open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Turba

**Turba** ( — ‘kūdra’) ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķa Saues pagastā, aptuveni 50 km uz dienvidrietumiem no Tallinas pie vēsturiskās Tallinas—Hāpsalu dzelzceļa līnijas.

## Vēsture
Turba sāka veidoties 20. gadsimta sākumā, kad Ellamā purvā tika uzsākta rūpnieciska kūdras ieguve. 1923. gadā šeit tika pabeigta Ellamā elektrostacija (pēc arhitekta Aleksandra Vladovska projekta), kas bija viena no modernākajām tā laika Igaunijas būvēm un darbojās, izmantojot vietējo kūdru.

Padomju laikā Turba attīstījās kā kūdras brikešu ražošanas centrs, un šeit tika uzbūvētas vairākas daudzdzīvokļu mājas un infrastruktūras objekti strādniekiem. Pēc kūdras brikešu rūpnīcas slēgšanas 1990. gadu sākumā lielciems ir kļuvis par dzīvojamo zonu.

## Kultūra un apskates objekti
* Ellamā elektrostacijas ēka: iespaidīgs industriālās arhitektūras piemineklis. Mūsdienās tajā atrodas Igaunijas Mehānikas un automobiļu muzejs (*MOMU*), kurā eksponēta plaša vēsturisko transportlīdzekļu un sacīkšu automašīnu kolekcija.
* Turbas kultūras nams un bibliotēka: vietējās sabiedriskās dzīves centri.

## Saimniecība un izglītība
Lielciemā darbojas Turbas skola (pamatskola), bērnudārzs un nelieli vietējie uzņēmumi. Lai gan vēsturiskā rūpniecība ir apsīkusi, Turba saglabā savu nozīmi kā reģionāls centrs Saues pagasta dienvidrietumos.

## Transports
Turba ir atguvusi savu dzelzceļa savienojumu — 2019. gadā tika atjaunots dzelzceļa posms no Rīsiperes līdz Turbai, tādējādi Turba atkal kļuva par galapunktu elektriskajiem vilcieniem no Tallinas. Šis ir pirmais posms plānotajā dzelzceļa līnijas atjaunošanā līdz Hāpsalu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Saue pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Kloga

**Kloga** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķa Rietumharju pagastā. Atrodas aptuveni 35 kilometrus uz rietumiem no Tallinas un 12 kilometrus no Keilas mežainā apvidū pie Klogas ezera ziemeļu krasta, un tās attīstību vēsturiski ietekmējusi militārā klātbūtne un dzelzceļa transporta pieejamība.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Klogas muižu (*Lodensee*), kas pirmo reizi minēta 1504. gadā. Muižas nosaukums vācu valodā cēlies no muižas atrašanās vietas pie ezera. 

Pirms Otrā pasaules kara 1939. gadā saskaņā ar Savstarpējās palīdzības paktu Klogā tika izveidota PSRS karabāze. Vācu okupācijas laikā (1943–1944) šeit atradās Klogas koncentrācijas nometne — viena no lielākajām Vaivaras nometņu sistēmas apakšnometnēm, kur tika nogalināti tūkstošiem ebreju un citu ieslodzīto. Padomju laikā Kloga bija slēgta militārā pilsētiņa ar ievērojamu garnizonu.

## Kultūra un piemiņas vietas
* Klogas koncentrācijas nometnes piemiņas memoriāls: 1994. gadā atklāts piemineklis upuru piemiņai, ko vēlāk papildināja brīvdabas izstāde, kura ir Igaunijas Vēstures muzeja filiāle.
* Klogas muižas pils: klasicisma stila ēka (mūsdienās drupas).
* Klogas ezers: populāra atpūtas un peldēšanās vieta ar labiekārtotu pludmali.

## Saimniecība un izglītība
Mūsdienās Kloga ir mierīga dzīvojamā zona. Ciemā darbojas Klogas pamatskola, kultūras centrs un bibliotēka. Daļa lielciema teritorijas joprojām ir saistīta ar militāro jomu — netālu atrodas Igaunijas Aizsardzības spēku Klogas mācību poligons.

## Transports
Kloga ir nozīmīgs dzelzceļa punkts uz Tallinas—Paldiski līnijas — ciemā atrodas Klogas stacija. No tās atzarojas arī 3 kilometrus gara līnija uz Klogarannu, kas vēsturiski kalpoja Tallinas iedzīvotāju nogādāšanai uz jūras piekrastes pludmali.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rietumharju pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Žo (futbolists)

**Žuau Alviss de Asiss Silva** (, dzimis ), pazīstams kā **Žo** (*Jô*), ir brazīliešu bijušais futbolists, kurš spēlēja uzbrucēja pozīcijā un pārstāvēja Brazīlijas futbola izlasi.

Pārstāvējis tādas komandas kā Sanpaulu "Corinthians Paulista", Maskavas CSKA, *[[Manchester City F.C.|Manchester City]]*, *[[Everton FC|Everton]]*, Stambulas "Galatasaray", *[[SC Internacional|Internacional]]* un Beluorizonti "Atletico Mineiro".

