open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ziediņi

**Ziediņi** bija dzelzceļa stacija, vēlāk pieturas punkts dzelzceļa līnijā Rīga—Rūjiena starp Skultes un  Stienes stacijām. Ziediņi atradās Limbažu novada Skultes pagastā, netālu no Skultes muižas. Līdz mūsdienām saglabājušās divu peronu atliekas. 

Gar bijušo Ziediņu staciju ieprojektēta dzelzceļa līnijas "Rail Baltica" trase.

## Vēsture
Ziediņu stacija tika atklāta 1934. gadā. Stacija pastāvēja arī 2. pasaules kara laikā ar nosaukumu Blumenhofa.  Padomju laikā stacija tika pārveidota par pieturas punktu. Pēc pasažieru vilciena Rīga—Limbaži atcelšanas 1999. gadā pieturas punkts vairs netiek izmantots. Pēc slēgšanas vienīgās būves pieturā bija pasažieru paviljons un pasažieru sānplatforma. Uzraksts "Ziediņi" atradās uz tagadējās dzīvojamās ēkas "Ziediņi 2".

## Attēlu galerija

Attēls:Ziediņu stacija 01.jpg|Perona atliekas, skats Limbažu virzienā
Attēls:Ziediņu stacija 04.jpg| Skats no bijušā sliežu ceļa Limbažu virzienā
Attēls:Ziediņu stacija 05.jpg|Ēka "Ziediņi 1"


## Ārējās saites
* Ziediņu pietura 2011. gadā

## Atsauces
Mišels Temers

**Mišels Migels Eliass Temers Lulia** (, , dzimis ) ir brazīliešu advokāts, politiķis un 37. Brazīlijas prezidents. Viņš kļuva par prezidentu 2016. gada 31. augustā pēc bijušās prezidentes Dilmas Rusefas impīčmenta. Viņas kabinetā no 2011. gada Temers bija viceprezidents, bet, kad 2016. gada 12. maijā Rusefu potenciālā impīčmenta dēļ atcēla no pienākumu pildīšanas, Temers kļuva par prezidenta pienākumu izpildītāju. 75 gadu vecumā viņš kļuva par vecāko Brazīlijas prezidentu amatā stāšanās brīdī.

2016. gada 31. augustā Senāts nobalsoja 61 pret 20 par prezidentes Dilmas Rusefas notiesāšanu un atcēla viņu no amata, ļaujot valsts politikai no centriski kreisas kļūt par centriski labēju. Temers kļuva par prezidentu, lai strādātu līdz 2018. gada 31. decembrim, kad būtu beidzies Rusefas otrais termiņš. Stājoties amatā, Temers aicināja veidot "nacionālās glābšanas" valdību un lūdza iedzīvotāju uzticību. Viņš arī solīja pārskatīt pensiju sistēmu un samazināt valsts investēšanu ekonomikā.

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites
Sūrja

[thumb|200px|Sūrjas kā [kosmoss|kosmiskās Saules dieva mūsdienīgs attēls.]]
**Sūrja** ( — 'Saule', 'augstākā gaisma') ir Saules dievība vēdiskajā un hinduisma mitoloģijā. Kopā ar Agni un Indru  veido "vēdisko triādi". Vēdās reizēm minēts arī sievišķajā formā kā Saules meita vai kā Rigvēdas "Debesu (Agni) acs". 

Ikonogrāfijā Sūrja ir antropomorfizēts, viņa atribūti ir Saules disks vai stilizēts Saules rats (svastika) un zeltaini zirgi. Reizēm to sadala trīs formās kā rīta (*Savitri*), dienas un vakara Sauli. Savās rokās viņš tur lotosa ziedu, vāli, pūšamo gliemežvāku un ratu. Saistīts ar labu veselību, ilgdzīvi, panākumiem, uzvaru un apskaidrību. Daudzas Sūrjas īpašības ir līdzīgas Višnu īpašībām.  

Sūrja ir Agni un Indras brālis, Djausa un Prithivī (debesu un zemes personifikāciju) dēls, reizēm Aditī dēls, Ušas (Ausmas, rītausmas dievības) brālis vai vīrs. Pie viņa dēliem  pieskaita Jamu un Manu, pie meitām Jamunu. 
 
## Atsauces

## Ārējās saites
Emīls Čorans

**Emīls Čorans**, franciskajā versijā **Siorāns** (; dzimis , miris ) bija Transilvānijā dzimis rumāņu izcelsmes 20. gadsimta rumāņu/franču eksistenciālisma esejists un filozofs.

Dzimis mācītāja ģimenē. Studēja filozofiju Bukarestes Universitātē, kur iepazinās ar Mirču Eliadi un Ežēnu Jonesko. No 1933. līdz 1935. gadam studēja filozofiju Berlīnē. 1934. gadā Rumānijā publicēja pirmo darbu *Pe culmile disperării* (Izmisuma virsotnēs). 1937. gadā devās uz Parīzi, kur nodzīvoja līdz mūža galam. Pirms Otrā pasaules kara atbalstīja itāļu, vācu un rumāņu fašisma ideoloģiju. Pēc kara sāka izdot tikai franciski, radot pesimisma pilnus tekstus. Dzīvoja Latīņu kvartālā, retu reizi satikdamies ar domubiedriem un atteikdamies no piešķirtajām literārajām balvām.

## Ārējās saites
Pūķi

**Pūķi** ir ciems Smiltenes novada Palsmanes pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā 3,6 km no pagasta centra Palsmanes, 24,9 km no novada centra Smiltenes un 146,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas uz dienvidiem no Palsmanes, Palsas upes kreisajā krastā, upes pretējā krastā atrodas autoceļš V248 (Cirgaļi–Palsmane–Ūdrupe).

## Atsauces
Jaunannas Mūzikas un mākslas pamatskola

**Jaunannas Mūzikas un mākslas pamatskola** ir vispārizglītojoša pamatskola ar profesionālās ievirzes izglītības programmu apguvi. Skola atrodas Alūksnes novadā, Jaunannas pagastā, “Zvaniņos”. Skolai ir divi mācību punkti: Alsviķu mācību punkts, „Strautiņu skola”, Strautiņos, Alsviķu pagastā un Liepnas mācību punkts, „Liepnas vidusskola”, Liepnā, Liepnas pagastā.

## Vēsture
Skola 1988. gadā tika dibināta kā bērnudārzs-skola, no 1991. gada darbojās kā Jaunannas pamatskola, bet 2012. gadā, apvienojoties ar Jaunannas Mūzikas un mākslas skolu, tika reorganizēta par Jaunannas Mūzikas un mākslas pamatskolu.

## Skolas direktori
* Sarmīte Cunska no 1988. — 1989. gadam
* Inta Banka no 1989. — 2001. gadam
* Līga Toka-Čevere no 2001. — 2012. gadam
* Janīna Pužule no 2012. gada

## Skolas piedāvātās izglītības programmas 2016. gadā
* Pamatizglītības programma
* Vispārējas pirmsskolas izglītības programma
* Taustiņinstrumentu spēle — klavierspēle
* Stīgu instrumentu spēle — vijoļspēle
* Stīgu instrumentu spēle — kokles spēle
* Pūšaminstrumentu spēle — trompetes spēle
* Pūšaminstrumentu spēle — flautas spēle
* Sitaminstrumentu spēle
* Vizuāli plastiskā māksla

## Interešu pulciņi
* 2. klašu tautisko deju kolektīvs
* 6. klašu tautisko deju kolektīvs
* 4. klašu koris
* 9. klašu vokālais ansamblis
* Sporta pulciņš
* Zīmēšanas, dziedāšanas un deju grupiņas pirmsskolas audzēkņiem

## Tradīcijas
* Rudens ziedu tematiskie paklāji
* Skolotāju diena
* Karjeras nedēļa
* Pasākums ar nakšņošanu skolā
* Mārtiņdienas tirdziņš
* Latvijas Valsts dzimšanas dienas pasākums
* Jauno mūziķu koncerti
* Ziemassvētku pasākums
* Ābeces svētki
* Valentīndienas pasākums
* Erudīcijas un talantu konkursi
* Tematiskās nedēļas
* Skolēnu darbu izstādes
* Pasākums "Ko Tu Proti?"
* Pēdējā zvana svētki
* Izlaidums
Jūrmalas vakara vidusskola

**Jūrmalas vakara vidusskola** bija viena no Jūrmalas vidusskolām.
2019. gadā Jūrmalas dome pieņēma lēmumu par Jūrmalas vakara vidusskolas likvidāciju, tās izglītības programmu īstenošanu pārņēma Majoru vidusskola.

