open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pīters Ferelijs

**Pīters Džons Ferelijs** (; dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists un producents. Vairākas filmas režisējis kopā ar savu brāli Bobiju. Ferelijs ir režisors vairākām populārām romantiskajām komēdijām.

2018. gadā Ferelijs režisēja un bija viens no producentiem un scenāristiem komēdijdrāmai "Ceļvedis", kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākā filma". Ferelijs saņēma arī Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs" un Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais scenārijs".

## Filmogrāfija

### Kopā ar Bobiju Fereliju

### Solo darbi

## Ārējās saites

*
Kliedziens 6

**"Kliedziens 6"** () ir 2023. gada ASV slešera filma, kuras režisori ir Mets Betineli Olpins un Tailers Džilets, bet scenārija autori ir Džeimss Vanderbilts un Gajs Bjusiks. Šis ir turpinājums 2022. gada filmai "Kliedziens" un filmu sērijas sestā filma. Galvenās lomas tēlo Melisa Barera, Meisons Gudings, Rodžers Džeksons, Dženna Ortega, Jasmina Savoja Brauna, Haidena Panetjēra un Kortnija Koksa, kas turpina atveidot lomas no iepriekšējām sērijas daļām. Viņiem pievienojas Džeks Čempions, Henrijs Černi, Liāna Liberato, Dermots Malrunijs, Devīns Nekoda, Tonijs Revolori, Džošs Segarra un Samara Vīvinga. Filmā izdzīvojušie no Vudsboro pārcēlās uz Ņujorku, kur viņus sāk vajāt jaunais *Ghostface* slepkava.

Par franšīzes sesto filmu paziņoja pēc iepriekšējās daļas panākumu gūšanas. Liela daļa aktieru parakstīja līgumu par savu lomu atkārtošanu, atgriezās arī režisori un scenāristi. Filmēšana notika Monreālā un ilga no 2022. gada jūnija līdz augustam. Atgriezās arī Braians Tailers, kas komponēja mūziku piektajai sērijas filmai. Kā līdzkomponists viņam pievienojās Svens Folkoners. Aktrise Neve Kempbela nepievienojās aktieru sastāvam dēļ strīda par atalgojumu, līdz ar to šī ir pirmā franšīzes filma, kurā neparadās viņas varone Sidnija Preskota. Tā ir arī pirmā filma franšīzē bez Deivida Ārketa Djūija Railija lomā

Filmas pirmizrāde notika 2023. gada 6. martā *Lincoln Square* teātrī Manhatanā, citos ASV kinoteātros to sāka demonstrēt 10. martā. Latvijā filmu sāka demonstrēt 2023. gada 9. martā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un visā pasaulē nopelnīja 169 miljonus ASV dolāru, kas ir otrais lielākais radītājs "Kliedziena" franšīzē pēc filmas "Kliedziens 2". Filma ieguva 2023. gada *MTV Movie & TV* balvu kategorijā "Labākā filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Zane Zusta

**Zane Zusta** (dzimusi  Liepājā) ir latviešu rakstniece, scenāriste un dramaturģe. Tēla Ucipuci radītāja.

## Biogrāfija
Dzimusi Liepājā, absolvējusi Liepājas Raiņa 6.vidusskolu un Liepājas Emila Melngaiļa bērnu mūzikas skolu. 2004. gadā absolvējusi Rīgas Stradiņa universitāti, iegūstot sociālo zinātņu bakalaura grādu komunikāciju zinātnē ar specializāciju žurnālistikā.

Debitējusi literatūrā 2015. gadā ar grāmatām "Ucipuci meklē mājas" (nominēta balvai "Zelta Ābele" par skaistāko grāmatu) un "Ucipuci domā ārpus kastes" (2017. gadā nominēta Jāņa Baltvilka un Literatūras gada balvai).

2016. gadā dibinājusi izdevniecību "Ucipuci". 2021. gadā izveidojusi latviešu bērnu žurnālu "Ucipuci" un ir tā redaktore. 2021. gadā LMT Viedtelevīzijas platformā izveidots raidījums bērniem "Ucipuci". Grāmatas par Ucipuci 2019. gadā iestudētas Liepājas Leļļu teātrī — izrāde "Ucipuci meklē mājas" (režisors Ģirts Šolis). Darbi "Tarakāni manā galvā" un "Tarakāni tavā galvā" dramatizēti Latvijas Radioteātrī (režisore Karīna Tatarinova).

## Darbi
* "Tarakāni manā galvā" (izdevniecība "Zvaigzne ABC", līdzautors psihoterapeits Gatis Līdums)
* "Tarakāni tavā galvā. Stāsti par vīriešiem" (izdevniecība "Zvaigzne ABC", līdzautore psihoterapeite Diāna Zande)
* "Es esmu Boss" (izdevniecība "Zvaigzne ABC")
* "Labrīmes, kas mudina bērnu izaugt par labu cilvēku" (izdevniecība "Zvaigzne ABC")
* "Austra, mākoņi un mazais putniņš" (izdevējs "SOS bērnu ciemati Latvijā")
* "Toto atkož noslēpumu" (izdevniecība "Zvaigzne ABC")
* "Aiz durvīm" (izdevniecība "Zvaigzne ABC")
* "Tauriņa spārnu vēzieni" (izdevniecība "Zvaigzne ABC")
* "Nepieradināts putns" (izdevniecība "Zvaigzne ABC")
* "20 padomi laimīgākai bērnībai" (izdevējs "SOS bērnu ciemati Latvijā")

Grāmatas par Ucipuci izdotas Ķīnā, Lietuvā, Igaunijā un Maķedonijā.

### Scenāriji
* "Ucipuci" (seriāls bērniem)
* "Perfektās kāzas" (režisors: Andrejs Ēķis)
* "Nebaidies ne no kā" 1. un 2. sezonas līdzautore (seriāls, režisors: Andrejs Ēķis)
* "Tarakāni tavā galvā" (seriāls, režisors: Andrejs Ēķis)

Dramaturģe:
* "Vafeļu sirdis. Misija — tētis" (Latvijas Leļļu teātris, režisors Intars Rešetins-Pētersons)

## Atsauces
Edelstona

**Edelstona** (; ) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Ranimīdas distrikta otra lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļrietumos 36 km no grāfistes centra Raigeitas un 44 km no Londonas centra, ietilpst Londona aglomerācijā.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1241. gadā kā *Attelsdene*. Sākot no 1917. gada Edelstonā ražotas lidmašīnas (*Blériot*), autobusi (*Weymann*), taksometri, elektronika. Mūsdienās ražošanas zonā izveidots biznesa parks *Aviator Park*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarihīta

**Sarihīta** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes ziemeļrietumos. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Kemberli.

## Vēsture
Distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Frimli un Kemberli urbānos distriktus ar Begšotas lauku distriktu. Nosaukts par ‘Sari virsājiem’ — virsāju bioma plaši izplatīta apvidū; distrikta ziemeļaustrumos izveidots Čobemkomonas bioloģiskais rezervāts 656 ha platībā virsāju izpētei. Administratīvi distrikta rietumu daļa ar Kemberli un Frimli pilsētām ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), austrumdaļā — četri pagasti. Lielākās apdzīvotās vietas distriktā (2011) ir Kemberli (36 783) un Frimli (19 094).

## Atsauces

## Ārējās saites
Steinsa pie Temzas

**Steinsa pie Temzas** () ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Speltornas distrikta otra lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļrietumos Temzas krastos 41 km no grāfistes centra Raigeitas un 40 km no Londonas centra, ietilpst Londona aglomerācijā.