Brazīlijas futbola izlasi pārstāvējis no 2007. gada līdz 2014. gadam. Pārstāvējis izlasi 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī izcīnījis bronzas medaļu 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Sasniegumi
**Corinthians**

* Brazīlijas A sērija: 2005, 2017
* Campeonato Paulista: 2017

**CSKA Moscow**

* Krievijas Premjerlīga: 2006
* Krievijas kauss: 2005—06, 2007—08
* Krievijas Superkauss: 2006, 2007

**Manchester City**

* FA kauss: 2010—11

**Internacional**

* Campeonato Gaúcho: 2012
* Recopa Sudamericana: 2011

**Atlético Mineiro**

* Copa do Brasil: 2014
* Campeonato Mineiro: 2013, 2015
* Copa Libertadores: 2013
* Recopa Sudamericana: 2014

**Brazīlija**

* Vasaras olimpiskās spēles bronzas medaļa: 2008
* FIFA Konfederāciju kauss: 2013

## Ārējās saites
Allans Ņoms

**Allans-Romeo Ņoms** (, dzimis ) ir Kamerūnas futbolists, kurš spēlē labās malas aizsarga pozīcijā un ir pārstāvējis Kamerūnas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Ņoms spēlē Spānijas Pirmās divīzijas komandā *[[Getafe CF|Getafe]]*.

Lielu daļu karjeras aizvadījis Spānijas komandā *[[Granada CF|Granada]]*, kur kopumā aizvadījis 220 mačus. Pārstāvējis arī Anglijas komandas *[[Watford FC|Watford]]* un *[[West Bromwich Albion FC|West Bromwich Albion]]*.

Kamerūnas futbola izlasi pārstāvējis no 2011. gada līdz 2019. gadam. Pārstāvējis izlasi 2014. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Granada**

* Segunda División B: 2009—10

**Leganés**

* Spānijas Otrā divīzija: 2023—24

## Ārējās saites
Teofilo Gutjerress

**Teofilo Antonio Gutjerress Ronkansio** (, dzimis ) ir Kolumbijas futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un ir pārstāvējis Kolumbijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Gutjerress spēlē Kolumbijas komandā *[[Atlético Junior]]*.

Ārpus Kolumbijas spēlējis Turcijas komandā *[[Trabzonspor]]*, Argentīnas komandās *[[Racing Club de Avellaneda|Racing Club]]*, *[[River Plate]]* un *[[Rosario Central]]*, Meksikas komandā *[[Cruz Azul]]* un Portugāles komandā *[[Sporting CP]]*.

Kolumbijas futbola izlasē spēlējis no 2009. gada līdz 2017. gadam. Pārstāvējis izlasi 2014. gada FIFA Pasaules kausā, 2016. gada vasaras olimpiskajās spēlēs, kā arī 2011. un 2015. gada Copa América.

## Sasniegumi
**Trabzonspor**

* Turcijas kauss: 2009—10
* Turcijas Superkauss: 2010

**Cruz Azul**

* Copa MX: Clausura 2013

**River Plate**

* Argentīnas pirmā divīzija: Torneo Final 2014
* Copa Sudamericana: 2014
* Recopa Sudamericana: 2015
* Copa Libertadores: 2015

**Sporting** **CP**

* Supertaça Cândido de Oliveira: 2015

**Junior**

* Kolumbijas līga: 2018–II, 2019–I
* Kolumbijas kauss: 2017
* Superliga Colombiana: 2019, 2020

**Deportivo Cali**

* Kolumbijas līga: 2021–II

## Ārējās saites
Landrī N'Gvemo

**Landrī N'Gvemo** (, dzimis , miris ) bija Kamerūnas futbolists, kurš spēlēja pussarga pozīcijā un pārstāvēja Kamerūnas futbola izlasi.

Savas karjeras laikā pārstāvējis tādas Francijas komandas kā *[[AS Nancy|Nancy]]*, *[[FC Girondins de Bordeaux|Bordeaux]]* un *[[AS Saint-Étienne|Saint-Étienne]]*, kā arī Skotijas komandu *[[Celtic FC|Celtic]]*.

Kamerūnas futbola izlasi pārstāvējis no 2006. gada līdz 2014. gadam. Pārstāvējis izlasi 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2008. un 2010. gada Āfrikas Nāciju kausā.

Gājis bojā satiksmes negadījumā 38 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anrī Bedimo

**Anrī Bedimo Nsamē** (, dzimis ) ir Kamerūnas bijušais futbolists, kurš spēlēja kreisās malas aizsarga pozīcijā un pārstāvēja Kamerūnas futbola izlasi.

Savas karjeras laikā pārstāvējis tādas komandas kā *[[Toulouse FC|Toulouse]]*, *[[Le Havre AC|Le Havre]]*, *[[RC Lens|Lens]]*, *[[Montpellier HSC|Montpellier]]*, Lionas "Olympique" un Marseļas "Olympique". Ar *Montpellier* komandu 2012. gadā uzvarējis Francijas 1. līgā.

Kamerūnas futbola izlasi pārstāvējis no 2006. gada līdz 2016. gadam. Pārstāvējis izlasi 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2010. un 2015. gada Āfrikas Nāciju kausā.

## Sasniegumi
**Montpellier**

* Francijas 1. līga: 2011—12

## Ārējās saites
Rake

**Rake** () ir lielciems Igaunijas ziemeļaustrumos, Rietumviru apriņķa Veikemārjas pagastā un līdz 2017. gada administratīvajai reformai bija Rakes pagasta administratīvais centrs. Rake ir pazīstama kā viena no nozīmīgākajām kaļķakmens ieguves un apstrādes vietām Igaunijā, pateicoties bagātīgajiem krājumiem Pandiveres augstienē.