## Vēsture
Jūrmalā vakarskolu nodibināja tūlīt pēc kara. Tā darbojās Slokas pamatskolas telpās. 1949. gadā sāka darboties Rīgas pilsētas 13. vakara vidusskola strādājošai jaunatnei. 1960. gadā tā kļuva par Jūrmalas 2. vakara vidusskolu strādājošai jaunatnei. 1985. gadā abas vakarskolas apvienoja un izvietoja Jaundubultu vidusskolas 3. stāvā.

### Direktori
*1949. gadā  KROTOVS
*1950. gados MORGUNOVA, ANNA MOLOŠENA, A. LENČENKO, M. ĻUBAKINA
*1961.- 1969. Heinrihs MIŅINS
*1969.– Velta MEDNE
*1970.- 1978. Irina BUŠA
*1978.- 1979. Viktorija TETERE
*1979.- 1990. Vita BURMEISTERE
*1990.– 2004. Valentīna ANČEREVIČA
*2004.- 2019. Valda Reisa

## Izglītības programmas
*pamatizglītības programma (7.-9.klase);
*pamatizglītības mazākumtautību programma (7.-9.klase);
*neklātienes vispārizglītojošās izglītības programma vidusskolēniem (ar iespējām mācīties arī daļējā tālmācībā);
*neklātienes vispārizglītojošās izglītības mazākumtautību programma vidusskolēniem (ar iespējām mācīties arī daļējā tālmācībā).

## Atsauces
Dekšāru pamatskola

**Dekšāru pamatskola** bija vispārējās izglītības pamatskola, kas atradās Rēzeknes novada Dekšārēs.

## Vēsture
Pirmo reizi Dekšāru ciemā tehnikums atvēra 1909. gadā Aleksandra Latkovska mājās. Sākumā bijusi tikai 1. un 2. klase. 1910./1911. m.g. tika atvērta ārējo tualeti. Pirmais skolotājs bijis Tosta Makarovs. Ar 1914. gada rudeni skolu pārcēla uz Donata Eriņa māju, kurā skola pastāvēja līdz 1962. gada rudenim. Sākot ar 1945. gadu, kad skolā klašu skaitu palielināja līdz septiņām, skolas vajadzībām tika izmantota arī Staņislava Triznas māja. 1962. gadā skola pārcēlās uz jaunu divstāvu ēku, kura tika uzcelta enerģiskā direktora Antona Skromuļa laikā.  

Ar 2009. gada 1. septembri skolā tika licencēta jauna izglītības programma – "pamatizglītības profesionāli orientēta virziena (sports)" izglītības programma, skolēniem tika piedāvātas trīs mācību stundas sportā un bija iespējas piedalīties vieglatlētikas un futbola nodarbībās.
 
Dekšāru pamatskolu likvidēja 2023. gada 31. jūlijā.

## Izglītības programmas
*pirmsskolas izglītības programma
*pamatizglītības profesionāli orientētā virziena programma 
*speciālās pamatizglītības programma izglītojamiem ar garīgās attīstības traucējumiem

## Ārpusklases nodarbības un interešu pulciņi
tautas dejas, koris, lietišķā māksla, futbols un vieglatlētika.

## Tradīcijas
*Zinību diena
*Tēva dienas pasākums
*mācību ekskursija "Zinātnieku nakts"
*pārgājiens "Pretī rudenim"
*Dzejas dienas Viļānos 
*Miķeļdienas tirgus
*Skolotāju diena
*mīklu pēcpusdiena 1.-4.klasēm
*Lāčplēša diena – sporta aktivitātes
*18. novembrim veltīts pasākums
*svētku pasts
*Ziemassvētku pasākums
*sniega figūru veidošana
*Jaungada karnevāls
*"Es - gudrinieks" 1.-4.klasēm
*skatuves runas konkurss "Zvirbulis"
*rotaļu pēcpusdiena
*šefības nedēļa
*Lieldienu pasākums
*"Riti raiti valodiņa"
*krāsu nedēļa
*"Cipariņu pasaule"
*Māmiņdienas koncerts
*zvaniņa svētki
*mācību ekskursija
*Izlaidums

## Dalība starptautiskos projektos
*[[Erasmus + Sport]]* programma

## Ārējās saites
Skolas mājaslapa
Hanumāns

thumb|Hanumāns ar zāļu kalnu (Ravi Varmas glezna).
**Hanumāns** (, *Hanumān* — ‘lielais žoklis’ vai no , *āṇ manti* — ‘pērtiķcilvēks’) ir populāra dievība hinduismā ar pērtiķim līdzīgu seju, Rāmas stiprais un uzticamais sabiedrotais cīņā pret milžu valdnieku Rāvanu hindu eposā "Rāmājana".

Viņš ir dievietes Apsaras (*Apsara Anjana*) un vēja dieva (*Vayu*) dēls. Saukts arī par Baladži (*Balaji*,  — "stiprais, varenais"), *Māruti* ( — "Vēja dēls") vai Andžaneju (*Anjaneya*,  — „Andžanas dēls“) Dienvidindijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rēzeknes 2. vidusskola

**Rēzeknes 2. vidusskola** ir vispārizglītojoša skola Rēzeknē.

## Vēsture
Skola savu darbību sāka 1921. gada 27. janvārī kā **Rēzeknes valsts krievu [[ģimnāzija]]**. Sākumā ģimnāzijā bija piecas klases, kurās mācījās 134 ģimnāzisti. Ģimnāzijai bija savas kopmītnes, vienā no tās telpām darbojās Pedagoģiskais institūts. Aktīvi darbojās skautu un gaidu pulciņi, tika organizētas teātra izrādes un citi pasākumi. No 1921. gada līdz 1944. gadam ģimnāziju vadīja seši direktori.

1944. gadā uz krievu ģimnāzijas bāzes nodibināja **Rēzeknes 2. vidusskolu**, skolas telpas atradās piecās ēkās dažādās pilsētas daļās. 1956. gadā tika atvērta jaunā (pašreizējā) skolas ēka. 1974. gadā skolai piebūvēja trīsstāvīgu piebūvi, kurā turpmāk kopā ar kabinetiem izvietojās skolas ēdnīca un bibliotēka.

1989. gadā ekspluatācijā nodeva divstāvu sporta kompleksu, kurā notiek skolēnu sporta nodarbības un dažādi pilsētas pasākumi, piemēram, "Latgales uzņēmējs". 1992. gadā skolas ēkā atvēra akvaterāriju. 2011. gada 10. febrārī akvaterārijam piešķīra zoodārza statusu.

