open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Boriss Kārlofs

**Viljams Henrijs Prats** (; dzimis , miris ), profesionāli pazīstams kā **Boriss Kārlofs** (*Boris Karloff*), bija angļu aktieris.

Kārlofa Frankenšteina briesmoņa attēlojums filmā "Frankenšteins" (*Frankenstein*, 1931) padarīja viņu par šausmu filmu ikonu. Šo lomu attēlojis arī filmās "Frankenšteina līgava" (*Bride of Frankenstein*, 1935) un "Frankenšteina dēls" (*Son of Frankenstein*, 1939). Citas pazīstamas lomas ir filmā "Mūmija" (*The Mummy*, 1932), kā arī televīzijas seriālā "Kā Grinčs nozaga Ziemassvētkus" (*How the Grinch Stole Christmas!*, 1966), kur atveidojis Grinču. Par šo lomu saņēmis ''Grammy'' balvu. Kārlofa pēdējā loma bija Pītera Bogdanoviča krimināltrillerī *[[Targets]]* (1968).

Piedalījies ne tikai daudzās filmās (kopumā 174), bet arī vairākās televīzijas un radio programmās, kā arī izrādēs. Par devumu kino un televīzijā Kārlofam 1960. gadā piešķīra divas zvaigznes Holivudas Slavas alejā.

## Ārējās saites
Karol G

**Karolina Hiraldo Navarro** (; dzimusi ), plašāk zināma ar pseidonīmu ***Karol G*** (bieži stilizēts kā ***KAROL G***) ir kolumbiešu regetona dziedātāja un dziesmu autore.

Mūziķes karjeru uzsāka 14 gadu vecumā, piedaloties šova X Faktors Kolumbijas versijā. 2014. gadā karjeras attīstības nolūkos pārvācās uz Ņujorku. 2017. gada oktobrī iznāca viņas debijas albums *Unstoppable*, kas sasniedza 2. vietu ''Billboard Latin'' albumu topā. No šī albuma singliem veiksmīgākais bija *Ahora Me Llama* ar *[[Bad Bunny]]*, kas sasniedza 10. vietu *Billboard Latin*  singlu topā, tāpat šīs dziesmas videoklips guvis gandrīz 1 miljardu skatījumu platformā *[[YouTube]]*. 2018. gada maijā *Karol G* izlaida singlu *Mi Cama*, kas guva komerciālus panākumus un izpelnījās remiksu ar *[[J Balvin]]* un *[[Nicky Jam]]*. 2019. gadā viņa izlaida singlu *Secreto* ar *[[Anuel AA]]*, kas kļuva par viņas pirmo dziesmu, kas sasniegusi *[[Billboard Hot 100]]*, ieņemot 68. vietu. 2019. gada maijā iznāca viņas otrais albums *Ocean*. 2019. gada jūlijā tika izlaists singls *China* ar *Anuel AA*, *[[Daddy Yankee]]*, *[[Ozuna]]* un *J Balvin*, kas sasniedza 1. vietu *Billboard Latin* singlu topā un 43. vietu *Hot 100*, kā arī sasniedza topu virsotnes vairākās Dienvidmerikas valstīs. 2019. gada novembrī tika izlaists singls *Tusa* sadarbībā ar Nikiju Mināžu. 2021. gada martā *Karol G* izlaida savu trešo albumu *KG0516*, kas kļuva par viņas pirmo, kas sasniedza *Billboard Latin* albumu topa 1. vietu. 2022. gada februārī tika izlaists *[[Becky G]]* un *Karol G* singls *Mamii*, kas sasniedza 15. vietu *Billboard Hot 100*, kļūstot par viņas visaugstāko vietu ieguvušo dziesmu šajā topā.

*Karol G* karjeras laikā ir saņēmusi vairākus apbalvojumus, kā divas *Latin Grammy* balvas, divas ''Billboard'' mūzikas balvas, divas MTV Eiropas mūzikas balvas. Tāpat viņa 2022. gadā ir tikusi nominēta ''Grammy'' balvai ar albumu *KG0516* kategorijā "labākais *Música Urbana* albums".

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Oficiālā mājaslapa
Soloras salas

**Soloras salas** () ir salu grupa Indonēzijā, Mazo Zunda salu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Austrumu Nusa Tengaras provincē, kur ir sadalītas Lembatas un Austrumfloresas apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir Lembatas apriņķa centrs Levoleba.

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Indonēzijas dienvidaustrumos. Ziemeļos tās apskalo Floresas jūra, dienvidos — Savu jūra. Aloras šaurums austrumos to atdala no Aloras salām, bet Floresas šaurums rietumos — no Floresas. Sastāv no trijām galvenajām salām — Lembatas (1266,4 km²), Adonaras (529,5 km²) un Soloras (226,3 km²), kā arī vairākām mazākām salām. Salas ir vulkāniskas izcelsmes, reljefs kalnains, augstākā virsotne ir Bolens  vjl Adonaras salā.

Salās valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lembata

**Lembata** () vai **Lomblena** (*Pulau Lomblen*) ir sala Indonēzijā, Mazo Zunda salu arhipelāgā, Soloras salu grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst Austrumu Nusa Tengaras provincē, kur veido atsevišķu Lembatas apriņķi. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs Levoleba. 71,5% iedzīvotāju ir katoļi, 27% — musulmaņi.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Indonēzijas dienvidaustrumos. Ziemeļos to apskalo Floresas jūra, dienvidos — Savu jūra. Aloras šaurums austrumos to atdala no Pantaras salas, bet Lamakeras šaurums rietumos — no Adonaras un Soloras. Sala vulkāniskas izcelsmes, reljefs kalnains, vairāki aktīvi vulkāni; augstākā virsotne ir Udžulevuna kalns 1524 m vjl.

Salā valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rodžers Kormans

**Rodžers Viljams Kormans** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu kinorežisors, producents un aktieris. Viens no ievērojamākajiem "Jaunās Holivudas" režisoriem, pazīstams ar savām neatkarīgajām filmām, kas saņēmušas kulta statusu. Vairākas Kormana veidotās šausmu filmas ir Edgara Alana Po stāstu adaptācijas.

Kormana pazīstamākas režisētās filmas ir *[[A Bucket of Blood]]* (1959), *[[House of Usher]]* (1960), *[[The Little Shop of Horrors]]* (1960), *[[The Pit and the Pendulum]]* (1961), *[[The Haunted Palace]]* (1963), ''The Raven'' (1963), *[[The Masque of the Red Death]]* (1964) un *[[The Trip]]* (1967). Vairākās viņa filmās galveno lomu atveidojis Vinsents Praiss.

Kormans bija filmu producēšanas uzņēmuma *[[New World Pictures]]* līdzdibinātājs, filmu izplatīšanas *[[New Concorde]]* dibinātājs, kā arī ilggadējs Kino mākslas un zinātnes akadēmijas biedrs. 2009. gadā Kormans saņēma Kinoakadēmijas goda balvu "par bagātīgo dažādu filmu žanru un režisoru atbalstīšanu".

Kormans ASV pazīstams arī kā vairāku slavenu ārzemju režisoru, Federiko Fellīni, Ingmara Bergmana, Fransuā Trifo un Akiras Kurosavas, filmu izplatītājs. Kormans mācīja un iedvesmoja vairākus jaunus režisorus, kā Frānsisu Fordu Kopolu, Ronu Hauardu, Mārtinu Skorsēzi, Džonatanu Demiju, Pīteru Bogdanoviču, Džo Danti un Džeimsu Kemeronu. Palīdzējis uzsākt tādu aktieru kā Pītera Fondas, Džeka Nikolsona, Denisa Hopera, Brūsa Derna, Daienas Ladas un Viljama Šetnera karjeras. Bieži attēlojis arī nelielas lomas filmās, no kurām pazīstamākās ir "Krusttēvs 2" (1974), "Jēru klusēšana" (1991), "Filadelfija" (1993), "Apollo 13" (1995) un "Mandžūru kandidāts" (2004).