## Vēsture
Rakes ciems dokumentos minēts jau 1564. gadā, bet tā attīstība sākās 1876. gadā līdz ar Tallinas—Tartu dzelzceļa līnijas izbūvi. Dzelzceļa stacijas tuvums veicināja rūpniecības uzplaukumu, un 19. gadsimta beigās šeit tika nodibināta Rakes kaļķu rūpnīca, kas kļuva par vienu no lielākajiem šīs nozares uzņēmumiem Krievijas impērijā.

20. gadsimta sākumā Rake kļuva par nozīmīgu strādnieku ciematu, kurā līdzās rūpnīcai attīstījās tirdzniecība un amatniecība.

## Saimniecība un kultūra
Mūsdienās kaļķu ražosānu veic uzņēmums *Nordkalk*. Rake ir pazīstama kā viens no Igaunijas kalnu riteņbraukšanas centriem; šeit regulāri notiek posmi populārajā *Estonian Cup* riteņbraukšanas seriālā.

## Daba un apskates objekti
* Rakas kaļķu krāšņu komplekss: industriālais mantojums, kas liecina par vēsturiskajām ražošanas metodēm.
* Emumegi (*Emumägi*): aptuveni 10 km no Rakas atrodas Pandiveres augstienes un visas Ziemeļigaunijas augstākā virsotne (166 metri virs jūras līmeņa), kurā izbūvēts skatu tornis.
* Rakas novadpētniecības muzejs: atrodas skolas telpās un apkopo informāciju par apkaimes vēsturi un dabu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Väike-Maarja pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Taebla

**Taebla** () ir lielciems Igaunijas rietumu daļā, Lēnes apriņķa Lēnes-Nigulas pagasta administratīvais centrs. Apdzīvotā vieta atrodas 12 km uz austrumiem no Hāpsalu pilsētas, un tās attīstību vēsturiski noteica dzelzceļa līnijas izbūve.

## Vēsture
Taebla rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 1341. gadā. Mūsdienu ciema izaugsme sākās tikai 20. gadsimta sākumā pēc Keilas—Hāpsalu dzelzceļa līnijas atklāšanas 1905. gadā. Taeblas dzelzceļa stacija kļuva par nozīmīgu kravu un pasažieru punktu reģionā. Dzelzceļa līnija un stacija slēgta 1995. gadā; plānota tās atjaunošana. Pa bijušā dzelzceļa uzbērumu tagad ir izveidots populārs "Veselības ceļš" (*Tervisetee*) — velosipēdistu un gājēju celiņš, kas savieno Rīsiperi ar Hāpsalu.

Padomju laikā Taeblā tika izveidota meliorācijas pārvalde un attīstīta ražošanas infrastruktūra, kas veicināja daudzdzīvokļu māju apbūvi un iedzīvotāju skaita pieaugumu.

## Kultūra un apskates objekti
* Antsa Laikmā muzejs: atrodas netālu no Taeblas, Kadarpiku ciemā. Tā ir ievērojamā igauņu gleznotāja Antsa Laikmā (1866–1942) paša projektēta māja ar unikālu niedru jumtu un plašu parku. Mākslinieks šeit pavadīja pēdējos dzīves gadus un ir šeit arī apbedīts.

## Saimniecība un izglītība
Taebla ir nozīmīgs Lēnes-Nigulas pagasta izglītības centrs. Šeit atrodas Taeblas skola un viena no Igaunijas Profesionālās izglītības centra filiālēm. Lielciemā darbojas arī vairāki kokapstrādes un būvniecības uzņēmumi, kā arī vietējā pagasta pārvalde.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lēnes-Nigulas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Kervekila

**Kervekila** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumu daļā, Tartu apriņķa Tartu pagasta administratīvais centrs. Atrodas aptuveni 3 km uz ziemeļaustrumiem no Tartu pilsētas robežas, pie Jehvi—Tartu—Valgas šoseja (E264).

## Vēsture
Kervekila rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 1582. gadā kā *Korwakulla*. Vēsturiski tā bija neliels lauku ciems, kura attīstību noteica atrašanās vieta pie nozīmīgiem tirdzniecības ceļiem.

Kā pagasta centrs Kervekila nostiprinājās 20. gadsimta otrajā pusē un īpaši pēc 2017. gada administratīvās reformas, kad Tartu pagasts kļuva par vienu no lielākajiem un ekonomiski spēcīgākajiem pagastiem Igaunijā.

## Izglītība un kultūra
Kervekila ir pazīstama kā nozīmīgs izglītības punkts — šeit atrodas Kervekilas pamatskola, kas ir viena no lielākajām un modernākajām lauku pamatskolām Igaunijā un kas apkalpo vairākus apkārtējos ciemus. Ciemā atrodas šeit dzimušās igauņu komponistes un diriģentes Mīnas Hermas memoriālais muzejs. 