2005./2006. mācību gadā Rēzeknes 2. vidusskolu atzina par skolu, kas veicina Latvijas iedzīvotāju veselību. 2010. gadā, sadarbībā ar LR futbola federāciju veica Rēzeknes 2. vidusskolas sporta stadiona rekonstrukciju ar jaunu mākslīgo segumu.

## Izglītības programmas
* Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma
* Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma
* Pamatizglītības programma
* Speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem

## Tradīcijas
* Zinību diena;
* Skolotāju diena;
* Pasākums "Par skolas godu";
* Olimpiskā nedēļa;
* Latvijas Republikas proklamēšanas dienas svinības;
* Jaungada pasākumi;
* Vecāku dienas;
* 1. klašu skolēnu un pirmsskolēnu pasākums "Ābeces svētki";
* Labdarības nedēļa;
* Ģimeņu pasākums 3. klašu skolēniem "Kad satiekas draugi...";
* Izlaiduma pasākumi;
* Militarizētā stafete (Lāčplēša dienas ietvaros)

## Dalība starptautiskos projektos
* Projekts *[[EUROSCOLA]]*. Skolēnu pašpārvaldes jaunieši piedalījās tajā vairākas reizes un izcīnīja braucienus uz Strasbūru.
* Rēzeknes 2.vidusskola iesniedza ES Erasmus + programmas pamatdarbības KA 1 skolu sektora projekta pieteikumu, kas tika veiksmīgi apstiprināts. Mobilitātes projekta mērķis ir Rēzeknes 2. vidusskolas svešvalodu skolotāju akadēmisko zināšanu un pedagoģisko prasmju pilnveide. Projekta īstenošanā ir iesaistīti trīs Rēzeknes 2.vidusskolas pedagogi: direktora vietniece un divas angļu valodas skolotājas.
* notikuši pedagogu profesionālās pilnveides kursi mācību centrā „ADC College” Londonā, Lielbritānijā (no 2015. līdz 2016.gadam).

## Pazīstami absolventi
Rēzeknes 2. vidusskolu absolvējuši:

* Vladimirs Nikonovs (1955) — politiķis
* Jaroslavs Streļčenoks (1979) — jurists un ierēdnis

## Ārējās saites
* Mājaslapa
* Facebook lapa
Dagdas vidusskola

**Dagdas vidusskola** ir vispārējās izglītības iestāde Dagdas pilsētā.

## Vēsture
*1866. gadā Dagdas miestā nodibināja Dagdas tautskolu
*1909. gadā skolu pārveidoja par četrklasīgo skolu
*1923. gadā Dagdā izveidoja Dagdas pagasta sešklasīgo pamatskolu
*1944. gadā piešķīra vidusskolas nosaukumu
*1977. gadā uzcēla jaunu Dagdas vidusskolas ēku Mičurina ielā 3.a

### Skolas nosaukumu maiņa
*1866.-1923. gadā Dagdas tautskola
*1923.-1940. gadā Dagdas pagasta sešklasīgā pamatskola
*1944.-pašlaik Dagdas vidusskola

### Skolas vadītāji
*1944.-1945. direktors Konstantīns Utāns,
*1945.-1948. direktore Marija Stoponiša,
*1948.-1951. direktors Kārlis Biezais,
*1951.-1953. direktors Palanskis, 
*1953.-1967. direktors Pēteris Ančupāns,
*1967.-1969. direktore Marija Zeimule, 
*1969.-1973. direktors Jānis Kuciņš,
*1973.- 1987. direktors Anatolijs Jakovļevs, 
*1987.-1989. direktors Vincentijs Augustovs,
*1989.-2006. direktore Zinaida Konošonoka, 
*No 2006. gada direktore Vija Gekiša

## Izglītības programmas
*Pamatizglītības  programma.
*Speciālās pamatizglītības  programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem.
*Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena izglītības programma.
*Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena izglītības programma.

## Interešu pulciņi
Tautas deju kolektīvi, ansambļi, vokāli instrumentālais ansamblis, jauktais koris, 2.- 4. klašu koris, novadpētniecības pulciņš „Dagdānieši”, volejbols, rokdarbu pulciņš, kokapstrādes pulciņš, mazpulki, jaunsargi.

## Tradīcijas
*Zinību diena
*Rudens ziedu paklājs 
*Rudens pārgājiens
*“Raibie rudens starti” sākumskolas skolēniem un viņu vecākiem
*Žetonu vakars
*Mārtiņdienas gadatirgus sākumskolā
*,,Nāc mūsu pulkā, piektklasniek!”
*,,Fukšu balle”
*Skolotāju diena
*Vīru spēles
*Lāčplēša diena ar Lāpu gājienu pie Sērojošās mātes pieminekļa 
*Kopīga sadziedāšanās 
*Latvijas Republikas proklamēšanas dienas svinīgais koncerts
*Svinīgs brīdis – sveču iedegšana Adventes vainagā 
*Ziemassvētku pasākumi
*Labdarības pasākums
*Jaungada balle
*Sniega diena
*1991. gada barikāžu aizstāvju atceres diena
*Absolventu vakars
*Meteņi
*Valentīndiena 
*Erudīcijas konkursi
*Lieldienu pasākumi 
*Labdarības akcija ,,Nepaliec malā un atsaucies!”
*Sporta pēcpusdiena
*Lielā talka
*Pēdējais zvans 
*Izlaidumi

## Ārējās saites
* Skolas vietne
Vecsaules pamatskola

**Vecsaules pamatskola** ir viena no Bauskas novada pamatskolām, kas atrodas Vecsaules ciemā.

## Vēsture
Pirmā Vecsaules pagastskola iesvētīta 1854. gadā, skolas arhīvā glabājas vēstures materiāli par skolēniem un skolotājiem no 1920./1921. mācību gada. 1928. gadā Vecsaules skolā tika izsniegtas pirmās apliecības par pamatskolas izglītību.

Latvijas skolu reformas gaitā 2009. gada vasarā Vecsaules pamatskolai pievienoja Jaunsaules pamatskolu. No 1980. gada līdz 2016. gada 15. augustam skolas direktors bija Egons Brazauskis, no 2016. gada 1. septembra līdz 2022. gadam direktore Lilija Bula. No 2022. gada 15. augusta līdz 2023. gadam direktore Aija Spriņķe. No 2024. gada 2. janvāra direktore Sarmīte Zandere Vecsaules pamatskolai ir divas ēkas — Lielā skola un Mazā skola.
2014. gadā skola tika akreditēta uz sešiem gadiem.

## Izglītības programmas
* Vispārējās pamatizglītības,
* Speciālā pamatizglītības programma izglītojamiem ar valodas traucējumiem,
* Speciālā pamatizglītības programma izglītojamiem ar garīgās attīstības traucējumiem,
* Speciālā pamatizglītības programma izglītojamiem ar mācīšanās traucējumiem,
* Pirmsskolas izglītības.

## Ārpusklases nodarbības un interešu pulciņi
Teātra māksla, dejas, koris,vides pulciņš.

## Tradīcijas
Zinību diena, Saules kaujas atceres sarīkojums, Skolotāju diena, Ziemassvētku sarīkojums, Mātes dienas koncerts, Pēdējais zvans, Izlaidums, "Naktstauriņi", Valentīndiena.

## Atsauces
Irānas karogs

Pašreizējais **Irānas karogs** () tika apstiprināts 1980. gada  29. jūlijā, neilgi pēc Islāma revolūcijas.