## Atsauces

## Ārējās saites
Pauls Johansens

thumb|200px|Pauls Johansens (ap 1930)
**Pauls Johansens** (; 1901—1965) bija vācbaltiešu vēsturnieks un arhivārs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1901. gada 23. (10. pēc VS) decembrī Tallinā dāņu izcelsmes ainavu arhitekta Jensa Kristiana Johansena ģimenē. 1919. gadā absolvēja mācības Tallinas Domskolā.
Studēja agronomiju, tad vēsturi Kopenhāgenā, pēc tam Leipcigas Universitātē, kur 1924. gadā ieguva doktora grādu. Strādāja Tallinas pilsētas arhīvā un veica pētījumus par Tallinas vēsturi un Igaunijas lauksaimniecības vēsturi.

Vācbaltiešu izceļošanas laikā Otrā pasaules kara laikā 1939. gadā pārcēlās uz dzīvi Hamburgā un strādāja par profesoru. 1941. gada oktobrī iestājās NSDAP, no 1942. līdz 1945. gadam viņš bija Vērmahta tulks, 1944. gadā apmeklēja dzimteni.
  
Pēc kara beigām viņš strādāja par vēsturnieku Hamburgas Universitātē, pētīja arī Latviešu Indriķa dzīvi un daiļradi.
Miris 1965. gada 14. aprīlī Hamburgā.

## Darbi
* "*Siedlung und Agrarwesen der Esten im Mittelalter*". Dorpat, 1925
* "*Über die Schweden bei Reval*". Beiträge zur Kunde Estlands, 11. Reval, 1925/1926
* "*Die Estlandliste der "Liber Census Daniae"*". Kopenhagen-Reval, 1933 VIII, 1012 S.
* "*Bruchstücke des Landbuches der Ordensmeister für Rujen und Helmet*". Beiträge zur Kunde Estlands, 21. Heft 1. Tallinn, 1937
* *Kurlands Bewohner zu Anfang der historischen Zeit*. Baltische Lande, Bd.I. Leipzig, 1939. S.263-306
* *Nordische Mission, Revals Gründung und die Schwedensiedlung in Estland*. Kungl. Vitterh. Historie och Antiquitets akad. Handlingar, vol.74. Stockholm, 1951. 405 s.
* *Volksetymologie und Ortsnamenkunde erläutert am Beispiel Livlands*. Journal de la société Finno-ougrienne, vol.56. Helsinki, 1952. P.1-33.
* *Die Chronik als Biographie. Heinrichs von Lettland Lebensgang und Weltanschauung*. Jahrbücher für Geschichte Osteuropas, NF, 1953, Bd.1, H.1, S.1-24.
* *Lippstadt. Freckenhorst und Fellin in Livland*. Westfalen, Hanse, Ostseeraum. Münster, 1955. S.95-160.
* *Henrik af Letlands krønike*. Kulturhistorisk leksikon for nordisk middelalder, Bd.6. København, 1961. S.460, 461.
 
* "*Deutsch und Undeutsch im mittelalterlichen und frühneuzeitlichen Reval*" (H. von zur Mühlen). Köln — Wien 1973
* "*Balthasar Rüssow als Humanist und Geschichtsschreiber* / hrsg. Heinz von zur Mühlen. Köln; Weimar; Wien: *Böhlau Verlag*, 1996 (*Quellen und Studien zur Baltischen Geschichte*; 14)
* "Taani ja Eesti". Pēcvārds: Jüri Kivimäe. Tallinna Linnaarhiiv, 1996, 25 lk
* "Kaugete aegade sära". Sastādītājs, priekšvārda un pēcvārda autors Jüri Kivimē. Tulkojuši Jüri un Sirje Kivimē. Sari Eesti mõttelugu, nr 65, Ilmamaa, Tartu 2006, 528 lk
Mārdadži

**Mārdadži** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā. Tā ir sastopama Eiropā, Centrālāzijā, Indijā, Makronēzijā un Arābijas pussalā, kā arī Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā, Okeānijā un Ķīnā, kur tā ir ieviesusies un naturalizējusies.

Ģintī ir klasificētas divas sugas:

* *Silybum eburneum* Coss. & Durieu — sastopama Alžīrijā, Marokā, Tunisijā, Spānijā
* *Silybum marianum* (L.) Gaertn. — īstais mārdadzis — suga plaši izplatīta lielākajā daļā Eiropas, tostarp Latvijā, Āzijas un Ziemeļāfrikas; naturalizējusies Austrālijā, Jaunzēlandē un Amerikā. Īstais mārdadzis ir visplašāk zināmā mārdadžu suga.

## Izmantošana medicīnā
Tiek uzskatīts, ka mārdadži palīdz pret aknu slimībām (piemēram, vīrushepatītu), un no augiem iegūto silimarīna ekstraktu izmanto medicīnā. Tiek uzskatīts, ka mārdadži palīdz arī veicināt nieru darbību, regulēt cukura līmeni asinīs, uzturēt kognitīvās funkcijas, uzlabot ādas stāvokli (tostarp samazināt kolagēna sadalīšanos un aizsargāt ādu no UV staru bojājumiem), kā arī uzlabot imunitāti.

Visizplatītākā mārdadžu izraisītā blakusparādība ir viegli kuņģa-zarnu trakta traucējumi, kā arī mārdadžiem ir konstatētas caureju veicinošas īpašības.

## Galerija

Attēls:Blatt Mariendistel.jpg|Īstā mārdadža lapu raksts
Attēls:Silybum mar.-1.jpg|Īstā mārdadža pumpurs


## Atsauces
Krastkaņepes

**Krastkaņepes** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā, kas atkarībā no klasifikācijas sistēmas satur no 36 līdz 60 sugām. Lielākā daļa ir daudzgadīgi lakstaugi, kas var sasniegt 0,5–3 m garumu. Dažas sugas ir krūmi. Ģints ir izplatījusies ziemeļu puslodes mērenajos reģionos. Latvijā ir sastopama viena suga — lielā krastkaņepe (*Eupatorium cannabinum*).

Krastkaņepes tiek audzētas kā dekoratīvi augi, it īpaši Āzijā.

## Sugas
Dažkārt tiek uzskatīts, ka krastkaņepju ģints satur pat 800 sugas, taču daudzas sugas ir pārvietotas uz citām ģintīm, tostarp *Ageratina*, *Chromolaena*, *Condylidium*, *Conoclinium*, *Critonia*, *Cronquistianthus*, *Eutrochium*, *Fleischmannia*, *Flyriella*, *Hebeclinium*, *Koanophyllon*, *Mikania* un *Tamaulipa*.