## Saimniecība
Lielciema ekonomika ir cieši saistīta ar Tartu pilsētu, taču šeit atrodas arī vairāki nozīmīgi vietējie uzņēmumi, tostarp pārtikas rūpniecības un loģistikas firmas. Kervekilā atrodas arī Tartu pagasta pārvalde, kas koordinē reģiona attīstību.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tartu pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Vinni

**Vinni** () ir lielciems Igaunijas ziemeļaustrumu daļā, Rietumviru apriņķa Vinni pagastā un ir cieši saistīts ar kaimiņos esošo Pajusti lielciemu, kas ir pagasta administratīvais centrs. 
Vinni atrodas aptuveni 7 kilometrus uz dienvidaustrumiem no Rakveres, un mūsdienās tas ir pazīstams kā moderns sporta un izglītības centrs.

## Vēsture
Vinni vārds vēsturē ierakstīts saistībā ar 1708. gada augusta Vinni kauju, kas bija pēdējā lielā atklātā kauja Igaunijas teritorijā Lielā Ziemeļu kara laikā starp Zviedrijas un Krievijas karaspēkiem.

Vinni muiža (*Finn*) rakstiskos avotos minēta 1531. gadā. Pašreizējā muižas kungu māja celta 18. gadsimta otrajā pusē. Vēsturiski muiža bija nozīmīga ar to, ka 18. gadsimta beigās šeit tika nodibināta viena no pirmajām muižnieku meitu audzināšanas iestādēm Baltijā.

Padomju laikā Vinni kļuva par paraugciematu, pateicoties šeit izveidotajam Vinni padomju saimniecībai-tehnikumam, kas noteica lielciema moderno apbūvi.

## Sports un izglītība
Vinni ir viens no nozīmīgākajiem sporta centriem Rietumviru apriņķī. Šeit atrodas Vinni-Pajusti sporta komplekss, kas ietver baseinu, sporta zāles un stadionu. Vinni-Pajusti ģimnāzija ciema dienvidos nodrošina izglītību abu ciemujauniešiem.

## Saimniecība
Lielciema ekonomika ir saistīta ar lauksaimniecību, pārtikas pārstrādi un pakalpojumu sniegšanu. Pateicoties Rakveres tuvumam, Vinni ir arī pievilcīga dzīvesvieta pilsētā strādājošajiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vinni pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Ella McCay

***Ella McCay*** ir 2025. gada ASV politiska komēdijdrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Džeimss Brukss. Filmā galvenās lomas atveido Emma Makija, Džeimija Lī Kērtisa, Džeks Laudens, Kumails Nandžiani, Ajo Edebiri, Spaiks Fērns, Džūlija Kavnere, Rebeka Hola, Alberts Brukss un Vudijs Harelsons.

Filma stāsta par ideālistisku jaunu politiķi ar ģimenes problēmām un izaicinošu darba dzīvi, kura gatavojas pārņemt sava mentora, ilggadējā štata gubernatora, darbu.

Filmas *Ella McCay* pirmizrāde notika  un to izplatīja *[[20th Century Studios]]*. Filma saņēma galvenokārt negatīvus kritiķu vērtējumus un nopelnīja 4,6 miljonus ASV dolāru pie 35 miljonu dolāru budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Emma Makija

**Emma Makija** (; dzimusi ) ir angļu un franču aktrise.

Kļuvusi atpazīstama ar lomu *[[Netflix]]* seriālā *[[Sex Education]]* (2019—2023), par ko viņu 2022. gadā nominēja BAFTA televīzijas balvai. 2023. gadā saņēmusi BAFTA Uzlecošās zvaigznes balvu. Piedalījusies arī filmās "Eifelis" (*Eiffel*, 2021), "Nāve uz Nīlas" (2022), *[[Emily (filma)|Emily]]* (2022), *[[Alpha (filma)|Alpha]]* (2025) un *[[Ella McCay]]* (2025).

## Ārējās saites
Džūlija Kavnere

**Džūlija Debora Kavnere** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise.

Vislabāk pazīstama ar Mārdžas Simpsones balss lomu televīzijas seriālā "Simpsoni". Savas karjeras sākumā atveidojusi galveno lomu *[[CBS]]* situāciju komēdijā *[[Rhoda]]* (1974—1978), par ko saņēmusi ''Emmy'' balvu. No 1987. gada piedalījusies "Treisijas Ulmenas šovā", kas vēlāk pārtapa par "Simpsoniem". 1992. gadā, par Mārdžas Simpsones un citu tēlu balss lomu, saņēmusi savu otro *Emmy* balvu.

Kā aktrise piedalījusies sešās Vudija Allena filmās: "Hanna un viņas māsas" (*Hannah and Her Sisters*, 1986), "Radio dienas" (*Radio Days*, 1987), "Ņujorkas stāsti" (1989), "Alise" (*Alice*, 1990), "Ēnas un migla" (*Shadows and Fog*, 1991) un "Harija dekonstrukcija" (1997). Piedalījusies arī filmās "Pamošanās" (1990), *[[This Is My Life]]* (1992), *[[I'll Do Anything]]* (1994), *[[Forget Paris]]* (1995), "Klikt!" (2006) un *[[Ella McCay]]* (2025).