## Dizains

Irānas karogā ir trīs joslas: zaļa, balta un sarkana. Baltās joslas vidū atrodas Irānas ģerbonis. Vietā, kur zaļā josla saskaras ar balto joslu, uz zaļās joslas baltā krāsā kūfiskajā rakstā 11 reižu rakstīts *[[Allahu Akbar|Allāh Akbar]]* jeb *Dievs ir visvarens*. Tieši tāds pats uzraksts 11 reižu baltiem burtiem rakstīts uz sarkanās joslas vietā, kur tā saskaras ar balto joslu. Uzraksts simbolizē *Allāh Akbar* saucienus 1979. gada 11. februārī, kad nacionālais radio paziņoja: „No Teherānas Irānas Islāma Republikas balss,” — kas bija neoficiālais Islāma Republikas sākums.

### Krāsas

Zaļā, baltā un sarkanā krāsa Irānas karogā ir kopš 19. gs. beigām.

Zaļā krāsa simbolizē dabu, izaugsmi un laimi, kā arī ir tradicionāla persiešu valodu simbolizējoša krāsa. Trijstūrveida zaļš un balts karogs ir vēsturiskais persiešu karogs. Baltā krāsa simbolizē brīvību. Sarkanā krāsa ir mocekļu krāsa. Trijstūrveida zaļš un sarkans karogs ir vēsturiskais mīdiešu karogs.

## Vēsturiskie karogi

## Piezīmes

## Ārējās saites

* Karoga konstruēšanas pamācība (persiešu valodā)
FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts

**FIA Pasaules rallijkrosa čempionāts** (, oficiālā abreviatūra *World RX* vai WRX) ir rallikrosa sacīkšu sērija, ko organizē FIA kopā ar *[[IMG Motorsport]]*.

## Formāts
thumb|2016. gada pirmssezonas foto
thumb|Dalībnieki pirms pusfinālu starta
thumb|Otrais pusfināla starts 2016. gada Portugāles posmā
Sacensību sērija sastāv no 12 divu dienu posmiem slēgtā sacīkšu aplī ar dažādu segumu (lielākoties asfalts un grants). Katrā sacensību posmā ietilpst:

* Četri **kvalifikācijas braucieni**. Katrā no četriem braucieniem uz starta stājas tikai 3 līdz 5 braucēji, un braucējs, kuram ir labākais laiks pēc četriem apļiem (ieskaitot vienu tā saucamo džokera apli) ir attiecīgā brauciena uzvarētājs. Braucēji iegūst starpposmu punktus atkarībā no iegūtās vietas kvalifikācijā. Pēc četriem kvalifikācijas braucieniem, punkti tiek saskaitīti un 12 braucēji ar lielāko punktu kopsummu tiek pusfinālā.
* Divi **pusfināla braucieni**. Katrā pusfināla braucienā piedalās seši braucēji, kuri veic sešus apļus (ieskaitot džokera apli). No katra brauciena labākie trīs braucēji tiek finālā.
* **Finālbrauciens**. Tāpat kā pusfinālā, braucienā piedalās seši braucēji un veic sešus apļus (ieskaitot džokera apli). Brauciena uzvarētājs ir konkrētā sacensību posma uzvarētājs. Kopvērtējuma čempionāta uzvarētājs tiek noskaidrots saskaitot visus posma punktus kopā.

## Punktu sistēma
Pasaules čempionāta punktus skaita sekojoši:

* Ar sārtu fonu atzīmēti braucēji, kas netiek nākamajā kārtā

## Rezultāti

### Čempioni

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Oficiālā Latvijas posma mājaslapa
Čaitanja Mahāprabhu

[thumb|250px|Čaitanja Mahāprabhu veidols uz [Puri Džaganata tempļa fona.]]
**Čaitanja Mahāprabhu** () jeb **Čaitaņa** ( — 'dzīvais spēks'; 1486–1534) bija bengāļu izcelsmes svētnieks, Gaudīja vaišnavisma pamatlicējs. Viņa sekotāji Čaitanju Mahāprabhu uzskata par Krišnas un Radhas reinkarnāciju, kura uzdevums bijis cilvēkiem iemācīt mīlestības pilnu padevību Dievam jeb Bhakti jogu, balstoties uz Bhagavata Puranu and Bhagavadgītu.

## Dzīvesgājums
Dzimis kā Višvambhara 1486. gada 18. februārī Nabadvīpā (tagad Rietumbengāles štatā, 130 km uz ziemeļiem no Kalkutas) brāmina Džaganata Mišras un viņa sievas Sačidevī desmit bērnu ģimenē, no kuriem pieaugušo vecumu sasniedza tikai viņš un viņa brālis Višvarūpa. Pēc tēva nāves 1501. gadā Višvambhara kļuva par atzītu panditu (skolotāju) vārdā Nīmaja, vēlāk saņēma iesvētību un kļuva par *sanjasu* jeb ceļojošu mūku vārdā Šrī Krišna Čaitanja. Kopā ar savu draugu Nitjanandu viņš devās uz Puri, kur Orisas kēniņš Pratāparudra kļuva par viņa sekotāju. Pēdējos 24 savas dzīves gadus viņš pavadīja Puri Džaganata templī.

Miris 1534. gada 14. jūnijā. 
Abhejs Sarans Bhaktivēdanta Svāmī Prabhupāda (1896—1977) Čaitanjas Mahāprabhu radīto Gaudīja vaišnavismu kā Harē Krišnas kustību pēc 1966. gada izplatīja visā pasaulē.
Pāvels Tregubovs

**Pāvels Tregubovs** (; dzimis  Krasnodarā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1994), kas kopš 2023. gada šaha turnīros pārstāv Franciju.

## Biogrāfija
1999. gadā kopā ar Simenu Agdesteinu un Mihailu Gureviču dalījis pirmo vietu Francijas starptautiskajā šaha festivālā *Cappelle-la-Grande*. 2000. gadā Itālijā uzvarējis pirmajā Eiropas individuālajā šaha čempionātā un Ņūdelī piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 2. kārtā zaudējis Rustamam Kosimdžonovam. Tajā pašā gadā kopā ar Mihailu Gureviču un Ivanu Sokolovu dalījis pirmo vietu Amsterdamas starptautiskajā šaha turnīrā. 2007. gadā dalījis pirmo vietu Parīzes starptautiskajā šaha turnīrā. 2008. gadā dalījis pirmo vietu Odesas starptautiskajā šaha turnīrā *Pivdenny Bank Chess Cup*. 2009. gadā Hantimansijskā piedalījies Pasaules šaha kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas un 1. kārtā zaudējis Varužanam Akopjanam.

Par panākumiem turnīros FIDE 1994. gadā Tregubovam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 1993. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. FIDE vecākais treneris no 2012. gada. Aktīvi piedalās Starptautiskās šaha profesionāļu asociācijas () darbā un ieņem vadošos amatus šajā organizācijā.

## Personīgā dzīve
2015. gada vasarā apprecējies ar Krievijas šaha lielmeistari Aleksandru Kosteņuku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jevgeņijs Aleksejevs (šahists)

**Jevgeņijs Aleksejevs** (; dzimis  Puškinā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2002).

## Biogrāfija
Divas reizes uzvarējis Krievijas junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā (1998, 1999). 2001. gadā dalījis pirmo vietu starptautiskajā šaha turnīrā Telavivā un izcīnījis bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2002. gadā uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Toljati, Hogevēnā (Nīderlande) un Sanktpēterburgā. 2004. gadā dalījis pirmo vietu Ženēvas starptautiskajā šaha turnīrā un piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas Tripolē, kurā 1. kārtā piekāpies Ututam Adianto. 2005. gadā izcīnījis sudraba medaļu Krievijas junioru šaha čempionātā un bronzas medaļu Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. 2006. gadā uzvarējis Krievijas šaha čempionātā, papildu mačā pieveicot Dmitriju Jakovenko. 2007. gadā uzvarējis Maskavas starptautiskajā šaha turnīrā *Aeroflot Open*. 2008. gadā dalījis pirmo vietu Bīles starptautiskajā šaha turnīrā. Vairākkārt piedalījies Pasaules kausa šahā izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā lielāko panākumu guvis 2007. gadā, kad tikai
ceturtdaļfinālā zaudējis Sergejam Karjakinam. 2013. gadā Legņicā izcīnījis sudraba medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2000. gadā Aleksejevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2002. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Airbus A220

***Airbus A220*** (agrāk ***Bombardier C Series***) ir pasažieru divu dzinēju šauras fizelāžas reaktīvo lidmašīnu saime. To kopš 2015. gada ražo *[[Bombardier Aerospace]]*.