Ģintī ir klasificētas šādas sugas (nepilns saraksts):

* *Eupatorium album* L.
* *Eupatorium altissimum* L.
* *Eupatorium cannabinum* L. 
* *Eupatorium capillifolium* (Lamarck) Small
* *Eupatorium compositifolium* Walter
* *Eupatorium fortunei* Turcz.
* *Eupatorium glehnii* F.Schmidt ex Trautv.
* *Eupatorium hyssopifolium* L.
* *Eupatorium japonicum* Thunb
* *Eupatorium lancifolium* (Torrey & A.Gray) Small
* *Eupatorium leptophyllum* DC.
* *Eupatorium leucolepis* (DC.) Torrey & A.Gray
* *Eupatorium linearifolium* Walter
* *Eupatorium mikanioides* Chapman
* *Eupatorium mohrii* Greene
* *Eupatorium paludicola* E.E.Schill. & LeBlond
* *Eupatorium perfoliatum* L.
* *Eupatorium petaloideum* Britton
* *Eupatorium pilosum* Walter
* *Eupatorium resinosum* Torrey ex DC.
* *Eupatorium rotundifolium* L.
* *Eupatorium semiserratum* DC.
* *Eupatorium serotinum* L.
* *Eupatorium sessilifolium* L.
* *Eupatorium tashiroi* Hayata
* *Eupatorium toppingianum* Elmer
* *Eupatorium variabile* Makino
* *Eupatorium yakushimaense* Masam. & Kitam

## Galerija

Attēls:Eupatorium cannabinum 5 RF.jpg|*Eupatorium cannabinum*
Attēls:Eupatorium capillifolium 'Elegant Feather' IMG 2011.jpg|*Eupatorium capillifolium* suga "Elegant Feather"
Attēls:Spotted Joe-pye Weed.jpg|*Eutrochium maculatum*
Attēls:Eupatorium mohrii.jpg|*Eupatorium mohrii*
Attēls:Eupatorium perfoliatum - Common Boneset.jpg|*Eupatorium perfoliatum*
Attēls:Eupatorium japonicum.JPG|*Eupatorium japonicum*


## Atsauces
Loransa Senžermēna

**Loransa Senžermēna** (; dzimusi  Kvebekā) ir Kanādas kalnu slēpotāja, 2023. gada pasaules čempione slalomā.

## Karjera
2013. gada Pasaules čempionātā junioriem slalomā ieņēma 25. vietu, bet milzu slalomā nefinišēja. Pasaules kausa sacensībās debitēja  Aspenā ar 27. vietu slalomā. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē ieguva 2017. gada novembrī Levi, Somijā, izcīnot 17. vietu slalomā.

Piedalījās  Phjončhanā. Slalomā ieņēma 15. vietu. Startēja arī komandu sacensībās, kurās Kanāda ieņēma dalītu 9. vietu. Pasaules čempionātā pirmo reizi piedalījās 2019. gadā Orē, slalomā ieņēma 6. vietu. Nākamajā Pasaules čempionātā 2021. gadā Kortīnā d'Ampeco slalomā ierindojās 17. vietā.  piedalījās tikai slalomā un arī ieņēma 17. vietu.

2023. gada Pasaules čempionātā izcīnīja zelta medaļu slalomā. Iepriekšējo reizi kāda Kanādas sportiste bija kļuvusi par pasaules čempioni šajā disciplīnā 1960. gadā, kad pasaules čempionāts tika aizvadīts olimpisko spēļu ietvaros un to paveica Ena Hegtveita.

## Rezultāti
### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
The Evil Dead

***The Evil Dead*** ir 1981. gada ASV šausmu filma, kuras režisors un scenārija autors ir Sems Reimi (savā režisora debijā). Filmā galvenās lomas atveido Brūss Kempbels, Elena Sandvaisa, Ričards Demaninkors, Betsija Beikere un Terēza Tilija.

Filma stāsta par pieciem draugiem, kuri atpūšas nelielā mājā meža vidū. Atskaņojot kādu atrastu audio kaseti, pašiem nenojaušot, viņi atbrīvo ļaunus dēmonus.

Filmas *The Evil Dead* pirmizrāde notika . Filmu izrādīja 1982. gada Kannu kinofestivālā. Pēc tam, kad šausmu romānu autors Stīvens Kings to nodēvēja par vienu no savām mīļākajām filmām, tās izplatīšanas tiesības iegādājās *[[New Line Cinema]]*. Filma no kritiķiem sākotnēji saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un mūsdienās to dēvē par vienu no šausmu žanra labākajām filmām.

Filmai *The Evil Dead* iznākuši vairāki turpinājumi, kā *[[Evil Dead II]]* (1987), *[[Army of Darkness]]* (1992) un *[[Evil Dead]]* (2013). No 2015. līdz 2018. gadam iznāca televīzijas seriāls *[[Ash vs Evil Dead]]*. Franšīzes piektā filma, *[[Evil Dead Rise]]*, iznāks 2023. gadā. Oriģinālā *The Evil Dead* triloģija tiek uzskatīta par vienu no visu laiku ievērojamākajām kulta filmu sērijām vēsturē. Savukārt, filmas galvenais varonis, Brūsa Kempbela attēlotais Ešs Viljams, tiek uzskatīts par popkultūras ikonu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kemerons Aleksanders

**Kemerons Aleksanders** (; dzimis ) ir Kanādas kalnu slēpotājs, 2023. gada Pasaules čempionāta bronzas medaļas ieguvējs nobraucienā.

## Karjera
2017. gada Pasaules čempionātā junioriem ieņēma 44. vietu nobraucienā. Pēc gada Pasaules čempionātā junioriem Davosā labāko rezultātu sasniedza supergigantā, ieņemot 5. vietu. Nobraucienā ieņēma 17. vietu, bet kombinācijā ierindojās 13. vietā.

Pasaules kausa sacensībās debitēja  Leikluisā ar 48. vietu nobraucienā. Pirmos punktus Pasaules kausa ieskaitē guva 2020. gada janvārī Vengenē, ieņemot 19. vietu nobraucienā.  uzvarēja Pasaules kausa posmā Kvitfjellā, dalot pirmo vietu nobraucienā ar Šveices kalnu slēpotāju Nīlsu Hintermani. Tas bija Aleksandera pirmais pjedestāls Pasaules kausa posmos.

Savā debijas Pasaules čempionātā 2023. gadā Kurševelā izcīnīja bronzas medaļu nobraucienā.  Aleksanders ieņēma 14. vietu nobraucienā un 17. vietu supergigantā.

## Rezultāti

### Olimpiskās spēles

### Pasaules čempionāts

## Atsauces

## Ārējās saites
Morningtona sala

**Morningtona salas** () vai **Kunanā** () ir sala Austrālijas ziemeļos, Karpentārija līcī, Velzlija salu grupas lielākā sala. Administratīvi ietilpst Kvīnslendas pavalstī, kur ietilpst Morningtonširas pašvaldībā. Vienīgā apdzīvotā vieta ir Gununas pilsētiņa salas dienvidos. Lielākā daļa salas iedzīvotāju pieder aborigēnu lardilu tautai. Visa salas teritorija un apkārtējā akvatorija ietilps Tuvitu/Budžimullas iezemiešu aizsargājamā teritorijā.

## Vēsture
Salu 1802. gadā nokartēja britu jūrasbraucējs un kartogrāfs Metjū Flinderss un nodēvēja to, tāpat, kā visu salu grupu, par godu Madrasas gubernatoram Ričardam Velzlijam, jaunībā zināmam kā grāfam Morningtonam (*Richard Wellesley, 1st Marquess Wellesley, Earl of Mornington*).

## Atsauces

## Ārējās saites
Smadzeņu artērijas

thumb| Galvas un kakla artērijas.
right|thumb| Arteriālās piegādes angiogramma.
**Smadzeņu artērijas** jeb **cerebrālās artērijas** raksturo trīs galvenos artēriju pārus un to atzarus, kas perfūzē smadzeņu smadzenes. Trīs galvenās artērijas ir:

* **Priekšējā smadzeņu artērija** (ACA ()), kas piegādā asinis smadzeņu mediālajai daļai, ieskaitot frontālās un priekšējās parietālās daivas augšējo daļu,
* **Vidējā smadzeņu artērija** (MCA vai ACM ()), kas piegādā asinis lielākajai daļai smadzeņu sānu daļas, ieskaitot temporālo un sānu-parietālo daivu. Tā ir lielākā no smadzeņu artērijām, un to visbiežāk ietekmē insults,
* **Mugurējā smadzeņu artērija** (PCA vai ACP ()), kas piegādā asinis smadzeņu aizmugurējai daļai, ieskaitot pakauša daivu, talāmu un vidussmadzenes.