## Ārējās saites
Vārkavas pamatskola

**Vārkavas pamatskola** ir Preiļu novada vispārējās izglītības iestāde, kas nodrošina pamatizglītību.

## Izglītības programmas
* pirmsskolas izglītības programma (kods 01011111);
* pamatizglītības programma (kods 21011111);
* speciālās pamatizglītības programma izglītojamajiem ar mācīšanās traucējumiem  (kods 21015611)

## Vēsture
1845. gadā Jānis un Indriķis Upenieki Rengentavas ciemā (tagadējā Sutru pagastā) nodibināja Vārkavas tautskolu, ko uzskata par vecāko Latgalē. 1861. gadā, pēc dzimtbūšanas atcelšanas Latɡalē, skolu pārcēla uz Šķilteru ciemu, vēlāk uz Lielo Klaparu ciemu. 1888. gadā skolai uzcēla jaunu ēku, kurā skola darbojās līdz 1975. gadam. Pašlaik tajā atrodas Vārkavas tautas nams.

1920. gadā pie Vārkavas katoļu baznīcas nodibināja pamatskolu, skolas pārzine bija Mariana Vilcāne.
1927. gada februārī aɡrākās Vārkavas muižas kunɡu mājā pēc remonta atklāja sešgadīgo pamatskolu.
1956. gada 23. jūnijā skolā notika pirmais vidusskolas izlaidums. 
1978. gadā skola pārcēlās uz jaunu ēku, kuru renovēja 2003. gadā, 2008. gadā uzbūvēja stadionu, no 1956. līdz 2017. gadam vidusskolu absolvēja 857 jaunieši. 
2022. gadā Vārkavas vidusskolu reorganizēja par Vārkavas pamatskolu.

### Direktori
Stanislavs Vilmanis, Staņislavs Stankevičs, Anita Vilcāne, Juris Erts.

## Atsauces
Brazīlijas sieviešu volejbola izlase

**Brazīlijas sieviešu volejbola izlase** piedalās starptautiskās volejbola sacensībās un to pārvalda Brazīlijas Volejbola konfederācija (CBV). Ar 46 tituliem Brazīlijas sieviešu volejbola izlase ir viena no visu laiku veiksmīgākajām nacionālajām komandām. Viņas ir ieguvušas 6 olimpiskās medaļas, tostarp divas zelta medaļas, 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs un 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Viņām pieder arī FIVB Pasaules Grand Prix čempionāta titulu rekords, uzvarot sacensībās 12 reizes. Reģionālajās sacensībās viņas ir četras reizes ieguvušas zeltu Panamerikas spēlēs un 23 titulus sieviešu Dienvidamerikas volejbola čempionātā.

Veiksmīgākie Brazīlijas izlases treneri ir Bernardu Rezende, kurš vadīja komandu no 1990. līdz 2000. gadam, un Žuze Robertu Gimaraešs, kurš vada komandu kopš 2004. gada. Pašlaik komanda ieņem otro vietu FIVB pasaules rangā (2025. gada jūnijs).
## Rezultāti
### [[Volejbols Olimpiskajās spēlēs|Olimpiskās spēles]]
{| width="100%"
|- valign=top
| style="width:35%;"|

### [[Panamerikas spēles]]
*  **1. vieta** — 1959, 1963, 1999, 2011
*  **2. vieta** — 1991, 2007, 2015, 2023
*  **3. vieta** — 1955, 1979
### [[Dienvidamerikas čemponāts volejbolā sievietēm|Dienvidamerikas čempionāts]]
*  **1. vieta** — 1951, 1956, 1958, 1961, 1962, 1969, 1991, 1995, 1997, 1999, 2001, 2003, 2005, 2007, 2009, 2011, 2013, 2015, 2017, 2019, 2021, 2023.
*  **2. vieta** — 1967, 1971, 1973, 1975, 1977, 1979, 1983, 1985, 1987, 1989, 1993

## Atsauces

## Ārējās saites

*Oficiālā tīmekļa vietne
*FIVB profils
Ēnā

**"Ēnā"** ir latviešu dziedātājas *[[Atvara]]s* dziesma, ar kuru viņa pārstāvēs Latviju 2026. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Vīnē, Austrijā. Dziesma ieguva tiesības pārstāvēt Latviju konkursā pēc uzvaras nacionālajā atlasē *[[Supernova 2026]]*.

## Atsauces
Atvara

**Liene Stūrmane**, skatuves vārdi **Atvara** un **Liene Atvara**, (dzimusi  Liepājā) ir latviešu dziedātāja, komponiste un influencere.

## Biogrāfija
Dzimusi 1993. gada 2. aprīlī Liepājā. Mācījusies Emīla Melngaiļa Liepājas Mūzikas vidusskolā. Absolvējusi Jāzepa Mediņa Rīgas Mūzikas vidusskolā džeza un populārās mūzikas vokālu. Piedalījusies tādos šovos kā Dziedošās ģimenes, Koru kari un X faktors. Dziedātājas dziesma *Pie manis tveries* bijusi arī viena no seriāla "Nelūgtie viesi" tituldziesmām. Viņas rakstītās dziesmas ir izskanējušas arī Supernovas konkursā (2020., un 2024. gadā). 2026. gada Supernovas konkursā viņa piedalījās ar dziesmu "Ēnā". Finālā, ieguva 1. vietu skatītāju un žūrijas kopējā balsojumā, un ieguva iespēju pārstāvēt Latviju 2026. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā. Pseidonīms "Atvara" faktiski bija tēva uzvārds, kurš tika izvēlēts psiholoģisku motīvu dēļ.