## Vēsture
Apdzīvota vieta tagadējās pilsētas vietā pirmoreiz minēta «Antonīna maršrutos» 3. gadsimtā kā *Pontibus* pie tilta pār Temzu. Pēcromiešu periodā minēta 1066. gadā kā *Stana* vai *Stane*. Pastardienas grāmatā 1086. gadā minēta kā *Stanes*. Nosaukuma forma *Staines* lietota kopš 1578. gada.

11. gadsimta vidū anglosakšu karalis Edvards Biktstēvs pārbūvēja Vestminsteras abatiju par karalisko nekropoli un nodeva tās pārvaldījumā 60 zemes īpašumus dienvidaustrumu Anglijā, tajā skaitā Steinsu. Abatiju likvidēja 1540. gadā un Steinsa kļuva par kroņa īpašumu. 17. gadsimta vidū sākās pilsētas industriālā attīstība. Tagadējais Steinsas tilts uzbūvēts 1832. gadā, bet dzelzceļš caur pilsētu — 1848. gadā. 1864. gadā Steinsa kļuva par linoleja ražošanas centru. Steinsas urbānais distrikts ar savu pašvaldību dibināts 1894. gadā.

2011. gadā pilsēta papildināja savu nosaukumu ar piedēkli «pie Temzas» lai popularizētu savu upesmalas novietojumu, kā arī lai distancētos no britu aktiera Sašas Barona Koena radītā satīriskā tēla *Ali G* — «ielu bandas barveža no Steinsas».

## Atsauces

## Ārējās saites
Ranimīda

**Ranimīdas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes ziemeļrietumos, ietilpst Londonas aglomerācijā. Distrikta administratīvais centrs un otra lielākā apdzīvotā vieta ir Edelstona.

## Vēsture
Distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Čērtsi un Egamas urbānos distriktus; nosaukts pēc distrikta ziemeļos esošās Ranimīdas palienes, kur 1215. gadā parakstīta Lielā brīvības harta. 1978. gadā distriktam piešķirts boro statuss. Administratīvi viss distrikts ir vienota ārpuspagastu teritorija (*unparished area*). Lielākās apdzīvotās vietas distriktā (2011) ir Čērtsi (15 967) un Edelstona (15 883).

## Atsauces

## Ārējās saites
Kemberli

**Kemberli** (; ) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Sarihītas distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes rietumos 54 km no grāfistes centra Raigeitas un 60 km no Londonas centra. Pilsētas izaugsme cieši saistīta ar Karalisko militāro koledžu kaimiņos esošajā Sandhērstā.

## Vēsture
Līdz 19. gadsimta sākumam tagadējās pilsētas teritorija bija reti apdzīvots neauglīgs virsājs, kuru zināja kā Begšotu vai Frimlihītu. Pēc Karaliskās militārās koledžas izveides Sandhērstā 1812. gadā dienvidos no tās izauga neliels **Jorktaunas** (*Yorktown*; par godu princim Frederikam, Jorkas un Olbani hercogam) ciemats. 1862. gadā austrumos no tā tika nodibināta no Sandhērtas neatkarīga Štāba koledža (*Staff College*), pie kuras izveidojās **Kembridžtaunas** (*Cambridge Town*; par godu princim Džordžam, Kembridžas hercogam) pilsētiņa. Ar laiku abas apdzīvotās vietas saplūda un 1877. gadā tām piešķīra tagadējo nosaukumu, kas ir saliktenis no *Cam* (vietējās upītes nosaukums), *Amber Hill* (vietējā pakalna nosaukums) un tradicionālas izskaņas *-ley*, kas cēlusies no senangļu valodas un nozīmē ‘ganības’ vai ‘pļava’. Vēlākos gados pilsēta ievērojami izauga, ko sekmēja 1878. gadā izbūvētais dzelzceļš. Kemberli ieguva plaušu slimniekiem veselīgas dzīves vietas reputāciju.

## Sports
1924. gada 29. martā Kemberlihītā notika pirmās zināmās motokrosa sacensības *Southern Scott Scramble*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elmbridža

**Elmbridžas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes ziemeļos Temzas krastā, ietilpst Londonas aglomerācijā. Distrikta administratīvais centrs ir Īšera.

## Vēsture
Distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Īšeras urbāno distriktu ar Voltonas un Veibridžas urbāno distriktu. Nodēvēts pēc viduslaikos šajā teritorijā pastāvējušās Elmbridžas kiligundas, kas 1086. gadā minēta Pastardienas grāmatā kā *Amelebrige*. Administratīvi distrikta lielākā daļa ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro padome, kā arī nelielais Kleigeitas pagasts austrumos. Lielākās apdzīvotās vietas distriktā (2011; ar piepilsētām) ir Voltona pie Temzas (66 566), Īšera (50 904) un Veibridža (29 837).

## Atsauces

## Ārējās saites
Vokinga

**Vokingas boro** (; ) ir pilsēta (*town*) un nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijā, Sari grāfistē. Atrodas grāfistes ziemeļrietumu daļā 40 km no grāfistes centra Raigeitas un 48 km no Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos Vikinga pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā *Wochinges*. Ilgstoši tas bija mazapdzīvots lauksaimniecībai nepiemērots apvidus. No 17. gadsimta vidus apvidū attīstījās transporta infrastruktūra — ierīkoti vairāki ūdensceļi un Londonas—Sauthemptonas dzelzceļš. Mūsdienu pilsēta tika izveidota no 1860. gadu vidus, kad *London Necropolis Company* sāka pārdot pārpalikušo zemi ap dzelzceļa staciju attīstībai. Pilsētas pašvaldība nodibināta 1893. gadā, bet jau 1894. gadā to reorganizēja par urbāno distriktu. Vēlākos gados tas vairākkārt paplašināts, pievienojot apkārtējos pagastus. 1930. gadā Vokingai piešķirts ģerbonis, bet 1974. gadā — boro statuss.

Viens no distrikta lielākajiem darba devējiem ir sporta automobiļu ražotājs *[[McLaren]]*, kā arī šeit atrodas tā F1 komandas bāze.

## Kultūra
Liela daļa no Herberta Velsa romāna «Pasauļu karš» norisinās Vokingas apkārtnē. Lielāko daļu romāna autors sarakstīja laikā no 1895. līdz 1898. gadam, kad viņš dzīvoja Vokingā. 2016. gada septembrī Vokingas centrā tika atklāta mākslinieka Veslija Hārlenda rakstnieka bronzas statuja. 1998. gada aprīlī vienā pilsētas laukumā tika uzstādīta Maikla Kondrona 7 m augsta marsiešu tripoda skulptūra.

## Atsauces

## Ārējās saites
Doņeckas guberņa

[thumb|Doņeckas guberņa [Ukrainas PSR kartē: Tumši zaļā krāsā — Guberņas teritorija 1920. gadā, gaiši zaļā — teritorija, kas 1920. gadā nodota no Krievijas PFSR un saglabāta Ukrainas sastāvā, dzeltenā — teritorija, kas 1920. gadā nodota no KPFSR sastāva un 1923—1924. gadā atgriezta atpakaļ]]
**Doņeckas guberņa** (ukraiņu: *Донецька губернія*) *bija* Ukrainas PSR administratīvi teritoriālā vienība, tās administratīvais centrs bija Luhanskas pilsēta. Guberņa pastāvēja no 1919. gada 5. februāra līdz 1925. gada 1. oktobrim. 1923. gadā daļa guberņas teritorijas tika nodota Krievijas PFSR.