Gan ACA, gan MCA izriet no iekšējās miega artērijas karotīdās daļas (*arteria carotis interna*), savukārt PCA atzarojas no mugurējās savienotājartērijas (*arteria cerebri communicans posterior*) krustpunkta un bazilārās artērijas (*arteria basilaris*) priekšējās daļas. Trīs artēriju pāri ir savienoti caur priekšējo savienotājartēriju (a*rteria communicans anterior*) un mugurējo savienotājartēriju. No visām trim artērijām iziet artērijas, kas perforē smadzenes mediālajā centrālajā daļā pirms atzarošanās un tālākas bifurkācijas.

Artērijas parasti tiek sadalītas dažādos segmentos no 1 līdz 4 vai 5, lai norādītu, cik tālu atrodas zara līmenis ar zemākiem skaitļiem, kas apzīmē asinsvadus tuvāk avota artērijai. Lai gan artērijas, kas atzarojas no šiem asinsvadiem, saglabā zināmu noturības aspektu izmēra un novietojuma ziņā, tomēr pastāv liela topogrāfijas, atrašanās vietas, avota un pamanāmības dažādība.

## Atsauces
Iturupa

**Iturupa** () ir Krievijai piederoša vulkāniska sala, Kuriļu salu arhipelāga lielākā sala. Administratīvi ietilpst Sahalīnas apgabala Kuriļu rajonā. Krievijas suverenitāti apstrīd Japāna, kas uzskata, ka sala ietilpst Hokaido prefektūras Nemuro apriņķī. Salas lielākā pilsēta ir rajona centrs Kuriļska.

## Etimoloģija
Salas krievu (*Итуруп*) un japāņu (択捉島, *Etorofu-tō*) nosaukums cēlies no pamatiedzīvotāju ainu nosaukuma エツ゚ヲロㇷ゚シㇼ(*Etuworop-sir*), kas nozīmē pēc dažādām versijām ‘Sala ar daudziem zemesragiem’ vai ‘medūza’.

## Vēsture
1855. gadā noslēgtajā Šimodas līgumā Krievijas impērijas un Japānas robeža bija noteikta starp Iturupas un Urupas salām. Visa Iturupa pienācās Japānai, savukārt visas salas uz ziemeļiem no tās - Krievijai. Sahalīnas sala bija kopējas pārvaldes teritorija jeb kondomīnija.  
Tomēr 1875. gada Pēterburgas līgumā Krievijas impērija atteicās no visām Kuriļu salām, pretī iegūstot Sahalīnu savā īpašumā. 
Pēc zaudētā Krievijas-Japānas kara 1905. gada Krievijas impērija Portsmutas līgumā atteicās no Sahalīnas dienvidu daļas. 
Pēc Otrā pasaules kara Japāna Sanfrancisko līgumā (1951) atteicās no Sahalīnas un Kuriļu salu ziemeļu daļas, ko tā ieguva 1905. gada 5. septembrī parakstītā Portsmutas līguma rezultātā. Par šādu Japānas teritorijas samazināšanu jau iepriekš bija vienojušies Sabiedroto spēki un tas bija viens no priekšnosacījumiem, lai PSRS iesaistītos militārā konfliktā pret Japānu.
Taču PSRS izlēma neparakstīt Sanfrancisko līgumu un paturēt visas Kuriļu salas, iekļaujot tās Sahalīnas apgabalā.
1956. gadā PSRS solīja atdot Japānai Habomai un Šikotanas salas pēc miera līguma parakstīšanas, taču paturēt Iturupas un Kunaširas salas.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Kuriļu arhipelāga dienviddaļā starp Urupu ziemeļaustrumos un Kunaširu dienvidaustrumos. Austrumos tās krastus apskalo Klusais okeāns, bet rietumos — Ohotskas jūra. Sala vulkāniskas izcelsmes, tajā ir 20 vulkāni, no kuriem deviņi aktīvi. Reljefs ir kalnains. Augstākais kalns ir Stokapa vulkāns  vjl salas dienviddaļā. Lielāko daļu teritorijas klāj skujkoku meži, dienviddaļā arī lapukoku meži. Sastopamas bambusa audzes.

Salas austrumu krastā atrodas  augstais ūdenskritums Iļja Muromecs — grūtās pieejamības dēļ to iespējams apskatīt tikai no okeāna puses.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paramušira

**Paramušira** () ir Krievijai piederoša vulkāniska sala, Kuriļu salu arhipelāga otra lielākā sala. Administratīvi ietilpst Sahalīnas apgabala Ziemeļkuriļu rajonā. Salas vienīgā apdzīvotā vieta ir rajona centrs Severokuriļska.

## Etimoloģija
Salas krievu (*Парамушир*) un japāņu (幌筵島, *Paramushiru-tō*) nosaukums cēlies no pamatiedzīvotāju ainu nosaukuma パラムシㇼ(*Paramu-sir*) — ‘Platā sala’.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Kuriļu arhipelāga ziemeļos  no Kamčatkas krasta. 1,6 km platais Otrais Kuriļu šaurums to šķir no Šumšu salas ziemeļaustrumos, bet 55 km platais Ceturtais Kuriļu šaurums — no Onekotanas dienvidos. Austrumos salas krastus apskalo Klusais okeāns, bet rietumos — Ohotskas jūra, kur netālu atrodas nelielās Atlasova un Anciferova salas. Sala vulkāniskas izcelsmes, tajā 23 vulkāni, no kuriem vismaz pieci aktīvi. Reljefs ir ļoti kalnains. Augstākais kalns ir Čikurački vulkāns  vjl salas dienviddaļā. Salā nabadzīga augu valsts, dominē kalnu tundra, elfu priedes audzes. Mīt ap 100 brūno lāču.

1952. gada 5. novembrī visas salas apdzīvotās vietas praktiski tika iznīcinātas cunami katastrofā. Daļa no tām vēlāk tika atjaunotas, pārceļot tālāk iekšzemē; šobrīd apdzīvota ir tikai Severokuriļska salas ziemeļos. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Heincs fon cur Mīlens

thumb|200px|Heincs fon cur Mīlens (pēc 1934)
**Heinrihs Dīters von zur Mīlens** jeb **Heincs fon cur Mīlens** (; 1914—2005) bija vācbaltiešu vēsturnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1914. gada 26. (13. pēc VS) decembrī Tallinā Konrāda fon cur Mīlena un viņa sievas Aleksandrīnes, dzimušas *von Gernet*, ģimenē.

1934. gadā viņš sāka studēt vēsturi, vācu valodu un mākslas vēsturi Tartu Universitātē. Pēc Otrā pasaules kara sākuma un vācbaltiešu izceļošanas līdz 1941. gadam studijas turpināja Breslavas universitātē. 1941. un 1942. gadā dienēja Vācijas gaisa spēkos (*[[Luftwaffe (Vērmahts)|Luftwaffe]]*), līdz 1946. gadam bija karagūsteknis. Pēc atbrīvošanas 1947. gadā viņš Hamburgā ieguva doktora grādu ar disertāciju *Die bevölkerungs- und wirtschaftsgeschichtlichen Verhältnisse in der Herrschaft Oberglogau bis ins 18. Jahrhundert* ("Demogrāfiskie un ekonomiski vēsturiskie apstākļi Gloguvekas apvidū līdz 18. gadsimtam").
No 1951. līdz 1956. gadam viņš strādāja par vēsturnieku Vācu Sarkanā krusta meklēšanas dienestā Hamburgā, pēc tam Minhenē.
Vēlāk Paula Johansena iespaidā pievērsās Baltijas valstu vēstures pētījumiem.

Miris 2005. gada 1. jūnijā Minhenē.

## Darbi
* *Deutsch und undeutsch im mittelalterlichen und frühneuzeitlichen Reval*. Böhlau, Köln 1973.
* *Reval vom 16. bis zum 18. Jahrhundert. Gestalten und Generationen eines Ratsgeschlechts*. Böhlau, Köln 1985.
* *Die baltischen Lande. Von der Aufsegelung bis zur Umsiedlung*. Bund der Vertriebenen, Bonn 1987.
* *Die Revaler Munster-Rolle anno 1688*. Nordostdeutsches Kulturwerk, Lüneburg 1992.
* *Balthasar Rüssow als Humanist und Geschichtsschreiber*. Böhlau, Köln 1996.