## Atsauces
Naidīgā arhitektūra

[thumb|Pakāpienos iestrādātas skrūves, lai novērstu sēdēšanu un gulēšanu uz tiem ([Marseļa, Francija)]]
**Naidīgā arhitektūra** ir pilsētvides dizaina stratēģija, kas izmanto būvju elementus, lai apzināti vadītu uzvedību. Tā bieži vien ir vērsta pret cilvēkiem, kuri publisko telpu izmanto vai paļaujas uz to vairāk nekā citi, piemēram, jauniešiem, trūcīgajiem un bezpajumtniekiem, ierobežojot viņu fizisko uzvedību.

Termins "naidīgā arhitektūra" bieži tiek saistīts ar tādiem objektiem kā "pretbezpajumtnieku radzes" — radzes, kas iestrādātas plakanās virsmās, lai gulēšana uz tām būtu neērta un nepraktiska. Šāda arhitektūras forma visbiežāk sastopama blīvi apdzīvotās un pilsētu teritorijās. Citi pasākumi ietver slīpas palodzes, lai cilvēki nevarētu apsēsties; soliņus ar roku balstiem, kas novietoti tā, lai cilvēki uz tiem nevarētu gulēt; periodiski ieslēdzošos ūdens smidzinātājus un publiskas atkritumu tvertnes ar neērti mazām atverēm, lai novērstu lielgabarīta atkritumu izmešanu tajās. Naidīga arhitektūra tiek izmantota arī, lai atturētu no skeitbordinga, BMX, skrituļslidošanas, atkritumu izmešanas, klīšanas, urinēšanas publiskās vietās un nelikumīgas iekļūšanas, kā arī kā kaitēkļu apkarošanas veids.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vangelis Mors

**Vangelis Mors** (, dzimis ) ir grieķu futbola treneris un bijušais futbolists, kurš spēlēja centra aizsarga pozīcijā un pārstāvēja Grieķijas futbola izlasi. Kopš 2024. gada Mors ir Grieķijas U19 izlases galvenais treneris.

Savas karjeras laikā pārstāvējis komandas Grieķijā, Itālijā un Anglijā. Grieķijā spēlējis tādās komandās kā Larisas AEL, Atēnu AEK un *[[Panetolikos FC|Panetolikos]]*, bet Itālijā tādas komandas kā *[[Bologna FC 1909|Bologna]]*, *[[AC Cesena|Cesena]]*, *[[Hellas Verona FC|Hellas Verona]]* un *[[SSC Bari|Bari]]*. Aizvadījis vienu maču Anglijas Premjerlīgas komandā *[[Swansea City A.F.C.|Swansea City]]*.

Grieķijas futbola izlasi pārstāvējis no 2009. gada līdz 2016. gadam. Pārstāvējis izlasi 2010. un 2014. gada FIFA Pasaules kausā, kā arī 2004. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites
Rīzipere

**Rīzipere** () ir lielciems Igaunijas ziemeļrietumos, Harju apriņķa Saues pagasta dienvidrietumu daļā. Līdz 2017. gada administratīvajai reformai Rīzipere bija Nisi pagasta administratīvais centrs. Rīzipere vēsturiski veidojusies kā nozīmīga apdzīvota vieta uz ceļa starp Tallinu un Hāpsalu, bet mūsdienās ir svarīgs dzelzceļa satiksmes punkts.

## Vēsture
Rīziperes muiža (*Neu-Riesenberg*) rakstiskos avotos pirmo reizi minēta 1394. gadā. Pašreizējā muižas kungu māja celta 19. gadsimta sākumā (aptuveni 1818–1821) un tiek uzskatīta par vienu no izcilākajiem vēlīnā klasicisma arhitektūras pieminekļiem Igaunijā. Tās pasūtītājs bija Pēteris fon Štakelsbergs. 

Mūsdienu apdzīvotā vieta izauga ap 1,5 km uz austrumiem no muižas 20. gadsimta sākumā pēc dzelzceļa līnijas Tallina—Hāpsalu izbūves 1905. gadā. 1977. gadā ar Rīziperes stacijas ciemu apvienoja ar Nisi ciemu dienvidos no dzelzceļa.

## Kultūra un apskates objekti
* Rīziperes muižas ansamblis netālajā Vilumē ciemā — iespaidīga pils ar kolonādi un plašu parku, kurā atrodas mākslīgs ezers.
* Nissi baznīca — atrodas Nisi daļā, celta 19. gadsimta otrajā pusē un izceļas ar savu 52 metrus augsto smaili.
* Rīziperes dzelzceļa stacija: vēsturiska stacijas ēka, kas joprojām kalpo pasažieru vajadzībām.

## Saimniecība un infrastruktūra
Lielciemā darbojas Nissi pamatskola, kultūras nams, bibliotēka un vairāki veikali. Saimnieciskā dzīve ir cieši saistīta ar pakalpojumu sniegšanu un mežizstrādi, kā arī iedzīvotāju svārstmigrāciju uz Tallinu.