1925. gadā Ukrainas PSR tika atcelts administratīvais iedalījums guberņās, un tās teritorijā tika izveidoti Artemovskas, Luhanskas, Mariupoles, Starobelskas un Staļinas apriņķi.

## Ārējās saites
Krievijas pase

thumb|Krievijas pases vāks
thumb|Krievijas Federācijas pilsoņa biometriskās pases vāka priekšējā puse
**Krievijas Federācijas pilsoņa pase** () jeb **Krievijas iekšējā pase** (*Внутрироссийский паспорт*) ir galvenais personu apliecinošais dokuments Krievijas Federācijas teritorijā.
Ceļošanai ārpus Krievijas (izņemot ieceļojot Armēnijā, Baltkrievijā, Kazahstānā, Kirgizstānā, Abhāzijās un Dienvidosetijā) Krievijas pilsoņiem tiek izsniegta ārzemju (biometriskā) pase.

Sabrūkot PSRS, 1997. gada 1. oktobrī sākās pakāpeniska PSRS pases aizstāšana ar Krievijas Federācijas pasēm.

Attēls:The first reversal of the passport of a citizen of Russia.png|Pases pirmā lapa
Attēls:Pasport RF.jpg|Pases otrā lapa


## Ārējās saites
Īšera

**Īšera** (; ) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Elmbridžas distrikta otra lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļos 23 km no grāfistes centra Raigeitas un 31 km no Londonas centra. 

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā *Aissela*. 16. gadsimtā Henrijs VIII pievienoja Īšeras muižu saviem Hemptonkortas īpašumiem, izveidojot karalisko medību apgabalu. Pilsētiņa lēnām attīstījās kā prestiža augstdzimušo piepilsētas rezidence. Cita starpā šeit atrodas karalienes Viktorijas ārpilsētas rezidence Klērmontas muiža, kurā dzīvojuši arī Francijas karalis Luijs Filips pēc franču revolūcijas un Leopolds I līdz kāpšanai Beļģijas tronī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislavs Starevičs

**Vladislavs Starevičs** (; dzimis  Maskavā, miris  Parīzē), arī **Ladislass Starevičs** (), bija poļu izcelsmes leļļu animācijas filmu režisors, kurš darbojās Krievijas Impērijā un Francijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1882. gadā Aleksandra Stareviča (*Aleksander Starewicz*) un viņa sievas Antoņinas Legenckas (*Antonina Legęcka*) ģimenē. Pēc mātes nāves pārcēlās uz dzīvi pie radiniekiem Kauņā, kur mācījās pamatskolā, vēlāk Tērbatas ģimnāzijā, interesējās par fotogrāfiju un entomoloģiju, veidojis pāršķiramās grāmatiņas, izklaidējot ģimnāzijas biedrus. Kukaiņu pētniecību un kino viņš pirmo reizi apvienoja, strādājot Kauņas dabas muzejā. Stareviča pirmās filmas "Briežvaboļu cīņa" un "Skaistā Lukandija" tapušas Kauņā, mājas studijā. Sākotnēji viņš mēģinājis nofilmēt divu briežvaboļu cīņu, taču katru reizi, kad ieslēgtas muzeja gaismas, vaboles šokā pārtraukušas kautiņu. Tā radusies ideja izmantot mirušu vaboļu ķermenīšus un tos atdzīvināt ar stiepļu un kameras palīdzību.

1909. gadā Vladislavs Starevičs uzņēma filmas "Spāru dzīve" un "Vaboles — skarabeji". 1912. gadā viņš pārcēlās uz Maskavu, kur turpināja filmēt A. Hanžonkova studijā līdz 1917. gadam, kad pārcēlās uz Jaltu. Krievijas pilsoņu kara laikā devās bēgļu gaitās uz Itāliju, tad uz Franciju.

No 1929. līdz 1931. gadam viņš Parīzē uzņēma pasaulē pirmo pilnmetrāžas leļļu filmu *Le Roman de Renard* pēc Gētes poēmas "Lapsa Kūmiņš" (*Reineke Fuchs*) sižeta. Pēc Otrā pasaules kara viņš apmetās uz dzīvi Parīzes priekšpilsētā un turpināja uzņemt filmas. Savas dzīves pēdējos gados viņš veidoja reklāmas un pārdeva savas lelles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Voltona pie Temzas

**Voltona pie Temzas** () ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Elmbridžas distrikta lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļos Temzas labajā krastā 29 km no grāfistes centra Raigeitas un 33 km no Londonas centra, ietilpst Londonas aglomerācijā.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā *Waletona* — ‘velsiešu [pilsēta]’. 1933. gadā Voltonas urbānais distrikts apvienots ar dienvidos esošās Veibridžas urbāno distriktu. 2. pasaules kara laikā pilsētu vairākkārt bombardēja dēļ tuvējās Brūklendas aviācijas rūpnīcas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gilforda (boro)

**Gilfordas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes rietumdaļā. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Gilforda.

## Vēsture
Mūsdienu distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Gilfordas municipālo boro ar Gilfordas lauku distriktu. Administratīvi distrikta centrs Gilforda ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro padome, bet pārējā teritorija dalās 24 pagastos. Lielākās apdzīvotās vietas distriktā (2011; ar piepilsētām) ir Gilforda (77 057) un Eša (18 104).

## Atsauces

## Ārējās saites
Gilforda

**Gilforda** (; ) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Gilfordas distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes rietumdaļā Temzas pietekas Vejas krastos  no grāfistes centra Raigeitas un  no Londonas centra. Kopš 1275. gada Gilforda ir Sari grāfistes galvenā pilsēta; šeit atrodas ceremoniālās grāfistes lorda-leitnanta un augstā šerifa ofisi. Nozīmīgs reģionāls kultūras un transporta centrs, universitātes pilsēta.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 880. gadā Alfrēda Lielā testamentā. 10.—11. gadsimtā Gilforda bija nozīmīga pilsēta; šeit atradās naudas kaltuve. Senākā saglabājusies būve pilsētā ir Svētās Marijas baznīca, kuras tornis būvēts ap 1040. gadu. Pastardienas grāmatā 1086. gadā tā minēta kā Viljamam I piederošs īpašum *Gildeford*. 1257. gadā Henrijs III piešķira Gilfordai boro statusu un nozīmēja to par Sari grāfistes tiesu pilsētu. 1366. gadā Edvards III piešķīra pilsētai daļējas pašpārvaldes tiesības pret gada nodokli £10 apmērā. Henrijs VII 1485. gadā piešķīra Gilfordai ģerboni un pēc trim gadiem arī pilsētas hartiju. 1835. gadā pilsētas mēru un padomniekus aizstāja vēlēta padome; Gilfordas robežas paplašinājās ārpus viduslaiku pilsētas robežām. Mūsdienās Gilforda administratīvi ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro (distrikta) padome.

## Atsauces

## Ārējās saites
Izsīkuma karš

**Izsīkuma karš** ir kara taktika, kas paredz līdz sabrukumam novājināt ienaidnieku, tam pastāvīgi radot cilvēku un materiālos zaudējumus. Šādā karā parasti uzvar tā puse, kurai ir vairāk rezervju (resursu).

Izsīkuma kara taktiku vēstures gaitā ir izmantojuši daudzi karavadoņi. Klasisks izsīkuma kara piemērs ir Pirmā pasaules kara Franču fronte. Vēl viens slavens piemērs ir Vjetnamas karš, kurā ASV taktika bija ienaidnieku novājināt tik tālu, ka izsīkst tā griba pretoties. Kopumā izsīkuma karš var iedragāt ne tikai ienaidnieka karaspēka, bet arī tās iedzīvotāju morāli, kas tomēr negarantē galīgo uzvaru karā.