## Literatūra
* Bernhart Jähnig, Klaus Militzer (Hrsg.): *Aus der Geschichte Alt-Livlands. Festschrift für Heinz von zur Mühlen zum 90. Geburtstag*. Lit, Münster 2004, ISBN 3-8258-8066-4.

## Atsauces
Veclaicenes pareizticīgo baznīca

**Veclaicenes Vissvētās Dievmātes patvēruma pareizticīgo baznīca** ir Latvijas pareizticīgās baznīcas dievnams Alūksnes novada Veclaicenē.

## Vēsture
Dievmātes Patvēruma pareizticīgo draudze Veclaicenē izveidojās 19. gadsimta vidū un tajā laikā saucās Valkas apriņķa Opekalna pareizticīgā draudze.

1893. gada 29. augustā tika ielikti baznīcas pamati un 1895. gada 22. jūlijā tā tika iesvētīta. 1894. gadā Pēterburgas tirgonis M. Fjodorovs baznīcai uzdāvināja vienu no sešiem zvaniem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Baznīca, kas atrodas tikai 15 metrus no Rīgas—Pleskavas ceļa, necieta nevienā pasaules karā, bet vairākkārt apzagta miera laikos. Arī padomju gados baznīcā reizi mēnesī notika dievkalpojumi. 2010. gadā tika veikti baznīcas remontdarbi — lielajam kupolam pārlikta konstrukcija un nomainīts skārds, pārmūrēts skurstenis, fasādē atjaunots ornamenta raksts un veikts kosmētisks remonts iekštelpās.

## Gaigalnīcas kapi
Netālu no baznīcas atrodas Gaigalnīcas pareizticīgo kapsēta, kur lielākoties guldīti draudzes locekļi. Kapos apglabāti divi no Latvijas Neatkarības karā Veclaicenes pagastā kritušajiem sešiem karavīriem.

## Garīdznieki Veclaicenes draudzē
Visilgāk — piecdesmit gadus (1868—1918) draudzē kalpoja virspriesteris Marks Daukšs. 1920.—1940. gados bija liels pareizticīgo garīdznieku trūkums, tāpēc šajā laikā Veclaicenē kalpoja tēvs Andrejs Jansons no Alūksnes un priesteris Andrejs Pakalniņš no Smiltenes. Padomju laikos draudzē kalpoja priesteri no Rīgas, Jūrmalas, Viļakas, kā arī Alūksnes Svētās Trijādības baznīcas priesteri — tēvs Vladimirs Rubčihins, tēvs Vladimirs Kovtuns un tēvs Nikolajs Boiško. Pēc neatkarības atjaunošanas kalpojuši tēvs Marks Blankfelds un tēvs Aleksandrs Ponomarenko.

## Atsauces
Imantas 2. līnija

**Imantas 2. līnija** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Imantā. Iela sākas krustojumā ar Jūrmalas gatvi un beidzas krustojumā ar Zārdu ielu (vienlaikus — Rīgas—Jūrmalas veloceliņu) pie Rīgas—Tukuma dzelzceļa līnijas. Kopējais ielas garums ir 420 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Imantas 2. līnijā ir vienstāva dzīvojamās ēkas.

Tāpat kā citas ielas "Imantā 1", arī Imantas 2. līnija ir oficiāli izveidota 1938. gadā.

## Ielu savienojumi
Imantas 2. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrmalas gatve (T veida krustojums)
* Zārdu iela

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Rote

**Rote** () vai **Roti** (*Pulau Roti*) ir sala Indonēzijā, Mazo Zunda salu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Austrumu Nusa Tengaras provincē, kur kopā ar apkārtējām saliņām veido atsevišķu Rotes-Ndao apriņķi. Lielākā apdzīvotā vieta ir apriņķa centrs Baa. 92,9% iedzīvotāju ir protestanti, 5,4% — musulmaņi.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Indonēzijas dienvidaustrumos. Ziemeļos to apskalo Savu jūra, austrumos — Timoras jūra, dienvidos — Indijas okeāns. Roti šaurums ziemeļaustrumos to atdala no Timoras salas. Sala vulkāniskas izcelsmes, reljefs paugurains; augstākā virsotne ir  vjl.

Salā valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži.

## Atsauces

## Ārējās saites
Cēges fon Manteifeli

**Cēge fon Manteifels** () jeb **Manteifels** (*Manteuffel*) saukts **Cēge** (*Szoege*) vai **Manteifels-Cēge** (*Manteuffel-Szoege*) ir senas Baltijas muižnieku dzimtas vārds, kas sākas Baltijā ar Gerhardu Zoije (*Gerardus Soye*), kurš 1325. gada 11. jūnijā dokumentā minēts kā Dānijas karaļa Kristofera II vasalis kopā ar 40 citiem. 1333. un 1360. gadā "Johannes dictus Zoge" minēts kā Dorpatas kanoniķis. 1390. gada 30. jūnija dokumentā Henneke un Gerts Zoije ir aprakstīti kā Klausa dēli. 1428. gadā Hermanis, Klauss, Otto un Hanss Zoije minēti uz arhibīskapa akta saistībā ar Teitoņu ordeni.

## Vārds
Nosaukums vācu valodā bija mainīgs, piemēram, *Zoye*, *Soye*, *Soeghe*, *Zoeghe*, *Zöge*, *Szoge*, *Zoege* un *Szoege* vai arī vēl citādāka rakstība. Iesauka "Manteifels" pirmo reizi tika pieņemta Kurzemē 17. gadsimtā, vēlāk arī Igaunijā un Livonijā, un mūsdienās vienkāršības labad to bieži izmanto kā galveno nosaukumu. 

Dzimtai nav radniecības ar Pomerānijas Manteifeļu dzimtu, kurai ir cits ģerbonis. Nav skaidrs, kāpēc arī Kurzemes Cēges ģimene pieņēma šo vārdu. Kurzemes līnija pirmo reizi tika apzīmogota 1528. gadā ar ģerboni, kas ir gandrīz identisks Igaunijas Cēges ģerbonim. Poļu kavalērijas kapteinis Everts (*Evert (Eberhard) Soye auf Zunzen*) 1601. gadā rakstīja kā "*Szoege gen. Manteuffel*". Tikai viņa dēls Eberhards (1590—1637) regulāri lietoja segvārdu Manteifels. 1909. gadā publicētajā Kurzemes līnijas ģimenes vēsturē tika uzskaitīti divi fiktīvi laulātie pāri, kurus tā saistīja ar Pomerānijas līniju, kas pēc mēnešiem tika labota.

## Atsauces
Viļakas valnis

**Viļakas valnis** ir lielākā tektoniskā struktūra Latvijas sedlienes austrumu daļā. Valnis stiepjas ap 50 km garumā un ap 10-12 km platumā. Pērnavas svītas virsma vaļņa rajonā ir no 300 m līdz 325 m dziļumā. Ir norādes uz to, ka Viļakas valnis ir konsedimentācijas struktūra, kas šeit aktīvi iespaidoja sedimentācijas raksturu visa augšdevona laikā.

## Atsauces
Kupana

**Kupana** () ir pilsēta un nozīmīga osta Indonēzijā, Austrumu Nusa Tengaras provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Izvietojusies Timoras salas dienvidu galā Savu jūras krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir kristieši (protestanti 64,0%, katoļi 21,1%), bet 14,3% — musulmaņi.