## Transports
Rīzipere ir nozīmīgs transporta punkts — Rīzipere ilgstoši bija Tallinas elektrisko vilcienu līnijas galapunkts. 2019. gadā tika atjaunots dzelzceļa posms līdz Turbai, taču Rīzipere joprojām saglabā nozīmīgu lomu kā pieturvieta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Saue pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Abomejas karaliskās pilis

**Abomejas karaliskās pilis** () ir 12 ēku komplekss Beninas dienvidos, kas kalpoja 17. gadsimtā fonu dibinātās Dahomejas politiskais centrs. Dahomejas valsts plaši iesaistījās eiropiešu vergu tirdziniecībass ķēdē, piegādājot uz Atlantijas piekrasti karagūstekņus. Dahomeju 1895. gadā Francija iekļāva Dahomeju savā koloniālajā impērijā. 1985. gadā komplekss tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Attēlu galerija

Abomey_royal_palace_wall.jpg
Royal_Palaces_of_Abomey-133480.jpg
Royal_Palaces_of_Abomey-133486.jpg
Royal_Palaces_of_Abomey-133495.jpg


## Ārējās saites
Tabivere

**Tabivere** () ir lielciems Igaunijas austrumu daļā. Lai gan vēsturiski tas bija Jegevas apriņķa Tabiveres pagasta centrs, kopš 2017. gada administratīvās reformas tas ietilpst Tartu apriņķa Tartu pagastā. Ciems atrodas gleznainā vietā Sādjerva ziemeļu krastā 20 km no Tartu.

## Vēsture
Apdzīvotā vieta vēsturiski veidojusies ap Tabiveres muižu (*Tabbifer*), kas pirmo reizi minēta 1582. gadā. Mūsdienu Tabiveres izaugsmi veicināja Tallinas—Tartu dzelzceļa līnijas izbūve 1876. gadā. Sākotnēji stacijas nosaukums bija "Voldi", un tikai 20. gadsimta vidū gan stacija, gan apmetne ieguva muižas vēsturisko nosaukumu.

Padomju laikā šeit atradās kolhoza *Saadjärv* centrs, kā arī vairāki ražošanas uzņēmumi, kas apkalpoja lauksaimniecības tehniku.

## Kultūra un tūrisms
Tabivere atrodas *Vooremaa* (Drumlinu zemes) ainavu aizsargājamā apvidū, kas padara to par iecienītu tūrisma galamērķi:
* Tabiveres muižas parks: valsts nozīmes dabas piemineklis.
* Sādjervs: viens no dziļākajiem un tīrākajiem Igaunijas ezeriem, kas piedāvā plašas atpūtas un ūdens sporta iespējas.
* Tabiveres novadpētniecības muzejs: atrodas bijušajā muižas pārvaldnieka mājā un iepazīstina ar reģiona vēsturi.
* Vēja dzirnavas: muižas kompleksā saglabājušās holandiešu tipa vēja dzirnavas.

## Saimniecība
Mūsdienās Tabiverē darbojas vairāki nozīmīgi uzņēmumi, tostarp metālapstrādes un loģistikas firmas (piemēram, *Same*, kas ražo lauksaimniecības tehniku). Lielciemā ir pamatskola, bērnudārzs, kultūras nams un bibliotēka.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tartu pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Toila

**Toila** () ir lielciems Igaunijas ziemeļaustrumos, Austrumviru apriņķa Jehvi pagastā. Līdz 2025. gadam bija atsevišķa Toilas pagasta administratīvais centrs. Toila atrodas Pihajegi upes grīvā pie ietekas Somu līcī. Toila ir vēsturisks zvejnieku ciems, kas 19. gadsimta beigās kļuva par populāru kūrortu un inteliģences atpūtas vietu, pateicoties tās unikālajam mikroklimatam un ainaviskajai dabai.

## Vēsture
Toila rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 1428. gadā. Strauja attīstība sākās 19. gadsimta nogalē, kad krievu tirgotājs Grigorijs Jeļisejevs šeit uzbūvēja greznu vasaras rezidenci — Oru pili. No 1935. līdz 1940. gadam tā kalpoja kā Igaunijas prezidenta Konstantīna Petsa vasaras rezidence. Otrā pasaules kara laikā, 1941. gadā, atkāpjoties padomju karaspēkam, Oru pils tika iznīcināta. Mūsdienās tās vietā atrodas labiekārtots parks un piemiņas vietas.

## Tūrisms un apskates objekti
* Oru parks — viens no krāšņākajiem parkiem Igaunijā, izveidots bijušās Oru pils atrašanās vietu. Parkā atrodas terases, strūklakas, grotas un brīvdabas estrāde.
* Toilas-Oru glints — ciems atrodas uz Baltijas klints, kur krasts strauji apraujas jūrā. Šeit atrodas vienas no augstākajām piekrastes klintīm Igaunijā.
* *Toila SPA* — mūsdienīga sanatorija un viesnīca, kas turpina Toilas kā veselības kūrorta tradīcijas.

## Saimniecība
Mūsdienās Toilas ekonomika galvenokārt balstās uz tūrismu un pakalpojumu nozari. Pēc pievienošanas Jehvi pagastam lielciems saglabā savu nozīmi kā reģionāls tūrisma un rekreācijas centrs. Šeit atrodas bibliotēka, osta un vairāki tūrisma uzņēmumi.