## Ārējās saites
Lieldienu palma

**Lieldienu palma** jeb **verba** (, ) ir tradicionāls lietuviešu un poļu rotājums, kas saistīts ar Pūpolu svētdienu.
[thumb|Pūpolu svētdienas svinības [Sanoka|Sanokā, Polijā]]
Polijā Lieldienu palmas tiek gatavotas Pelnu trešdienā no vītolu zariem. Tā kā palmas Polijā nav sastopamas, vītolu zari kalpo kā simbolisks palmu zaru aizstājējs. Lieldienu palmai var būt arī dekorācijas, piemēram, lentes, kaltēti ziedi vai citi augi, kuriem tiek piedēvēta ārstnieciska nozīme. Tradicionālās lietuviešu verbas parasti tiek darinātas no kadiķu zariem, izņemot Viļņas reģiona tradicionālās verbas. Aukštaitijas etnogrāfiskā reģiona austrumu daļā verbas parasti rotā ar bērza vai vītolu zariem, bet Dienvidlietuvā tās rotā arī ar papīra ziediem.
left|thumb|Lietuviešu verbas
Lieldienu palmas ir svarīga Polijas Lieldienu svinību sastāvdaļa. Tās tiek iesvētītas baznīcā un pēc tam izrādītas gājienā. Dažas reģionālās paražas ietver palmu izmantošanu, iesvētītos mājokļus, barojot ar tām dzīvniekus, izmantojot reliģisko gleznu rotāšanai, kā arī sadedzināšanu un pelnu izmantošanu nākamā gada Pelnu trešdienas ceremonijās. Uzskatīja, ka laukā "iestādītas" Lieldienu palmas", nes labu ražu.

Tāpat kā vairāku citu kristīgo simbolu un tradīciju izcelsme, arī Lieldienu palmas pirmsākumi meklējami pagānu reliģijās, kas uzskatīja, ka vītols ir apveltīts ar labvēlīgām īpašībām un simbolizē ilgstošu dzīvi un atdzimšanu. Ar laiku vītolu kā simbolu pieņēma Polijas kristieši.

2019. gadā Viļņas novada verbu (Lieldienu palmu) pīšanas tradīcija iekļauta Lietuvas Nemateriālā kultūras mantojuma sarakstā kā tautas mākslas, tradicionālās amatniecības vai lauksaimniecības darbības simbols. Pēc Otrā pasaules kara Viļņas pilsētas un Viļņas apgabala verbas kļuva gan par Lieldienu svētku, gan tradicionālā Svētā Kazimira gadatirgus sastāvdaļu. Tomēr verbas izmantotas kā suvenīrs arī daudzos citos Lietuvas un ārzemju gadatirgos, kā arī dziesmu svētkos, festivālos un dažādās izstādēs.

## Galerija

Attēls:Lithuanian Girl with Palm Sunday Fronds.jpeg|Lietuviešu meitene ar verbām, 1847. gads (Kanuts Rusieckis)
Attēls:Vilniete pardavineja verbas.jpg|Sieviete pārdod verbas Viļņā, 1916. gads
Attēls:LT-2017-5euro-Fair-b.png|2017. gadā izdotā Lietuvas 5 eiro monēta, kas veltīta Svētā Kazimira gadatirgum un kurā attēlota verba


## Atsauces
Nepiedienīgs piedāvājums

**"Nepiedienīgs piedāvājums"** () ir 1993. gada ASV erotiska drāmas filma, kuras režisors ir Adrians Lains. Filmā galvenās lomas atveido Roberts Redfords, Demija Mora, Vudijs Harelsons, Olivers Plats un Seimūrs Kasels. Filma balstīta uz Džeka Endželharda 1988. gada tāda paša nosaukuma romānu.

Filma stāsta par pāri Deividu (Harelsons) un Diānu (Mora), kuru laulību iztraucē svešinieks (Redfords), kurš piedāvā viņiem miljonu dolāru par vienu nakti ar Diānu.

Filmas "Nepiedienīgs piedāvājums" pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Paramount Pictures]]*. Filma guva lielus finansiālus panākumus, nopelnot 266,6 miljonus ASV dolāru un kļūstot par gada sesto pelnošāko filmu. Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes un tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 34% vērtējums. Filma saņēma trīs Zelta avenes balvas, tai skaitā balvu kategorijā "Sliktākā filma".

## Atsauces

## Ārējās saites
Adrians Lains

**Adrians Lains** (; dzimis ) ir angļu kinorežisors, producents un scenārists. Pazīstams ar vairākām populārām erotiskajām filmām.

Par filmu "Liktenīgais valdzinājums" (1987), kur galvenās lomas atveidoja Maikls Daglass un Glenna Klouza, Lainu nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais režisors".

## Filmogrāfija

* *[[Foxes]]* (1980)
* *[[Flashdance]]* (1983)
* "9½ nedēļas" (*9½ Weeks*, 1986)
* "Liktenīgais valdzinājums" (*Fatal Attraction*, 1987)
* "Jēkaba kāpnes" (*Jacob's Ladder*, 1990)
* "Nepiedienīgs piedāvājums" (*Indecent Proposal*, 1993)
* "Lolita" (*Lolita*, 1997)
* "Neuzticīgā" (*Unfaithful*, 2002)
* *[[Deep Water]]* (2022)

## Ārējās saites
Molveli

**Molveli** ( — ‘Molas ieleja’) ir nemetropoles distrikts Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes vidusdaļā Temzas pietekas Molas ielejā. Distrikta administratīvais centrs ir Dorkinga, bet lielākā apdzīvotā vieta — Leterheda.

## Vēsture
Distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Dorkingas un Leterhedas urbānos distriktus un lielāko daļu Dorkingas un Horli lauku distrikta. Nodēvēts pēc distrikta izvietojuma Molas upes baseinā. Administratīvi distrikta teritorija dalās ārpuspagastu teritorijā (*unparished area*), kas iekļauj Leterhedas un Dorkingas pilsētas un ko tieši pārvalda distrikta padome, un 13 pagastos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Estere Megi

**Estere Megi** (, dzimusi 1922. gada 10. janvārī, mirusi 2021. gada 14. maijā) bija igauņu komponiste.

## Biogrāfija
Estere Megi 1952. gadā absolvēja Tallinas Valsts konservatoriju profesora Marta Sāra klasē un 1951.-1954. gadā turpināja studijas Maskavas Konservatorijā pie profesora Visariona Šebalina aspirantūrā vienā laikā ar komponistu Veljo Tormisu.

Pēc atgriešanās no Maskavas 1954. gadā Estere Megi sāka pasniegt mūzikas teoriju Tallinas Konservatorijā — galvenokārt analīzes un kontrapunkta kursus. 1977. gadā viņa kļuva par asociēto profesori un turpināja pasniegt lekcijas līdz pat aiziešanai pensijā 1984. gadā. 1999. gadā Igaunijas Mūzikas un teātra akadēmija viņai piešķīra goda doktora grādu. Megi nomira 2021. gada maijā 99 gadu vecumā.