## Vēsture
Kupana ir nozīmīga osta un tirdzniecības centrs kopš Portugāles un Nīderlandes koloniālā laika. Dibināta 1653. gadā kā holandiešu **Fortkonkordijas** (*Fort Concordia*) cietoksnis, pie kura līdz 17. gadsimta beigām sāka apmesties holandiešu sabiedrotie no kaimiņu salām. 1752. gadā Kupanā dzīvoja 827 kristieši un nenoteikts skaits iezemiešu, un pilsēta bija Timoras holandiešu daļas administratīvais un ekonomiskais centrs. 1866. gadā Kupana tika pasludināta par brīvostu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce

**2023. gada Turcijas un Sīrijas zemestrīce** bija 7,8 magnitūdas spēcīga zemestrīce, kuras epicentrs atradās 32 km no Sehitkamilas Gazientepas ilā. Zemestrīce notika 6. februārī plkst. 04:17 pēc vietējā laika (01:17 UTC). Deviņas stundas vēlāk notika vēl viena zemestrīce, kas bija 7,7 magnitūdas spēcīga, kuras epicentrs atradās 95 km uz ziemeļaustrumiem Kahramanmarašas ilā. Zemestrīces rezultātā tika bojātas vairākas ēkas un bojā gāja vairāki desmiti tūkstošu cilvēku.

Pirmā zemestrīce bija spēcīgākā zemestrīce Turcijā kopš 1939. gada Erzindžanas zemestrīces un otrā lielākā valsts vēsturē kopš 1668. gada Ziemeļanatolijas zemestrīces. Tāpat, tā bija nāvējošākā zemestrīce Sīrijā kopš 1822. gada Alepo zemestrīces, kā arī nāvējošākā zemestrīce pasaulē kopš 2010. gada Haiti zemestrīces un piektā nāvējošākā zemestrīce 21. gadsimtā.

Zemestrīces sekas bija novērojamas arī Ēģiptē, Izraēlā, Palestīnā, Libānā, Kiprā un Turcijas Melnās jūras piekrastē.

## Atsauces
Roberts Bentons

**Roberts Daglass Bentons** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu scenārists un kinorežisors.

Bentons vislabāk zināms kā filmas "Krāmers pret Krāmeri" (1979) režisors un scenārija autors. Par šo filmu viņš saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvas kategorijās "Labākais režisors" un "Labākais adaptētais scenārijs", kā arī vienu Zelta globusa balvu. Saņēmis arī Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs" par filmu *[[Places in the Heart]]* (1984).

Papildus tam, Bentonu nominēja vēl trim Kinoakadēmijas balvām. Par filmām "Bonija un Klaids" (*Bonnie and Clyde*, 1967) un *[[The Late Show]]* (1977) nominēts "Labākā oriģinālscenārija" balvai, taču par filmu *[[Nobody's Fool]]* (1994) "Labākā adaptētā scenārija" balvai.

Režisējis arī filmas *[[Twilight (1998. gada filma)|Twilight]]* (1998) un "Mīlas svētki" (*Feast of Love*, 2007), kā arī sarakstījis scenārijus filmām "Supermens" (1978) un "Ledus raža" (2005).

## Ārējās saites
Madura

**Madura** (, ) ir sala Indonēzijā, Lielo Zunda salu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Austrumjavas provincē, dalās četros apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir Pamekasana, bet iedzīvotāji pieder maduriešu tautai.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Indonēzijas dienviddaļā. Ziemeļos to apskalo Javas jūra, bet Surabajas šaurums rietumos un Maduras šaurums dienvidos to šķir no Javas salas. Sala izstiepta austrumu rietumu virzienā  garumā. Reljefs līdzens, augstākā virsotne ir Landžari kalns ( vjl). Salā valda tropiskais klimats. Lielākā daļa salas teritorijas kultivēta, vietām saglabājušies lietusmeži. 

## Atsauces

## Ārējās saites
Dienvidaustrumu Sulavesi

**Dienvidaustrumu Sulavesi** () ir Indonēzijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojusies valsts vidusdaļā, aizņem Sulavesi salas dienvidaustrumu pussalu, kā arī vairākas salas tās piekrastē, no kurām lielākās ir Butona (4408 km²), Muna (3219 km²), Kabaena (891 km²) un Vavoni (868 km²). Administratīvi iedalās divās pilsētās (provinces galvaspilsēta Kendari un Baubau) un 15 apriņķos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Imantas 5. līnija

**Imantas 5. līnija** ir Rīgas iela, Kurzemes rajona Imantas apkaimē. Tā sākas krustojumā ar Jūrmalas gatvi un beidzas krustojumā ar Rīgas—Jūrmalas veloceliņu pie Rīgas—Tukuma dzelzceļa līnijas. Kopējais līnijas garums ir 368 metri. Imantas 5. līnijā ir vienstāva dzīvojamās ēkas.

Tāpat kā citas ielas "Imantā 1", arī Imantas 5. līnija ir oficiāli izveidota 1938. gadā un kopš tiem laikiem nosaukums netika mainīts. Imantas 5. līnijā ir privātmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Imantas 5. līnija ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrmalas gatve (T veida krustojumi)
* Imantas 6. līnija (T veida krustojumi)

## Skatīt arī
* Imanta

## Atsauces
Harolds Reimiss

**Harolds Allens Reimiss** (; dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris, komiķis, režisors un scenārists.

Viņa pazīstamākās kino lomas bija filmās "Spoku mednieki" (1984) un "Spoku mednieki 2" (1989), kā arī filmā *[[Stripes]]* (1981). Šīm filmām viņš arī bija viens no scenārija autoriem. Režisējis komēdijas "Golfa nūju pienesējs" (1980), "Lampūnu ģimenes atvaļinājums" (*National Lampoon's Vacation*, 1983), "Murkšķa diena" (1993), "Psihoanalīze gangsteru gaumē" (1999) un "Mafijas blūzs" (*Analyze That*, 2002). Pēdējā filma, ko viņš režisēja, producēja, sarakstīja un attēloju lomu bija *[[Year One]]* (2009).

Reimisu uzskata par vienu no savas paaudzes ietekmīgākajiem komiķiem un kinokomēdiju veidotājiem. Kopā ar Deniju Rubinu par filmu "Murkšķa diena" saņēmis BAFTA kino balvu par labāko oriģinālscenāriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Butona

**Butona** () ir sala Indonēzijā, Lielo Zunda salu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Dienvidaustrumu Sulavesi provincē, dalās četros apriņķos un vienā pilsētā. Lielākā apdzīvotā vieta ir Baubau, bet iedzīvotāji lielākoties pieder butonu tautai.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Indonēzijas dienviddaļā. Austrumos to apskalo Javas jūra, bet Butonas šaurums rietumos to šķir no Sulavesi un Munas salām. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā  garumā. Reljefs kalnains, piekrastē plaši līdzenumi, augstākā virsotne ir Lambohogo kalns ( vjl) salas ziemeļos. Salā valda tropiskais klimats. Ainavā dominē lietusmeži. Salā izveidoti divi dabas rezervāti — Ziemeļbutonas rezervāts salas ziemeļos un Lambusano rezervāts dienvidos.

## Vēsture
Butona pirmoreiz minēta 14. gadsimta javiešu poēmā kā **Nagarakretagama**. No 14. līdz 16. gadsimtam pieminēti sešu Butonas karaļu vārdi, no kuriem sestais pieņēma islāmu un 1542. gadā pārveidoja karalisti par sultanātu. Ap 1550. gadu sultanāts nonāca Ternates kontrolē. 1612. gadā Butonas valdnieki noslēdza līgumu ar Nīderlandes Austrumindijas kompāniju un bija tās aizsardzībā līdz Indonēzijas neatkarībai. Pēdējais Butonas sultāns mira 1960. gadā.

## Ekonomika
Salas ekonomika lielākoties bāzēta lauksaimniecībā un zvejā. Ievērojamas dabīgā asfalta iegulas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Artis Ate

**Artis Ate** (dzimis  Rucavā) ir latviešu basketbolists, spēlē uzbrūkošā aizsarga un vieglā uzbrucēja pozīcijā. Latvijas basketbola izlases spēlētājs. 2026. gadā pārstāv Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas un Latvijas Basketbola līgas (LBL) klubu Valmiera Glass VIA, bet vairākas iepriekšējās sezonas aizvadījis LBL vienībā VEF Rīga, būdams arī komandas kapteinis. Četrkārtējs LBL čempions un divkārtējs Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas čempions.