Saimē ietilpst divu veidu lidmašīnas: A220-100 un *A220-300*. Tās atšķiras ar fizelāžas garumu un sēdvietu skaitu, bet maksimālā lidojuma distance ir vienāda.

Pirmā lidsabiedrība, kura ar A220-100 sāka lidojumus, 2016. gadā bija *[[Swiss Global Air Lines]]*, bet pirmā aviokompānija, kas sāka komerciālos lidojumus ar A220-300, bija Latvijas nacionālā lidsabiedrība *[[airBaltic]]*.

2017. gada 16. oktobrī Francijas *[[Airbus]]* paziņoja par līdzdalību *CSeries* programmā. Darījumu pēc regulējošo institūciju apstiprināšanas pabeidza 2018. gadā; *Airbus* komandītsabiedrībā *C Series Aircraft Limited Partnership* ieguva 50,01 % kapitāldaļu, *Bombardier* paturēja 31 % un *Investissement Québec* — 19 %.

## Atsauces

## Skatīt arī
* *[[Bombardier Q Series]]*

## Ārējās saites
Kumeļupe

**Kumeļupe** ir Kļavaisas labā krasta pieteka Smiltenes novadā.

Izteka — pie Aškājas. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Kļavaisā pie Kļavaisiem. Kumeļupi nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Somā nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q736682"
}

**Somā nacionālais parks** () ir pēc platības otrs lielākais nacionālais parks Igaunijā; dibināts 1993. gadā. Nacionālais parks atrodas Viljandi apriņķī, 50 km no Pērnavas.

## Par parku

Igauņu valodas vārds *soomaa* nozīmē purvu zeme. Somā nacionālais parks ticis izveidots, lai aizsargātu tajā esošos kūdras purvus, mitros mežus, pļavas, biotopus un tajā dzīvojošās sugas. Nacionālajā parkā izveidotās koka laipu takas palīdz izzināt purvus, mitros mežus un mitrāju pļavas, kuras ir mājas daudzām reti sastopamām un apdraudētām sugām Eiropā. Nacionālajā parkā sastopami vilki, stirnas, brūnie lāči, lūši, aļņi, bebri, meža cūkas, aug virši, dzērvenes, purva vaivariņi u.c.
thumb|left|Rīzas purva taka
Somā nacionālais parks piedāvā pārgājienus purvos ar speciālām purva kurpēm, izbraucienus ar laivām un gidu pakalpojumus. Nacionālajā parkā ir pieejams informācijas centrs. Parka teritorijā ir izvietotas kempingu vietas, skatu torņi un iekārtotas peldvietas. Somā nacionālajā parkā kopā ir 11 dabas takas — Rīsas purva taka, Meiekozes taka, Ignaci taka, Lemmjē taka, Kūranīdu mācību taka, Oksa taka, Hipasāres taka, Kopraradas bebru taka, Tiramā taka, Pauna taka un Īrdi taka.
thumb|left|Somā nacionālais parks palu laikā

## Vēsture
Lai aizsargātu purvus Igaunijā, Tartu Universitātē tika veikti pētījumi, kurus vadīja akadēmiķis Viktors Mazings (*Viktor Masing*). 1981. gadā tika izveidoti trīsdesmit purvu liegumi, no kuriem četri pieder pašreizējam Somā nacionālajam parkam. Somā nacionālais parks tika izveidots 1993. gada 8. decembrī ar Igaunijas valdības lēmumu. Somā nacionālais parks kā svarīga dabas teritorija Eiropā 1997. gadā kļūst par CORINE biotopu teritoriju. Kopš 1997. gada 17. jūnija Somā nacionālais parks ticis iekļauts arī Rāmsaras konvencijas starptautiski aizsargāto mitrāju sarakstā.

## Piektais gadalaiks
"Piektais gadalaiks" Somā nacionālajā parkā ir palu laiks pavasarī, kad daudzviet parka teritorijā applūšanas rezultātā pārvietoties var tikai ar laivām. Parasti šīs sezonas laikā cilvēki pārvietojas ar kanoe laivām, kajakiem vai vienkoka laivām. Plūdu laiks ir pateicīgs arī dabas un dzīvnieku mīļotājiem, jo tas paver iespēju sastapt dzīvniekus, kuri parasti ir paslēpušies mežos vai upju krastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Vladimirs Potkins

**Vladimirs Potkins** (; dzimis  Ribinskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2001).

## Biogrāfija
No 1999. līdz 2002. gadam vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos dažādās vecuma grupās. 2000. gadā Grieķijā izcīnījis bronzas medaļu Eiropas junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā. Daudzkārtējs Pardubices šaha festivālu laureāts, kuros piecas reizes dalījis otro vietu (2000, 2003, 2004, 2005, 2006). Divas reizes dalījis pirmo vietu Luāras starptautiskajos šaha turnīros (2005, 2007). 2007. gadā dalījis 1.-9. vietu Saratovas starptautiskajā šaha turnīrā. 2009. gadā Havanā ieņēmis 2. vietu Hosē Raula Kapablankas memoriālā. 2011. gadā Francijā uzvarējis Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2011. gadā Hantimansijskā piedalījies Pasaules šaha kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas, kur 4. kārtā zaudējis Aleksandram Griščukam. 2012. gada Krievijas šaha čempionātā superfinālā dalījis 1.-6. vietu ar Sergeju Karjakinu, Pjotru Svidleru, Dmitriju Andreikinu, Dmitriju Jakovenko un Jevgeņiju Aleksejevu, taču pārspēlēs palicis 5. vietā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā Potkinam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2001. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Pazīstams arī kā šaha treneris, kurš ir strādājis ar Janu Ņepomņaščiju un Krievijas šaha izlasi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Artjoms Timofejevs

**Artjoms Timofejevs** (; dzimis  Kazaņā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2003).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros izcīnījis zelta (2000. gada Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā) un 2 sudraba (1999. gada Pasaules junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā un 2001. gada Pasaules junioru šaha čempionātā U18 vecuma grupā) medaļas. 2000. gadā izcīnījis 2 zelta medaļas Pasaules junioru komandu šaha olimpiādē U16 vecuma grupā. 2005. gadā uzvarējis Krievijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā.

Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Prešovā (2000. gadā kopā ar Vitāliju Ceškovski), *Cappelle-la-Grande* (2004), Maskavas *Moscow Open* (2008), Tomskā (2008). 2007. gadā Serpuhovā uzvarējis Krievijas kausa izcīņā šahā, finālā pieveicot Vadimu Zvjagincevu. 2010. gadā Rijekā izcīnījis bronzas medaļu Eiropas individuālajā šaha čempionātā.