## Daiļrade
Viņas kompozīcijas daiļrade ir apjomīga un pārstāv visus žanrus, sākot no kamermūzikas un vokālās mūzikas līdz kormūzikai un augsti novērtētiem simfoniskiem darbiem. Daudzus viņas darbus iedvesmojusi igauņu tautas mūzika. Jau pirmajos 50. gadu darbos ir jūtama nacionālā romantisma klātbūtne. Sešdesmito gadu mūzikā pastiprinās igauņu tautas mūzikas ietekme — diatoniskās formas un īsu motīvu variēšana. No 60. gadu beigām Megi daiļradi sāk bagātināt modernisma iezīmes — politonalitāte un paplašināta tonalitāte, krāsaina harmonija un satraukta ritmika. No 80. gadiem parādās stilizācijas elementi.

Starp viņas pazīstamākajiem darbiem ir Klaviersonāte (1949), Klaviertrio fa minorā (1950), Klavierkoncerts (1953), Vijolkoncerts (1958), Simfonija (1968), Variācijas klavierēm, klarnetei un kamerorķestrim (1972), *Bukoolika* orķestrim (1983) un Vespera vijolei un klavierēm/orķestrim (1990, 1998. gadā aranžēta stīgām).

## Atsauces
Godalminga

**Godalminga** (; ) ir pilsēta (*town*) un pagasts Anglijā, Sari grāfistē, Veiverli distrikta otra lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes rietumdaļā Temzas pietekas Vejas krastos  no grāfistes centra Raigeitas un  no Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 880. gadā Alfrēda Lielā testamentā kā *Godelmingum*. Pilsētiņa attīstījusies kā pieturas punkts ceļā no Londonas un Portsmutu, kā arī kā vilnas tirgus. Pirmā hartija, kas ļāva pilsētā rīkot iknedēļas tirgu un vienu gadatirgu, Godalmingai piešķirta 1300. gadā. 1575. gadā Godalmingai piešķira boro statusu. 17. gadsimtā Godalmingā uzplauka vietējā ražojuma vilnā bāzēta tekstilindustrija, vēlākos laikos arī ādas apstrāde un papīra ražošana.

## Atsauces

## Ārējās saites
Veiverli

**Veiverli boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes dienvidrietumos. Distrikta administratīvais centrs ir Godalminga, bet lielākā apdzīvotā vieta — Fārnema.

## Vēsture
Mūsdienu distrikts izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Godalmingas municipālo boro, Fārnemas un Heslmiras urbānos distriktus un Hembldonas lauku distriktu. Nodēvēts par godu Veiverli abatijai, kas no 1128. līdz 1536. gadam pastāvēja dienvidos no Fārnemas. 1984. gadā distriktam piešķirts boro statuss. Administratīvi distrikta teritorija dalās trijās pilsētās (Fārnema, Godalminga un Heslmira) un 18 pagastos.

Dienvidos no Fārnemas atrodas populāra filmēšanas vieta Bornvuda.

## Atsauces

## Ārējās saites
Virsājs

**Virsājs** ir ekosistēma, kurā galvenais organisko vielu ražotājs ir sila virsis. Tas izveidojas vieglās skābās smilts augsnēs, parasti izcirtumos vai degumos. Degradētās augsnēs nereti izveidojas rūsakmens slānis, pasliktinās ūdens iesūkšanās, un virsājs pārpurvojas. Augu segā līdz ar viršiem mēdz augt brūklene, melnā vistene, bet pārmitrās vietās — sfagni, sausās — ķērpji.

Virsāji ir plaši izplatīti visā pasaulē, bet to platības samazinās, un Eiropā tiek atzīti par retu biotopu. Latvijā virsājs aizņem lielu daļu Grīņu rezervāta teritorijas, kā arī Diļļu pļavās, Ziemupē, Ādažos, Garkalnes mežos un citās aizsargājamās dabas teritorijās. Virsāji ir teritorijas ar zemu lauksaimniecisko potenciālu, tādēļ bieži tiek apbūvēti, kā arī nereti tajos izveido militāros treniņu poligonus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gustavs Kiršteins

**Gustavs Kiršteins** (; dzimis , miris ) bija padomju bokseris un boksa treneris.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1917. gada 19. janvārī Rīgā vācieša un baltkrievietes ģimenē, kura pirms revolūcijas pārvākusies uz Maskavu. Bija divas jaunākās māsas. 14 gadu vecumā, pēc tēva nāves 1931. gadā sācis strādāt dārzeņu bāzē, pēc gada sācis mācīties rūpnīcas skolā (profesionālās pamatizglītības iestāde), nodarbojās tās boksa pulciņā. 1935. gadā pēc virpotāja specialitātes iegūšanas sācis strādāt rūpnīcā "*Aviahim*" par ražošanas apmācības meistaru. Līdzās darbam piedalījās pilsētas boksa sacensībās. Iestājies Maskavas Fizkultūras institūta Treneru augstākajā skolā. Uzstājās vieglajā svarā, kļuvis par Vissavienības Arodbiedrību centrālās padomes boksa sacīkšu sudraba medaļnieku (1936) un uzvarētāju (1937), 1939. gadā PSRS boksa čempionātā izcīnijis bronzas medaļu, tai pašā gadā ieguvis PSRS sporta meistara nosaukumu.

1941. gada jūnijā iesniedzis lūgumu nosūtīt viņu kā brīvprātīgo uz fronti, bet jūlijā stājies spēkā PSRS AP Prezidija dekrēts par valstī dzīvojošo vāciešu izsūtīšanu uz attālākajiem apvidiem, tā G. Kiršteins kopā ar māti un māsām izsūtīts uz Karagandu ogļu raktuvju celtniecībai. Nokļuvis Sevurallagā, kur strādāja par mežcirti, krāvēju, gaterī, pēc kara par šaursliežu dzelzceļa mašīnista palīgu.

1946. gadā saņēmis atvaļinājumu, apmeklēja Karagandā slimojošo māti. Pēc vietējo komjaunatnes un fizkultūras apgabala komiteju aizbildnības G. Kiršteins ar Iekšlietu ministrijas pavēli atstāts Karagandā boksa darbam. Apprecējies ar Gaļinu Ševčenko. Trenēja jaunatni un pats turpināja sacensties.

1947. gadā G. Kiršteins pirmo reizi kļuva par Kazahijas boksa čempionu vieglajā svarā, viņa vadītā jaunatnes boksa sekcija uzvarēja republikas komandu sacīkstēs. No 1948. līdz 1955. gadam bija Kazahijas boksa izlases treneris, viņa vadībā izlase uzvarēja visās Vidusāzijas republiku spartakiādēs. Pārcelts uz Almati, vadīja *"Trudoviji rezervi"* boksa sekciju. Līdzās trenera darbam kļuvis par Kazahijas un Vidusāzijas boksa čempionu.

1955. gadā atgriezies Maskavā, bija treneris sporta biedrībās *"Trudoviji rezervi"*, *"Trud"*, *"Dinamo"*, viens no PSRS boksa izlases treneriem. 1972. gadā filmējies trenera lomā filmā *«Бой с тенью»* ("Kauja ar ēnu"). 1976. gadā devies pensijā, bet turpināja trenēt jaunatni Kaļiņingradā (līdz 1979. gadam) un Maskavā (līdz 1992. gadam).

Miris 1992. gada 11. decembrī.

## Atsauces
Dorkinga

**Dorkinga** (; ) ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Molveli distrikta otra lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes centrā Temzas pietekas Vejas krastos  no grāfistes centra Raigeitas un  no Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā muiža *Dorchinges*. Pilsētiņa līdz pat 19. gadsimta beigām bija vietējo muižnieku īpašums — tikai 1894. gadā izveidota Dorkingas urbānā distrikta padome. Mūsdienās Dorkinga un otra distrikta pilsētiņa Leterheda ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda Molveli distrikta padome.