A. Ates jaunākais brālis Arnis Ate arī ir spēlējis basketbolu, pārstāvot BK Liepāja, bet šobrīd spēlē amatieru komandā BK Nīca Reģionālajā basketbola līgā.

## Karejera
Basketbolā trenējies Liepājas sporta skolā pie trenera Induļa Možeika, pārstāvējis Liepājas komandu LJBL.

Karjeras laikā A. Ate ir pārstāvējis dzimtās puses komandu BK Liepāja no 2008. līdz 2014. gadam, kā arī titulētākos LBL klubus BK Ventspils un VEF Rīga. Spēlējis arī Rumānijā. Ievērojamākos rezultātus sasniedzis kā VEF spēlētājs, ar ko bijis četrkārtējs LBL čempions un divkārtējs Latvijas—Igaunijas Basketbola līgas čempions. Bijis VEF kapteinis.

2023. gada vasarā A. Ate pārcēlās uz Lietuvas Basketbola līgas klubu Pasvales "Pieno žvaigzdes", kur spēlēja arī kā komandas kapteinis. 2024. gada vasarā atgriezās Latvijā un noslēdza līgumu ar LBL klubu Valmiera Glass VIA.

A. Ate nav spēlējis jaunatnes izlasēs, toties kopš 2018. gada kļuvis par pastāvīgu Latvijas basketbola izlases spēlētāju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kato (uzvārds)

**Kato** (japāņu: 加藤, kandži nozīmē "pievienot/palielināt" un "vistērija") ir viens no izplatītākajiem japāņu cilmes uzvārdiem. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Hisaši Kato (加藤 久; 1956) — japāņu futbolists;
* Jošio Kato (加藤 好男; 1957) — japāņu futbolists;
* Micuo Kato (加藤 光雄; 1953) — japāņu futbolists;
* Masaaki Kato (加藤 正明; 1958) — japāņu futbolists;
* Nobujuki Kato (加藤 信幸; 1920) — japāņu futbolists;
* Savao Kato (加藤 沢男; 1946) — japāņu vingrotājs;
* Tomoe Kato (j加藤 與惠; 1978) — japāņu futboliste.

## Skatīt arī
* Katō
Mauragas

**Mauragas** () ir augu ģints kurvjziežu dzimtā, kas ir tuvu radniecīga pienenēm (*Taraxacum*), cigoriņiem (*Cichorium*), salātiem (*Lactuca*) un mīkstpienēm (*Sonchus*). Mauragas ir liela ģints — tajā identificēts vairāk nekā 10 000 sugu un pasugu. Daži botāniķi visas šīs sugas vai pasugas sagrupē aptuveni 800 pieņemtās sugās, savukārt citi dod priekšroku vairākiem tūkstošiem sugu.

Mauragas, atšķirībā no pamauragām, pārsvarā aug mežos un krūmājos. Tām nekad nav ložņājošu vai stīgojošu dzinumu. Parasti (ar retiem izņēmumiem) mauragām ir gan lapu rozetes, gan stublāja lapas.

## Sistemātika
Ģinti *Hieracium* aprakstījis K. Linnejs (Linnaeus 1753). Latvijas florā tā pirmoreiz minēta 18.&nbsp;gadsimta otrajā pusē (Fischer 1778). 20.&nbsp;gadsimta 40.&nbsp;gados A.&nbsp;Rasiņš (Rasiņš 1946) šajā ģintī lietojis divas apakšģintis: *Pilosella* Tausch (1828) un *Euhieracium* Torr. et Gray (1838). Izdevumā *Flora of the Baltic Countries* 3. sējumā (Kukk, Gudžinskas 2003; Sennikov 2003) pirmoreiz Latvijas botānikas vēsturē pamauragu apakšģints *Pilosella* ir paaugstināta ģints rangā.

## Sugas
Mauragu sugu skaitu Latvijā dažādi autori vērtē no 5 līdz 50. Skaits nav precīzi zināms, jo sugas ir ļoti mainīgas, bieži notiek augļu veidošanās bez apaugļošanās, arī hibridizācija. Tām ir daudz pakāpeniski pārejošu formu un varietāšu. Ir arī tādi hibrīdi, kas radušies ar vairāk nekā 2 pamatsugu līdzdalību, tāpēc sugu noteikšana ir sarežģīta.

Dažas no Latvijā sastopamām mauragu sugām:

* Brūnpelēkā mauraga (*Hieracium fuscocinereum*) Norrl.
* Čemuru mauraga (*Hieracium umbellatum*) L.
* Gludā mauraga (*Hieracium laevigatum*) Willd.
* Meža mauraga (*Hieracium vulgatum*) Fr.
* Mūru mauraga (*Hieracium murorum*) L.
* Savojas mauraga (*Hieracium sabaudum*) L.
* Zilganā mauraga (*Hieracium caesium*) Fr.

## Galerija

Attēls:Hieracium alpinum a1.jpg|*Hieracium alpinum*
Attēls:Hieracium bupleuroides 002.JPG|*Hieracium bupleuroides*
Attēls:Hieracium lanatum1.jpg|*Hieracium lanatum*
Attēls:Hieracium peleterianum17.jpg|*Hieracium peleterianum*
Attēls:Asteraceae - Hieracium villosum.jpg|*Hieracium villosum*


## Atsauces
Muna

**Muna** () ir sala Indonēzijā, Lielo Zunda salu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Dienvidaustrumu Sulavesi provincē, dalās trijos apriņķos. Lielākā apdzīvotā vieta ir Raha (69 980), bet iedzīvotāji lielākoties pieder munu un butonu tautām.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Indonēzijas dienviddaļā. Dienvidos to apskalo Floresas jūra. Butonas šaurums austrumos to šķir no Butonas, Tivoro šaurums ziemeļos — no Sulavesi, bet Munas šaurums rietumos — no Kabaenas salas. Sala izstiepta ziemeļu—dienvidu virzienā  garumā. Reljefs līdzens. Salā valda tropiskais klimats. Ainavā dominē lietusmežu masīvi.

## Ekonomika
Salas ekonomika lielākoties bāzēta lauksaimniecībā (rīsi, dārzeņi, sago un cukurniedres), mežsaimniecībā un zvejā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Baubau

**Baubau** () ir pilsēta un osta Indonēzijā, Dienvidaustrumu Sulavesi provinces otra lielākā pilsēta. Izvietojusies Butonas salas dienvidrietumos Butonas šauruma krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir musulmaņi (96,1%), bet 1,93% kristieši un 1,9% hinduisti.

## Vēsture
Pilsēta zināma kopš 16. gadsimta kā Butonas karalistes (vēlāk — sultanāta) galvaspilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nācijas dzimšana

**"Nācijas dzimšana"** (), oriģināli saukta ***The Clansman***, ir 1915. gada ASV mēmā episka drāmas filma, kuras režisors ir Deivids Vorks Grifits. Filma ir balstīta uz Tomasa Diksona jaunākā 1905. gada romānu un lugu *The Clansman*.

"Nācijas dzimšana" ir viena no tehniski nozīmīgākajām filmām vēsturē. Filmas sižets, daļēji balstīts uz patiesiem notikumiem, stāsta par atentātu pret Abrahamu Linkolnu, kā arī par divu ģimeņu attiecībām pilsoņu kara un rekonstrukcijas ēras laikā, vairāku gadu garumā. Filma tika sadalīta divās daļās ar pārtraukumu un tā bija pirmā amerikāņu filma ar orķestra mūzikas pavadījumu. Filma bija novatoriska tuvplānu un izdzišanas tehnikā, kā arī vairāku simtu cilvēku izmantošanā masu skatiem. Tā bija arī pirmā filma, kas tika izrādīta Baltajā namā, kur to noskatījās prezidents Vudro Vilsons ar savu ģimeni.

