aizsargājams ģeoloģisks objekts Smiltenes novada Apes pagastā. Izvietojies Apes pilsētas dienvidu pierobežā starp Uskaniem un Apes muižu. Atsedzas tikai šajā apvidū sastopamais rupjkristāliskais augšdevona Pļaviņu svītas dolomīts. Uz dolomīta virsmas zem segkārtas vērojamas ledāja ierautas skrambas un slīpējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
*Dabas aizsardzības pārvalde. Apes dolomīta atsegums
*
Apguldes ezers

**Apguldes ezers** ir publisks dzidrūdens ezers Dobeles novada Naudītes pagastā. Izvietojies pagasta austrumos pie robežas ar Auru pagastu. Krasti lēzeni, slīpi, dibens dūņains, vietām smilšains, akmeņains. Garena, ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā izstiepta ezerdobe. Mīt plaudis, asaris, karūsa, līnis, līdaka.

Ziemeļaustrumu galā izteka uz Ālavi. Dienvidu krastā Apgulde, ziemeļu — Lielapgulde. Ir peldvieta.

## Atsauces
Kosmos-2507

***Kosmos-2507*** (*Космос-2507*) ir Krievijas militārais sakaru pavadonis. Tas orbītā palaists 2015. gada septembrī.
Domājams, pavadonis ir no *[[Strela-3M]]* (*Rodnik-S*) sērijas. 

*Kosmos-2507* tika palaists  22:00 *[[UTC]]* ar nesējraķeti *[[Rokot-KM]]* no Pļeseckas kosmodroma.
Kopā ar to palaisti analoģiski pavadoņi *[[Kosmos-2508]]* un *[[Kosmos-2509]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Strela-3M (Rodnik, 14F132) Gunter Dirk Krebs