No pilsētas cēlusies Dorkingas vistu šķirne, kas tiek uzskatīta par senāko britu vistu šķirni, kas cēlusies no romiešu ievestajiem mājputniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
2023.—2024. gada NHL sezona

**2023.—2024. gada [[Nacionālā hokeja līga|Nacionālās hokeja līgas]] sezona** bija 107. NHL sezona (106. spēlētā sezona). Regulārā sezona ilga no  līdz 2024. gada jūnijam. Sezonā piedalījās 32 komandas, katra regulārajā sezonā aizvadīja 82 mačus.

Šī bija pēdējā Arizonas "Coyotes" sezona pirms tās darbības apturēšanas, pārdošanas un pārcelšanas uz Soltleiksitiju, kur tā sāka spēlēt 2024.—2025. gada sezonā.

Par 2023.—2024. gada NHL sezonas čempioniem kļuva Floridas "Panthers", kas finālsērijā pārspēja Edmontonas "Oilers". "Panthers" sastāvā par Stenlija kausa ieguvēju kļuva arī Latvijas hokejists Uvis Jānis Balinskis.

## Regulārā sezona
 Sietlā tika aizvadīta Ziemas klasikas spēle, kurā Sietlas "Kraken" ar rezultātu 3—0 uzvarēja Vegasas "Golden Knights".

 Toronto *[[Scotiabank Arena]]* arēnā notika Visu zvaigžņu spēle.

Par regulārās sezonas uzvarētājiem jeb Prezidenta trofejas ieguvējiem ceturto reizi vēsturē kļuva Ņujorkas "Rangers".

## Turnīra tabula

### Austrumu konference

#### Metropolitēna divīzija

#### Atlantijas divīzija

#### Wild Card

### Rietumu konference

#### Centrālā divīzija

#### Klusā okeāna divīzija

#### Wild Card

## Izslēgšanas spēles

## Labākie spēlētāji

## Latvijas hokejistu sniegums

### Laukuma spēlētāji

### Vārtsargi

## Spēļu formas
* Šī bija pēdējā sezona Adidas kā oficiālajam NHL apģērbu piegādātājam. Sākot ar 2024.—2025. gada sezonu, Fanatics kļūs par oficiālo apģērbu piegādātāju ar 10 gadu līgumu.
* NHL oficiāli deva komandām iespēju nēsāt savas krāsainās ķiveres izbraukuma spēlēs, ja vien tās nav tādā pašā krāsā kā mājinieku ķiveres. Jaunais noteikums tika atklāts pēc tam, kad Carolina Hurricanes iepriekšējā sezonā sāka regulāri valkāt sarkanas ķiveres kopā ar izbraukuma baltajām uniformām, kam sekoja Toronto Maple Leafs, kas valkāja zilās ķiveres un baltos formas tērpus Global Series turnejas laikā Zviedrijā.

## Pagrieziena punkti
### Pirmās spēles
Tālāk ir sniegts saraksts ar ievērojamiem spēlētājiem, kuri aizvadīja savu pirmo NHL spēli 2023.—2024. gada sezonā, norādot arī savu pirmo komandu.

### Pēdējās spēles
Tālāk ir norādīts to spēlētāju saraksts, kuri aizvadīja savu pēdējo NHL spēli 2023.—2024. gadā, kopā ar viņu pārstāvēto komandu:

## Atsauces

## Ārējās saites

* NHL mājaslapa ****
Epsoma un Jūela

**Epsoma un Jūela** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Sari grāfistē Anglijā, Apvienotajā Karalistē. Izvietojies grāfistes ziemeļos Lielās Londonas pierobežā, ietilpst Londonas aglomerācijā. Distrikta administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Epsoma; otra lielākā pilsēta ir Jūela.

## Vēsture
Tagadējās robežās distrikts izveidots 1933. gadā, kad Epsomas urbānajam distriktam pievienoja Jūelas un Kadingtonas pagastus un gadu vēlāk nosaukums tika nomainīts uz Epsoma un Jūela. 1965. gadā tika apsvērta iespēja distriktu iekļaut Lielajā Londonā kā vienu no tās boro. 1974. gadā urbāno distriktu reorganizēja par nemetropoles distriktu, saglabājot boro statusu. Administratīvi viss distrikts ir ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda distrikta padome.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rubene (florbola klubs)

**"Rubene"** ir Latvijas florbola klubs, Elvi florbola līgas komanda. Savas mājas spēles tā aizvada Kocēnu sporta namā. Klubs ir trīs reizes kļuvis par Latvijas čempioniem — 2001./02., 2004./05. un 2020/21. gada sezonā.

## Sastāvs

## Izcīnītās vietas
* 2000.—2001. — 4. vieta
* 2001.—2002. — **1. vieta** 
* 2002.—2003. — 3. vieta 
* 2003.—2004. — 2. vieta
* 2004.—2005. — **1. vieta**
* 2005.—2006. — 2. vieta
* 2006.—2007. — 3. vieta
* 2007.—2008. — 2. vieta 
* 2008.—2009. — 3. vieta 
* 2009.—2010. — 3. vieta 
* 2010.—2011. — 9./16. vieta
* 2011.—2012. — 5./8. vieta
* 2012.—2013. — Regulārais čempionāts (9. vieta)
* 2013.—2014. — 5./8. vieta
* 2014.—2015. — 3. vieta
* 2015.—2016. — 5./8. vieta
* 2016.—2017. — 5./8. vieta
* 2017.—2018. — 4. vieta
* 2018.—2019. — 5./8. vieta
* 2019.—2020. — čempionāts netika pabeigts COVID-19 pandēmijas dēļ (4. vieta regulārajā čempionātā)
* 2020.—2021. — **1. vieta**
* 2021.—2022. — 2. vieta
* 2022.—2023. — 5./8. vieta
* 2023.—2024. — 5./8. vieta
* 2024.—2025. — 5./8. vieta

## Ārējās saites
* Rubene Instagram konts
* Latvijas florbola savienības lapa
Kamēlijas

**Kamēlijas** (*Camellia*) ir tējaskrūmu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir tropiskajā un subtropiskajā Āzija. Ģintī ir klasificētas aptuveni 240 sugas.

Kamēlijas ir populāri krāšņumaugi, tējas un koka eļļas augi, kas ir kultivēti visā pasaulē gadsimtiem ilgi. Ir reģistrētas vai publicētas vairāk nekā 26 000 šķirņu ar vairāk nekā 51 000 šķirņu (ieskaitot sinonīmus).