Filma izraisīja pretrunīgu attieksmi vēl pirms pirmizrādes, un mūsdienās tā tiek uzskatīta par "visu laiku pretrunīgāko ASV filmu", kā arī par "visrasistiskāko filmu Holivudas vēsturē". Filma ir nosodīta par rasistisku afroamerikāņu attēlojumu, parādot viņus neinteliģentus un agresīvus pret baltām sievietēm. Savukārt, Kukluksklans tiek attēlots kā varonīgs spēks, kas nepieciešams, lai saglabātu amerikāņu vērtības, baltās sievietes un balto pārākumu.

Filma guva ievērojamus panākumus, kļūstot par līdz tam finansiāli veiksmīgāko filmu. Vairākas afroamerikāņu grupas visā ASV rīkoja protestus un centās panākt filmas aizliegšanu. Grifita sašutums par centieniem cenzēt vai aizliegt filmu pamudināja viņu nākamajā gadā radīt filmu "Neiecietība". Filma tiek vainota Kukluksklana atdzimšanā, kas notika tikai dažus mēnešus pēc filmas pirmizrādes. 1992. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".
none|thumb|254x254px|Džordžs Sigmans, Ralfs Luiss, Liliana Giša un Henrijs Volthāls

## Atsauces

## Ārējās saites
Karls Teodors Dreiers

**Karls Teodors Dreiers** (, dzimis , miris ) bija dāņu kinorežisors un scenārists.

Bieži uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem kinorežisoriem, viņa filmas pazīstamas ar savu emocionalitāti, lēno tempu, sociālām, likteņa un nāves tēmām, ļaunuma spēku.

Viņa 1928. gada filma "Žannas d'Arkas ciešanas" tiek uzskatīta par vienu no visu laiku labākajām filmām. Filma bieži parādās žurnāla Sight & Sound 50 visu laiku labāko filmu sarakstos.

Pazīstams arī ar filmām ''Michael'' (1924), "Vampīrs" (*Vampyr*, 1932), "Dusmu diena" (*Vredens dag*, 1943), "Vārds" (*Ordet*, 1955) un "Ģertrūde" (*Gertrud*, 1964). Viņa filma "Vārds" saņēma Zelta lauvas balvu Venēcijas kinofestivālā, kā arī Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis Alberts Reišulis

**Kārlis Alberts Reišulis** (dzimis ) ir latviešu motokrosists, kurš 2022. gada sezonā kļuva par Eiropas vicečempionu 125 cc klasē, bet tagad viņš brauc 250 cc klasē. Trīsreiz Latvijas izlases sastāvā startējis Nāciju kausā (2022., 2023. un 2024. gadā).

## Biogrāfija

Kārlis ir trešais vecākais no pieciem bērniem ģimenē. Viņam ir divi brāļi un divas māsas. Kārlis ar motokrosu sāka nodarboties no agras bērnības un drīz vien tika izcīnīti pirmie panākumi. Pēdējā laika lielākie sasniegumi sportista karjerā ir divi Latvijas čempiona tituli 125 cc klasē (2020. un 2021. gadā), kā arī zelta medaļa 85 cc klasē (2019). 2022. gada sezonā, kas priekš Kārļa Alberta Reišuļa bija pēdējā sezona uz 125 cc klases braucamā, viņš Eiropas čempionātā izcīnīja 2. vietu. Blakus Kārlim uz goda pjedestāla trešā pakāpiena stāvēja viņa brālis Jānis Mārtiņš Reišulis. 2023. gada sezonā K. Reišulis pārsēdies uz 250 cc klases braucamā. Arī šajā klasē sportists sev nospraudis augstākos mērķus.

2022. gadā Kārlis, esot vien 16 gadus vecs, tika iekļauts Latvijas izlasē dalībai Nāciju kausā motokrosā, kas notika ASV. Kopā ar komandas biedriem Tomu Macuku un Kārli Sabuli viņi Latvijai izcīnīja 11. vietu, kas bija atkārtots otrais labākais rezultāts Latvijas izlasei. 2023. gadā Kārlis izlasē bija iekļauts kopā ar brāli Jāni Mārtiņu Reišuli un Paulu Jonasu. Iepriekš solo klases Nāciju kausā Latvijas izlasē vienlaicīgi nebija startējuši divi brāļi.

## Atsauces
Kendari

**Kendari** () ir pilsēta un osta Indonēzijā, Dienvidaustrumu Sulavesi provinces galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Izvietojusies Sulavesi salas dienvidaustrumos Tolo līča krastā. Lielākā daļa iedzīvotāju ir musulmaņi (93,2%), bet 5,9% kristieši un 0,7% hinduisti.

## Vēsture
Kendari kā pilsēta un osta veidojusies 19. gadsimtā, kad Nīderlandes Austrumindijas kompānija šeit izveidoja tirdzniecības pārstāvniecību. Pilsēta turpināja būt Konaves sultanāta, kurš pārvaldīja lielāko daļu Sulavesi dienvidaustrumu pussalas teritorijas, pakļautībā. Kopš 1948. gada Indonēzijas sastāvā, kopš 1965. gada jaunizveidotās Dienvidaustrumu Sulavesi provinces centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Centrālā Sulavesi

**Centrālā Sulavesi** () ir Indonēzijas pirmās pakāpes administratīvā iedalījuma vienība. Izvietojusies valsts vidusdaļā, aizņem Sulavesi salas centrālo daļu, kā arī vairākas salas tās piekrastē — Togeanas salas Tomini līcī un Bangai arhipelāgu (lielākā sala Pelena ) Tolo līcī. Administratīvi iedalās vienā pilsētā (provinces galvaspilsēta Palu) un 12 apriņķos.

## Atsauces

## Ārējās saites
The Party

***The Party*** ir 1968. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors, producents un viens no scenārija autoriem ir Bleiks Edvardss. Filmā galvenās lomas atveido Pīters Selerss un Klodīne Lonžē.

Filma stāsta par indiešu aktieri Hrundi V. Bakši (Selerss), kurš, tā vietā lai tiktu atlaists, nejauši tiek uzaicināts uz Holivudas ballīti. Filmas struktūra galvenokārt sastāv no Selersa improvizācijas.

Filmas *The Party* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[United Artists]]*. Tā tiek uzskatīta par klasisku kulta filmu, kā arī par vienu no radikālākajām Holivudas eksperimentālajām filmām. Filmas galvenais tēls ietekmēja divas cita Selersa lomas: indiešu ārsta loma filmā *[[The Millionairess]]* (1960) un inspektora Kluzo loma filmu sērijā "Rozā pantera" (*The Pink Panther*). Hrundi Bakši tēls vēlāk ir ietekmējis arī Amitāba Bačena attēloto varoni 1982. gada Bolivudas filmā *[[Namak Halaal]]*, Rovana Atkinsona attēlotu Bīnu seriālā "Misters Bīns", kā arī Apū Nahasapimapetilona tēlu animācijas seriālā "Simpsoni".

## Atsauces

## Ārējās saites
The Late Show

***The Late Show*** ir 1977. gada ASV *[[neo-noir]]* mistērijas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Roberts Bentons. Filmā galvenās lomas atveido Arts Kernijs un Lilija Tomlina.

Filma stāsta par novecojušu Losandželosas detektīvu, kurš cenšas atriebt sava drauga, cita detektīva, nogalināšanu, mēģinot tikt arī galā ar jaunu klienti, kura nolīgst viņu, lai atrastu pazudušu kaķi.

Filmas *The Late Show* pirmizrāde notika  un to izplatīja ''Warner Bros.''. Bentonu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs".

## Ārējās saites