2023. gada oktobrī Sanktpēterburgā ierindojies 9. vietā Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2024. gada augustā Barnaulā ierindojies 11. vietā Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies 2010. gadā;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2005. gadā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2001. gadā Timofejevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2003. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Karameles

250px|thumb|right|Dažādas ledeņu karameles ar augļu garšām

**Karamele** (no , kas no  — 'dedzināts cukurs') ir no lēni karsēta attīrīta cukura šķīduma un cietes maisījuma gatavots konditorejas izstrādājums ar sausnas saturu 97—99%. Karsēšanas laikā no cukura saharozes molekulām atšķeļas ūdens un veidojas aromātiskie savienojumi — maltols, diacetils, metilglioksalāts un furāni, kas piešķir karamelēm raksturīgo krāsu, garšu un smaržu. Karameles sīkāk izdala ledenēs un pildītajās karamelēs ar ogu, riekstu, medus, piena vai liķiera pildījumiem. Atkarībā no pildījuma veida, karamelēs ir 85—93% ogļhidrātu, 0—12% tauku un 0—3,4% olbaltumvielu.

## Atsauces
Aleksandrs Motiļevs

**Aleksandrs Motiļevs** (; dzimis  Sverdlovskā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2000), kas kopš 2023. gada jūnija pārstāv Rumāniju.

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt četru gadu vecumā. Bijis Krievijas junioru čempions šahā U16 un U18 vecuma grupās. 2001. gadā Elistā uzvarējis Krievijas šaha čempionāta finālā. Tajā pašā gadā piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 3. kārtā zaudējis Aleksejam Širovam. 2003. gadā Bastiā uzvarējis starptautiskajā šaha turnīrā *Corsican Open*, apsteidzot Lūku van Veli, Krišnanu Sasikiranu un Sergeju Tivjakovu. 2004. gadā otro reizi piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, taču šoreiz izstājies pēc zaudējuma 1. kārtā. 2005. gadā dalījis pirmo vietu Maskavas starptautiskajā šaha turnīrā *Aeroflot Open*. 2009. gadā uzvarējis Pojkovskas starptautiskajā šaha turnīrā. 2014. gadā Erevānā uzvarējis Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2019. gada augustā Iževskā dalījis 5.-8. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2021. gada oktobrī Ufā dalījis 5.-9. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā. 2022. gada maijā Ādažos kļuvis par Fēliksa Circeņa piemiņas turnīra uzvarētāju.

Pārstāvējis Krievijas komandu lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules šaha olimpiādē piedalījies  2010. gadā;
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2005. gadā;
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2001. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis sudraba medaļu.

Par panākumiem turnīros FIDE 1997. gadā Motiļevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2000. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. Pazīstams arī kā šaha treneris, kurš ir strādājis ar Sergeju Karjakinu un Krievijas šaha izlasi. Kopš 2023. gada 14. jūnija šaha turnīros pārstāv Rumāniju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Storožineca

**Storožineca** () ir pilsēta Ukrainas rietumu daļā, Čerņivcu apgabala cetrālajā daļā, Storožinecas rajona centrs pie Siretas upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1448. gadā. Atradās Moldāvijas kņazistes sastāvā. No 1774. gada — Hābsburgu impērijas (Austroungārijas) sastāvā. No 1918. līdz 1940. gadam — Rumānijā. 1940. gadā, pamatojoties uz Molotova-Ribentropa paktu, tā iekļāvās PSRS. 1941. gadā, Vācijai iebrūkot PSRS, tā atkal iekļāvās Rumānijā, bet pēc Vācijas sakāves — PSRS. No 1991. gada — Ukrainas pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ieva Plaude-Rēlingere

**Ieva Plaude-Rēlingere** (dzimusi ) ir latviešu uzņēmēja.

Ieva Plaude-Rēlingere ir AS "Lawrence Asset Management" direktore, Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras pārstāve Bavārijā, kā arī Latvijas Kosmētikas ražotāju asociācijas valdes priekšsēdētāja.

## Biogrāfija

### Izglītība
Beigusi Rīgas Centra humanitāro vidusskolu (agrāk 50. vidusskola). Tālāk izglītību ieguvusi Latvijas Universitātes Juridiskajā fakultātē, kā arī Maskavas Valsts universitātes doktorantūrā, studējot finanšu tiesības.

### Karjera
No 1983. līdz 1988. gadam bijusi pasniedzēja Latvijas Universitātē, finanšu un administratīvajās tieslietās. Paralēli tam no 1983. līdz 1985. gadam strādājusi par vecāko konsultanti Likumprojektu sagatavošanas nodaļā Latvijas Tieslietu ministrijā. 1985. gadā kļuva par Latvijas pirmās neatkarīgās filmu studijas "Videocentrs" juristi un šajā amatā nostrādāja līdz 1987. gadam. No 1987. līdz 1990. gadam strādājusi par valsts ārējās tirdzniecības apvienības "InterLatvija" firmas direktori, bet 1991. gadā izveidoja Latvijā labi zināmo uzņēmumu "KOLONNA Ltd", kura darbības pamatvirzieni ir parfimērijas, kosmētikas vairumtirdzniecība un mazumtirdzniecība, kā arī skaistumkopšanas pakalpojumi.

No 2004. līdz 2007. gadam strādāja kopā ar Zviedrijas investīciju fondu *East Capital*, bet 2007. gadā dibināja kopuzņēmumu Baltijā ar Vācijas parfimērijas tīklu *Douglas Perfumeries*. Šo kompāniju īpašniece un direktore Ieva Plaude-Rēlingere bija līdz 2010. gadam, kad uzņēmumu pārdeva.

2010. gadā Ieva Plaude-Rēlingere kļuva par AS "Lawrence Asset Management" direktori, kas nodarbojas ar finanšu konsultācijām un ārvalstu investīcijām Latvijā, kā arī nedaudz vēlāk kļuva par Latvijas Tirdzniecības un rūpniecības kameras pārstāvi Bavārijā.

No 2017. gada, paralēli uzņēmuma vadīšanai, iesaistījusies sabiedriskajā darbā, kļūstot par Latvijas Kosmētikas ražotāju asociācijas valdes priekšsēdētāju, kas sevī apvieno tādus uzņēmumus kā *[[MADARA Cosmetics]]*, *[[Stendera ziepju fabrika|Stenders]]*, *[[Be2You]]*, *[[Kinetics Nail Systems]]* un *[[Cosmetic Lab]]*.

### Sabiedriskās aktivitātes
1988. gadā organizēja pēc Otrā pasaules kara pirmo Latvijas modernās mākslas izstādi Rietumberlīnē. No 1991. līdz 1992. gadam bija neatkarīgā operu producente Vasaras festivālam Frankfurtē, Vācijā. 1995. gadā producēja atjaunotās Latvijas Nacionālās operas pirmizrādes iestudējumu "Uguns un nakts", kā arī operas uzvedumu viesizrādes "Karmena" un "Salome". No 2006. līdz 2010. gadam  bija Starptautiskā Baltijas Baleta festivāla patronese.

No 1999. līdz 2008. gadam pildīja Latvijas Aerobikas asociācijas prezidentes pienākumus. 2010. gadā bija *Baltic Institute of Corporate Governance*, Latvijas padomes locekle.

## Apbalvojumi
2009. gadā Ieva Plaude-Rēlingere saņēma ASV-Baltijas fonda apbalvojumu "Gada Baltijas uzņēmēja" par ievērojamu ieguldījumu uzņēmējdarbības veicināšanā Baltijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kontiolahti

**Kontiolahti** ( — ‘lāču līcis’) ir pilsēta un municipalitāte Somijas austrumos, Ziemeļkarēlijas reģionā. Izvietojusies Heitiainena ezera krastā 20 km uz ziemeļiem no Joensū. Municipalitātes lielākās apdzīvotās vietas ir Kontiolahti un Lehmo. Pilsētā atrodas slēpošanas komplekss, kurā regulāri notiek Pasaules kausa posmi biatlonā, kā arī vairākkārt rīkots pasaules čempionāts (1990, 1999, 2015).