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas (nepilns saraksts):
* *Camellia amplexicaulis* (Pit.) Cohen-Stuart
* *Camellia azalea* C.F.Wei
* *Camellia chrysanthoides* Hung T.Chang
* *Camellia crapnelliana* Tutcher
* *Camellia cuspidata* (Kochs) Bean
* *Camellia edithae* Hance
* *Camellia euphlebia* Merr. ex Sealy
* *Camellia fleuryi* (A.Chev.) Sealy
* *Camellia fraterna* Hance
* *Camellia gilbertii* (A.Chev.) Sealy
* *Camellia granthamiana* Sealy
* *Camellia grijsii* Hance
* *Camellia hiemalis* Nakai
* *Camellia hongkongensis* Seem.
* *Camellia japonica* L.
* *Camellia langbianensis* (Gagnep.) P.H.Hô
* *Camellia lucii* Orel & Curry
* *Camellia lutchuensis* T.Itô
* *Camellia oleifera* C.Abel
* *Camellia petelotii* (Merr.) Sealy
* *Camellia pleurocarpa* (Gagnep.) Sealy
* *Camellia ptilophylla* Hung T.Chang
* *Camellia pubicosta* Merr.
* *Camellia pubipetala* Y.Wan & S.Z.Huang
* *Camellia reticulata* Lindl.
* *Camellia rosiflora* Hook.
* *Camellia saluenensis* Stapf ex Bean
* *Camellia sasanqua* Thunb.
* *Camellia sinensis* (L.) Kuntze — tējas koks
* *Camellia taliensis* (W.W.Sm.) Melch.
* *Camellia yunnanensis* (Pit. ex Diels) Cohen-Stuart

## Galerija

Attēls:越南抱莖紅山茶(海棠茶) Camellia amplexicaulis -香港禮賓府 Hong Kong Government House- (9207641932).jpg|*Camellia amplexicaulis*
Attēls:Camelia0327 (3327135183).jpg|*Camellia euphlebia*
Attēls:Camellia fraterna 2006-05-03 020.jpg|*Camellia fraterna* 
Attēls:Camellia japonica Frau Minna Seidel.jpg|*Camellia japonica*
Attēls:Camellia hongkongensis '2401' Seem. in Trans. Linn. Soc. London 22- 342 (1859) 20240217 004333.jpg|*Camellia hongkongensis* 


## Atsauces

## Ārējās saites
Alkionīdas līcis

**Alkionīdas līcis** () ir līcis Grieķijā, kas veido Jonijas jūras Korintas jūras līča ziemeļaustrumu daļu. Līcis ir apmēram 20—25 km garš un 20 km plats. Tas stiepjas no Egostenas austrumos līdz Trahilosa ragam rietumos, un no Trahilosa raga ziemeļos līdz Perahorai dienvidos. Līcis dienvidos robežojas ar Korintiju, austrumos ar rietumu Atiku, bet ziemeļos ar Boiotiju. Izņemot Megaras līdzenumu dienvidrietumos, līci no visām pusēm ietver kalni. Tie ir Gerānija dienvidos, Paterass austrumos, Kitairons ziemeļaustrumos un Helikons ziemeļos. Līcis apskalo vairākas pludmales tādas, kā Mazā Strava, Šinosa, Maurolimni, Lejas Alepohora, Egostena, Alike. Līča rietumu daļā atrodas Alkionīdu salas, kuras vēl mēdz saukt Kala Nisia (burtiski "Jaukās salas"). Tajās ietilpst Zoodohas Pigi, Daskalio, Glaronisi un Prasonisi. Otra salu grupa atrodas līča ziemeļu daļā pie Dombreinas līča. To veido Makronisa, Fonia, Grobolura un Koveli salas.

## Vēsture
Antīkajos laikos Strabons piemin Alkiona jūru (*θάλαττα Ἀλκυονίς*), kā hidronīmu, kas attiecas uz Krisa līča daļu starp Boiotiju un Megarīdu netālu no Korintas. Līča dienvidaustrumu krastā mūsdienu Lejas Alepohoras ciema vietā atradās nozīmīga ostas pilsēta, Pega, kura Megarai kalpoja par Korintas līča ostu. Pegas ietekmes sfērā ietilpa neliela Panormas osta pie mūsdienu Psatas ciema, kuras dēļ tā konfliktēja ar Egostenas pilsētu, kas atradās vairāk uz ziemeļiem mūsdienu Porto Germeno ciema teritorijā.

## Mitoloģija
Sengrieķu mitoloģijā Alkionīdas bija septiņas nimfas, giganta Alkionija meitas. Izmisumā par tēva nāvi, kuru Hērakls nogalināja Gigantomahijas laikā, viņas metās jūrā, bet Amfitrita pārvērta tās atkarībā no versijām vai nu salās, vai arī "alkionēs". Suda saista šo mītu ar fenomenu, sauktu par senajām "alkioņu dienām": septiņām (atsevišķiem autoriem deviņām vai vienpadsmit) dienām pēc ziemas saulgriežiem, nepārtraukta miera periodu, kura laikā mītiskās alkiones savij jūrā savas ligzdas un izdēj olas. Šo laiku tām dāvāja Zevs, apžēlojot viņu ligzdas, lai tās netiktu izārdītas ar vēju un viļņiem. Tāpēc Alkiona jūra ņem savu nosaukumu no leģendāro putnu salām.

## Atsauces
Mārlovs (filma)

**"Mārlovs"** () ir 2022. gada Francijas, Īrijas un Spānijas *[[neo-noir]]* krimināltrillera filma, kuras režisors un viens no scenārija autoriem ir Nīls Džordans. Filmā galvenās lomas atveido Liams Nīsons, Diāna Krīgere, Džesika Lenga, Adevale Akinoje-Agbaje, Ians Hārts, Kolms Mīnijs, Daniela Melšiora, Fransuā Arno, Šona Kersleika, Denijs Hjūstons un Alans Kamingss. Filma balstīta uz Džona Banvila 2014. gada romānu *The Black-Eyed Blonde*. "Mārlovs" ir Liama Nīsona 100. filma.

Filmas darbība norisinās 1930. gadu Losandželosā un tā stāsta par privātdetektīvu Filipu Mārlovu, kuru nolīgst atrast kādas sievietes pazudušo mīļāko.

Filmas "Mārlovs" pirmizrāde notika . Filma saņēma galvenokārt negatīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nīls Džordans

**Nīls Patriks Džordans** (; dzimis ) ir īru kinorežisors, scenārists un rakstnieks.

Par filmu "Raudu spēle" (1992) Džordans saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu kategorijā "Labākais oriģinālscenārijs", kā arī nomināciju kategorijā "Labākais režisors". Saņēmis arī Venēcijas kinofestivāla Zelta lauvas balvu par filmu "Maikls Kolinss" (*Michael Collins*, 1996) un Berlīnes Starptautiskā kinofestivāla labākā režisora balvu par filmu *[[The Butcher Boy]]* (1997). Par romantisko drāmu "Mīlestības dienasgrāmata" saņēmis BAFTA kino balvu kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs". Radījis arī televīzijas seriālus *[[The Borgias]]* (2011) un *[[Riviera (seriāls)|Riviera]]* (2017).

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Pašpaļāvība (filma)

**"Pašpaļāvība"** () ir 2023. gada ASV komēdijtrillera filma, kuras režisors, scenārists, kā arī viens no producentiem un galvenās lomas atveidotājiem ir Džeiks Džonsons. Citas lomas atveido Anna Kendrika, Natalija Moralesa, Endijs Sambergs, Mērija Holanda, Emīlija Hempšīra un Kristofers Loids.

Filma stāsta par vīrieti, kurš piedalās izdzīvošanas realitātes spēlē.

Filmas "Pašpaļāvība" pirmizrāde notika  *[[South by Southwest]]* festivālā. Filma saņēma pārsvarā pozitīvas kritiķu atsauksmes. Tīmekļa vietnē *[[Rotten Tomatoes]]* tai ir 72% vērtējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ricky Stanicky

***Ricky Stanicky*** ir 2024. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Pīters Ferelijs. Filmā galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Džeremains Foulers, Endrū Santino, Džons Sina un Viljams Meisijs.

Filma stāsta par trim draugiem, kuri jau kopš bērnības rada iedomātu personu Rikiju Stanicki, lai izvairītos no pienākumiem un atbildības. Kad viņu ģimenēm sāk rasties aizdomas, viņi noalgo aktieri, lai tas izliktos par Rikiju.