## Atsauces
Jevgeņijs Najers

**Jevgeņijs Najers** (; dzimis  Maskavā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (1999).

## Biogrāfija
Šahu iemācījies spēlēt piecu gadu vecumā. Uzvarējis Krievijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā. Divkārtējs Maskavas pilsētas šaha čempionātu uzvarētājs (1998, 2003). Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Pardubicē (1996, 1998), ASV atklātajā šaha čempionātā *US Open* (2002), Francijas šaha festivālā *Capella-le-Grande*, Jeruzalemes *Maccabiah Tournament* turnīrā (2005), Maskavas *Moscow Open* turnīrā (2007), Baku *President's Cup* (2008), Filadelfijas *World Open* (2008, 2009 - kopā ar Hikaru Nakamuru), Maskavas *Aeroflot Open*  turnīrā (2016).

2015. gadā Jeruzalemē uzvarējis Eiropas individuālajā šaha čempionātā. Pēc šīs uzvaras kvalificējies Pasaules kausam šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā piekāpies Raufam Memmedovam.

2021. gada novembrī Rīgā ierindojies 33. vietā 2021. gada "FIDE Chess.com Grand Swiss" turnīrā. 2022. gada septembrī Čeboksaros dalījis 7.-11. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada oktobrī Sanktpēterburgā izcīnījis 4. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2023. gada novembrī Daglasā ierindojies 28. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā. 2024. gada augustā Barnaulā izcīnījis 4. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2025. gada septembrī Samarkandā ierindojies 91. vietā "FIDE Grand Swiss" turnīrā.

Par panākumiem turnīros FIDE 1999. gadā Najeram piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu. 2016. gada septembrī kļuvis par FIDE vecāko treneri.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hjū Blendfords

**Hjū Blendfords** (; dzimis , miris ) bija britu šaha problēmists.

Pēc profesijas bijis metalurgs.

## Šaha kompozīcija
Šahu iemācījies spēlēt skolas gados un ap 1930. gadu sācis  sastādīt arī etīdes. Kopš tā laika publicējis apmēram 200 etīdes. Viņš ir Gaja — Blendforda — Rojkrofta koda, ko izmanto etīžu klasifikācijai, līdzautors.

1951. gada augustā viņš pārņēma no Ričarda Gaja nelielu etīžu sleju žurmālā *British Chess Magazine*, kuru viņš rediģēja līdz 1972. gada februārim.  No 1961. gada Blendfords bija starptautiskais tiesnesis šaha kompozīcijā.
### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. Ld4+ Ka8! 2. c4 Zd2 3. c5 Zb3 4. c6 Za5! 5. c7 Zc6! 6. c8T+! (Pēc 6. c8D+? Zb8! 7. K~  vai 6. Kxc6 baltiem pats.) un uzvar. 

## Atsauces

## Papildu literatūra
* John Roycroft (Ed.): *Hugh Blandford: Published Works & Notebooks.* Russell Enterprises, 1998, 

## Ārējās saites
* Hjū Blendfords šaha kompozīcijas vietnē PDB
Vižnicjas rajons

**Vižnicjas rajons** () ir Ukrainas administratīvā iedalījuma vienība Čerņivcu apgabala rietumos. Robežojas ar Čerņivcu apgabala Putilas rajonu rietumos, Kicmaņas rajonu ziemeļaustrumos un Storožinecas rajonu austrumos, Ivanofrankivskas apgabala Kosivas rajonu ziemeļaustrumos un Sņatinas rajonu ziemeļos, kā arī Rumāniju dienvidos.

Pēc etniskā sastāva iedzīvotāju absolūtais vairākums ir ukraiņi (98,2 %).

Vižnicjas pilsētā dzimis austriešu/amerikāņu kinorežisors Oto Prēmingers (*Otto Preminger*, 1905 - 1986).

## Ārējās saites
Ķeņģu strauts

**Ķeņģu strauts** ir Palsas kreisā krasta pieteka Smiltenes novadā. 

Izteka - uz dienvidrietumiem no Ķeņģiem. Tek ziemeļaustrumu virzienā. Lejtecē caurtek Zaķu dīķi un Vilciņu dīķi. Ietek Palsā lejpus Variņiem. Ķeņģu strautu šķērso valsts autoceļi V412 (Ķeņģi–Jaunpiebalga) un P27 (Smiltene—Gulbene). Ķeņģu strauta krastos atrodas Ķeņģi un Jaunzemi.

## Atsauces
Velimirs Kalandadze

**Velimirs Kalandadze** (; dzimis , miris ) bija gruzīnu, pirms tam padomju, šaha problēmists.

## Šaha kompozīcija
Kopš 1956. gada publicējis vairāk nekā 150 šaha etīdes. No 1965. līdz 1985. gadam piedalījies desmit PSRS individuālos šaha kompozīcijas čempionātos (1983. gadā 14. čempionātā — 4. vieta) un daudzos konkursos. Tajos ieguvis vairāk nekā 80 atzinības, tai skaitā 15 godalgas. Specializējies torņu galotņu sastādīšanā.

No 1984. gada starptautiskais meistars un no 1993. gadā starptautiskais tiesnesis  
šaha kompozīcijā.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: **1. Zd5! Dxd5 2. Zc5+ Lxс5 3. Ta7+ Kxb6 4. с8Z+! Kc6 5. b5#**
 
## Bibliogrāfija
* 100 etīdes. Tbilisi, 1972. (gruzīnu val.)
* Etīžu idejas torņu galotnēs. Tbilisi, 1978. (gruzīnu val.)
 
## Atsauces

## Papildu literatūra
* 

## Ārējās saites
* V. Kalandadzes šaha kompozīcijas vietnē PDB
* V. Kalandadzes profils vietnē ''Chess Composers''
*  V. Kalandadzes profils vietnē ''ARVES'
Ernesto Inarkijevs

**Ernesto Inarkijevs** (; dzimis  Ošā) ir Kirgizstānā dzimis Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2002).

## Biogrāfija
1991. gadā kopā ar ģimeni pārcēlies uz Kirgizstānas galvaspilsētu Biškeku, kur iemācījies spēlēt šahu un īsā laikā sasniedzis šaha meistara spēles līmeni. Pārstāvējis Kirgizstānas komandu Pasaules šaha olimpiādēs, kurās piedalījies 2 reizes (1998-2000). 1998. gada olimpiādē guvis savu pirmo uzvaru pār lielmeistaru, Baltkrievijas šahistu Viktoru Kupreičiku. 1999. gadā kļuvis par Āzijas junioru šaha čempionu U16 vecuma grupā. Pēc šī panākuma FIDE prezidents Kirsans Iļumžinovs piedāvājis Inarkijevam pārcelties uz Kalmikiju. Inarkijevs pieņēmis šo piedavājumu un kopš 2000. gada šaha turnīros pārstāv Krieviju. Trenējies pie pazīstamā trenera Marka Dvorecka. 2001. gadā uzvarējis Eiropas jauniešu šaha čempionātā U16 vecuma grupā. 2002. gadā uzvarējis starptautiskajos šaha turnīros Serpuhovā, Aluštā (kopā ar Igoru Kurnosovu), Pardubicē, kā arī kļuvis par Krievijas junioru šaha čempionu U20 vecuma grupā. 2003. gadā dalījis pirmās vietas starptautiskajos šaha turnīros Linaresā (Spānija) un Hogevēnā (Nīderlande, kopā ar Zviadu Izoria). 2004. gadā piedalījies Pasaules šaha čempionātā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā piekāpies Leinjeram Domingesam. Tomskas šaha kluba *Tomsk-400* sastāvā divas reizes uzvarējis Eiropas šaha klubu kausa izcīņā (2005, 2006). 2006. gadā izcīnījis trešo vietu Krievijas šaha čempionātā aiz Jevgeņija Aleksejeva un Dmitrija Jakovenko. 2014. gadā kopā ar Konstantīnu Lupulesku uzvarējis Baku starptautiskajā šaha turnīrā. 2015. gadā uzvarējis Maskavas starptautiskajā šaha turnīrā *Moscow Open*. 2015. gadā Baku piedalījies Pasaules kausa izcīņā šahā pēc izslēgšanas sistēmas, kurā 1. kārtā uzvarējis Junjeski Kesadu, bet 2. kārtā piekāpies Dinam Ližeņam. 2016. gadā Kosovā uzvarējis Eiropas individuālajā šaha čempionātā. 2018. gada septembrī Čeļabinskas apgabala Satkas pilsētā dalījis 4.-6. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2019. gada augustā Iževskā izcīnījis 4. vietu Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā.

Par panākumiem turnīros FIDE 2000. gadā Inarkijevam piešķīrusi starptautiskā meistara (IM), bet 2002. gadā - starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džanni Vatimo

**Džanni Vatimo** (; dzimis , miris ) bija itāļu postmodernisma filozofs un komunistisks politiķis.

Studējis filozofiju Turīnas un Heidelbergas Universitātē. Hansa Georga Gadamera skolnieks. No 1969. gada bija Turīnas Universitātes estētikas profesors, no 1982. gada - turpat, teorētiskās filozofijas profesors. Vatimo pētījumi centrējas ap feminisma, teoloģijas, seksualitātes un globalizācijas jautājumiem.

Darbojies vairākās kreisās politiskajās partijās. No 2015. gada - Komunistu partijas (*Partito Comunista*) biedrs. Būdams atklāts gejs, darbojas LGBT kustībā. 1999. un 2009. gadā ievēlēts Eiroparlamentā. Kritiski noskaņots pret Izraēlas politiku, dažkārt apsūdzēts antisemītismā un teroristisku organizāciju (HAMAS) atbalstīšanā.

Dž. Vatimo nomira Turīnā  87 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dmitrijs Andreikins

**Dmitrijs Andreikins** (; dzimis  Rjazaņā) ir Krievijas starptautiskais lielmeistars šahā (2007).

## Biogrāfija
Vairākkārt pārstāvējis Krieviju Eiropas un Pasaules junioru šaha čempionātos, kuros izcīnījis divas zelta (1999. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā; 2010. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā), četras sudraba (2000. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U10 vecuma grupā; 2001. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā; 2001. gadā Eiropas junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā; 2002. gadā Eiropas junioru šaha čempionātā U12 vecuma grupā) un bronzas (2004. gadā Pasaules junioru šaha čempionātā U14 vecuma grupā) medaļas. 2009. gadā uzvarējis Krievijas junioru šaha čempionātā U20 vecuma grupā.

2012. gadā Maskavā uzvarējis Krievijas šaha čempionātā. Daudzu starptautisko šaha turnīru laureāts, tajā skaitā uzvarējis vai dalījis pirmo vietu Rjazaņā (2001, 2003), Serpuhovā (2003), Ļipeckā (2006), Minskā (2008), Saratovā (2008), Voroņežā (2009), Taškentas *FIDE Grand Prix* turnīrā (2014). Trīs reizes uzvarējis Eiropas šaha klubu kausa izcīņās ar Saratovas klubu *Ekonomist SGSEU* (2009, 2010) un Skopjes klubu *SK Alkaloid* (2016). 2018. gada septembrī Čeļabinskas apgabala Satkas pilsētā uzvarējis Krievijas vīriešu šaha čempionāta superfinālā. 2021. gada oktobrī Ufā dalījis 3.-4. vietu Krievijas šaha čempionāta superfinālā.

Pārstāvējis Krievijas izlasi lielākajos komandu šaha turnīros:
* Pasaules komandu šaha čempionātā piedalījies 2019. gadā un komandu vērtējumā izcīnījis zelta medaļu,
* Eiropas komandu šaha čempionātā piedalījies 2 reizes (2013, 2019). Komandu vērtējumā izcīnījis zelta (2019) un bronzas (2013) medaļas.

Vairākkārt piedalījies Pasaules šaha kausa izcīņā pēc izslēgšanas sistēmas, kuros labāko panākumu guvis 2013. gadā, kad tikai finālā piekāpies Vladimiram Kramņikam. Pēc šī panākuma iekļuvis 2014. gada Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīņas cikla pretendentu turnīrā, kurā ieņēmis 4. vietu. 2015. gada Pasaules šaha kausā 4. kārtā zaudējis nākamajam turnīra uzvarētājam Sergejam Karjakinam.

Par panākumiem turnīros FIDE 2007. gadā Andreikinam piešķīrusi starptautiskā lielmeistara (GM) nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaņeps

**Kaņeps** var būt:

* Fricis Kaņeps, sportists;
* Pauls Kaņeps, sportists;
* Vilhelms Kaņeps, ārsts, Latvijas PSR Veselības aizsardzības ministrs.
Fernando Savaters

**Fernando Fernandess - Savaters Martins** (; dzimis ) ir Basku Zemē dzimis spāņu filozofs, rakstnieks, žurnālists, esejists un sabiedrisks darbinieks. 

Iepriekš būdams Basku Zemes Universitātes ētikas profesors, 2017. gadā bija Madrides Universitātes filozofijas profesors. Sevi definē kā agnostiķi, anglofilu, apgaismības un Voltēra tradīciju aizstāvi. Sabiedriski aktīvs, vēršas pret nacionālismu. Iesaistījās kustībā *[[¡Basta Ya!]]*. Viens no sociāli liberālās partijas *[[Unión Progreso y Democracia]]* dibinātājiem. 

## Ārējās saites
Albānijas premjerministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Albānija]]s premjerministri**, kopš 1912. gada, kad Albānija ieguva neatkarību no Osmaņu impērijas.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Albanian Provisional Government (1912-1914).svg|30px]] [[Neatkarīgā Albānija]] (1912–1914)

### [[Attēls:Flag of Albania (1914-1920).svg|40px]] [[Albānijas kņaziste]] (1914 — 1925)

### [[Attēls:Flag of Albania (1926-1928).svg|30px]] [[Albāņu Republika]] (1925–1928) [[Attēls:Coat of arms of the Albania (1925-1928).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Albania (1934-1939).svg|30px]] [[Albānijas Karaliste (1928—1939)|Albānijas Karaliste]] (1928 — 1939) [[Attēls:Stema e Mbretnisë Shqiptare.png|30px]]

### [[Attēls:Flag of Albania (1939-1943).svg|40px]] [[Albānijas Karaliste (1939–1943)|Itālijas okupācija]] (1939 — 1943) [[Attēls:Great CoA of the Kingdom of Albania (1939–1943).svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Albania (1943-1944).svg|30px]] [[Albānijas Karaliste (1943–44)|Vācijas okupācija]] (1943 — 1944)

### [[Albānijas Demokrātiskā valdība]] (1944 — 1946)

### [[Attēls:Flag of Albania (1946-1992).svg|30px]] [[Albānijas Tautas Republika]] (1946 — 1976) [[Attēls:Coat of arms of the People's Republic of Albania.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Albania (1946-1992).svg|30px]] [[Albānijas Tautas Republika|Albānijas Tautas Sociālistiskā Republika]] (1976 — 1991) [[Attēls:Coat of arms of the People's Republic of Albania.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Albania.svg|40px]] [[Albānijas Republika]] (1991 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Albania.svg|30px]]