Filmas *Ricky Stanicky* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[Amazon MGM Studios]]* caur straumēšanas platformu *[[Amazon Prime Video]]*. Filma saņēma atšķirīgus kritiķu vērtējumus.

## Atsauces

## Ārējās saites
Neon

***Neon*** ir ASV neatkarīgā kino producēšanas un izplatīšanas studija, ko 2017. gadā dibināja Toms Kvinns un Tims Līgs.

Uzņēmuma pirmā filma "Mana draudzene - monstrs" iznāca . *Neon* izplatījusi tādas godalgotas un pazīstamas filmas kā "Es, Tonija" (2017), "Parazīts" (2019), "Lēdijas portrets ugunī" (*Portrait de la jeune fille en feu*, 2019), "Pālmspringsa" (2020), "Valdītāja" (2020), *[[She Dies Tomorrow]]* (2020), "Spensere" (2021), "Pasaulē sliktākais cilvēks" (2021), *[[All the Beauty and the Bloodshed]]* (2022), "Skumju trīsstūris" (2022), "Kritiena anatomija" (2023) un "Ferrari" (2023). "Parazīts" ir uzņēmuma vispelnošākā filma, nopelnot vairāk nekā 200 miljonus ASV dolāru. Tā kļuva arī par pirmo filmu svešvalodā, kas saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Epsoma

**Epsoma** () ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Epsomas un Jūelas distrikta lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Atrodas grāfistes ziemeļos Londonas aglomerācijā  no grāfistes centra Raigeitas un  no Londonas centra. Nozīmīgs jāšanas sporta centrs — šeit norisinās trīs 1. grupas britu zirgu sacīkstes.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 10. gadsimtā kā *Ebesham*. Vēlākos laikos pilsētas nosaukums pierakstīts kā *Evesham*, *Ebbesham*, *Epsam*, *Epsham*; mūsdienu nosaukuma forma kopš 1718. gada. Līdz 16. gadsimta vidum pilsētiņa piederēja Čērtsi abatijai. 17. gadsimtā Epsoma bija populārs kūrorts — šejienes minerālūdenim tika piedēvētas dziedinošas spējas; avotu apmeklēja arī karaliskā ģimene. 1720. gados Epsoma neizturēja konkurenci ar citiem kūrotiem un panīka.

## Jāšanas sports
Tiek uzskatīts, ka agrākās zirgu sacīkstes Epsomdaunsas līdzenumā dienvidrietumos no pilsētas tika rīkotas 17. gadsimta sākumā, Džeimsa I valdīšanas laikā. Līdz 18. gadsimta vidum bija izveidota 4 jūdžu taisna trase, kas sākās no Banstedas un beidzās Epsomdaunsā.

Kā pirmās no mūsdienu regulārajām sacīkstēm — *The Oaks* — 1,5 jūdžu skrējiems līdz trīs gadus vecām ķēvēm, tika noorganizētas 1779. gadā un nosauktas par godu to iniciatora Edvarda Smita-Stenlija, 12. Dārbi grāfa muižai *The Oaks*, kur kompanjonu lokā tika pieņemts lēmums par sacīkšu rīkošanu. 1780. gadā tika aizsāktas sacīkstes *The Derby* — 1 jūdzi garš skrējiens (1784. gadā pagarināts līdz 1,5 jūdzēm) trīs gadus veciem ērzeļiem. Sacīkstes nosauktas par godu pašam Dārbi (*Derby*) grāfam un to nosaukums kļuvis par patstāvīgu terminu, ar ko apzīmē arī citas sacensības. Kopš 1902. gada notiek arī Kronēšanas kausa (*Coronation Cup*) izcīņa 4 gadus veciem vai vecākiem zirgiem. Pasaulē pirmā brīvdabas televīzijas tiešraide tika filmēta 1931. gadā Epsomas *Derby*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trzecia część nocy

***Trzecia część nocy*** ("Trešā nakts daļa") ir 1971. gada Polijas eksperimentālā kara šausmu filma, kuras režisors ir Andžejs Žulavskis. Filmā galvenās lomas atveido Malgožata Brauneka, Lešeks Telešiņskis un Jans Novickis. Šī ir pirmā Žulavska režisētā filma.

Filmas darbība norisinās Polijā, Otrā pasaules kara laikā. Kāds poļu vīrietis zaudē savu sievu un bērnu pēc vācu karavīru uzbrukuma. Vēlāk viņš nokļūst dzīvoklī, kur sievietei, kas izskatās pēc viņa mirušās sievas, ir dzemdības.

Filmas *Trzecia część nocy* pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā. Filma saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Endijs Sambergs

**Endijs Sambergs** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis, scenārists, producents un mūziķis.

Sambergs ir daļa no komiķu trio *[[The Lonely Island]]*. No 2005. līdz 2012. gadam bijis aktieris un scenārists NBC skeču šovā *[[Saturday Night Live]]*. 2007. gadā saņēmis ''Emmy'' balvu "Izcila oriģinālmūzika un dziesmu teksti" par dziesmu *Dick In A Box* epizodē ar Džastinu Timberleiku (dalot balvu ar Timberleiku un citiem).

Atveidojis galvenās lomas tādās filmās kā "Karstgalvis Rods" (2007), animācijas filmu ciklā "Mākoņains, gaidāms kotlešu lietus" (2009—2013), "Svētdienas tētuks" (*That's My Boy*, 2012), "Seleste un Džesijs. Nešķirami" (*Celeste and Jesse Forever*, 2012), animācijas filmu ciklā "Viesnīca "Transilvānija"" (2012—2022), "Popzvaigzne: Nestājies, nekad neapstājies" (2016) un "Pālmspringsa" (2020).

Par lomu seriālā "Bruklina 99" (*Brooklyn Nine-Nine*, 2013—2021) saņēmis Zelta globusa balvu kategorijā "Labākais aktieris mūzikla vai komēdijseriālā".

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Raigeita

**Raigeita** () ir pilsēta (*town*) Anglijā, Sari grāfistē, Raigeitas un Banstedas distrikta un Sari nemetropoles grāfistes administratīvais centrs. Atrodas grāfistes austrumdaļā  no valsts galvaspilsētas Londonas centra.

## Vēsture
Vēstures avotos pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā *Cherchefelle*. Tagadējais nosaukums dažādās formās (*Reigata, Regata, Raygate, Rigate, Reighgate*) parādās no 1190. gada. Pirmā boro hartija piešķirta 1295. gadā un līdz 1832. gadam tai bija divi pārstāvji parlamentā. 1868. gadā Raigeitai korupcijas dēļ boro statuss tika atņemts, bet atjaunots 1885. gadā. Līdz 19. gadsimta vidum Raigeita bija laiksaimniecības reģiona pilsētiņa, kas pārtika galvenokārt no tirdzniecības. 1849. gadā cauri pilsētai izbūvēja dzelzceļu un tā sāka attīstīties kā Londonas piepilsēta; mūsdienās kopā ar kaimiņos esošo Redhilu tā veido aglomerāciju ar 56 tūkstošiem iedzīvotāju. 2. pasaules kara laikā speciāli izbūvētā tuneļu sistēmā zem pilsētas atradās Britu armijas dienvidaustrumu grupas štābs. 2021. gada janvārī no Kingstonas pie Temzas uz Raigeitu pārcēlās Sari nemetropoles grāfistes padome un administrācija.

## Atsauces

## Ārējās saites