## Transports
Toila atrodas netālu no Tallinas—Narvas šosejas (E20). Autobusu satiksme savieno lielciemu ar pagasta centru Jehvi un Sillamē. Jūras krastā atrodas neliela osta, kas paredzēta jahtām un zvejas laivām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jehvi pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Kākauļi (Baldones pagasts)

**Kākauļi** ir mazciems Ķekavas novada Baldones pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļrietumu daļā, nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Voka

**Voka** () ir lielciems Igaunijas ziemeļaustrumos, Austrumviru apriņķa Jehvi pagastā. Apdzīvotā vieta atrodas Somu līča krastā pie Vokas upes ietekas jūrā. Lielciems ir veidojies ap vēsturiskās muižas centru un mūsdienās ir pazīstams ar savu sporta infrastruktūru un labiekārtoto vidi.

## Vēsture
Voka pirmo reizi minēta 1426. gadā. Vokas muiža (*Fockenhof*, *Chudleigh*) dibināta 16. gadsimtā. 18. gadsimta nogalē muiža piederēja Kingstonas hercogienei Elizabetei Čadlijai, kura to nosauca savas dzimtas vārdā. Vēlāk muiža pārgāja fon Vilkenu dzimtas īpašumā.

Mūsdienu lielciema apbūve galvenokārt veidojusies 20. gadsimta otrajā pusē, kad šeit atradās kolhoza *Kaljurand* centrs. Tajā laikā tika izbūvēts moderns ciemats ar daudzdzīvokļu mājām un sporta kompleksu.

## Kultūra un sports
* Vokas muižas parks: valsts nozīmes dabas aizsardzības objekts, kas aptver muižas dīķi un daļu no Vokas upes senlejas.
* Sporta centrs: Voka ir nozīmīgs sporta centrs ar stadionu un sporta halli, kur norisinās reģionāla mēroga sacensības.
* Vokas dīķis: mākslīga ūdenskrātuve muižas parkā, kas kalpo kā atpūtas vieta.

## Transports
Voka atrodas pie Tallinas—Narvas šosejas (E20). To ar pagasta centru Jehvi savieno regulāra autobusu satiksme. Piekrastē atrodas neliela laivu piestātne.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Jehvi pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Augusts Tape

**Dītrihs Augusts Vilhelms fon Tape** (, ; dzimis , miris ) bija vācu luterāņu mācītājs, pedagods, tulkotājs, mācību grāmatu autors. Daļu no mūža pavadījis Krievijas impērijā.

Filozofijas un teoloģijas doktors, studējis Erfurtē, Getingenē un Tērbatā. No 1802. gada uz neilgu laiku strādāja par privātskolotāju Zeltiņu muižā. Vēlāk pasniedzējs Viborgas ģimnāzijā, pēc tam — pasniedzējs elitārajā Pēterburgas Pētera skolā. 1819. gada — pasniedzējs Tārantes meža akadēmijā Saksijā. Publicējis populāras krievu valodas mācību grāmatas vāciski runājošiem lasītājiem.

## Ārējās saites

*  Deutsche Biographie
Paldiski Panteleimona baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q9188023"
}


**Paldisku Lielmocekļa Panteleimona baznīca** () ir Maskavas patriarhāta Igaunijas Pareizticīgās Kristīgās baznīcas dievnams, kas atrodas Igaunijas ziemeļrietumos, Paldiski pilsētā. Baznīca ierīkota 2003. gadā bijušā muzeja ēkā. 

## Ārējās saites
Hindas Radžabas balss

**"Hindas Radžabas balss"** () ir 2025. gada Tunisijas un Francijas drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Kautere Ben Hanija. Filma balstīta uz patiesiem notikumiem, kas norisinājās  un tā stāsta par Palestīnas Sarkanā Pusmēness kustības reakciju uz zvanu par sešus gadus veco Hindu Radžabu, kura ir iesprostota automašīnā, lūdzot viņu izglābt, pēc Izraēlas Aizsardzības spēku uzbrukuma.

Filmas "Hindas Radžabas balss" pirmizrāde notika  82. Venēcijas kinofestivālā, kur tā sacentās par Zelta lauvu. Filma saņēma festivāla Žūrijas balvu. "Hindas Radžabas balss" tika izvēlēta kā Tunisijas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 98. Kinoakadēmijas balvai, tiekot arī nominētai. Filmu nominēja arī 83. Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā filma svešvalodā".

## Atsauces

## Ārējās saites
Puhja

**Puhja** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumos, Tartu apriņķa Elvas pagastā, līdz 2017. gada administratīvajai reformai bija Puhjas pagasta centrs. Atrodas 25 km uz rietumiem no Tartu pie Tartu—Vīlandes šosejas un 16 km no Elvas.

## Vēsture
Puhja rakstiskajos avotos pirmo reizi minēta 1418. gadā kā *Puyen*. Tās attīstību jau kopš viduslaikiem noteica Puhjas draudzes baznīca, kas bija viena no nozīmīgākajām dienvidu Igaunijā.

17. gadsimta beigās Puhjā darbojās viena no pirmajām igauņu zemnieku skolām, ko vadīja ievērojamais dzejnieks un tulkotājs Adrians Virginiuss, kurš šeit kalpoja par mācītāju un piedalījās Jaunās Derības tulkošanā dienvidigauniešu izloksnē. 20. gadsimta otrajā pusē Puhjas izaugsmi veicināja Sanglas kūdras purva tuvums un ar to saistītā kūdras brikešu ražošana.

## Kultūras mantojums
* Puhjas Svētā Dionīsija baznīca — viena no vecākajām mūra baznīcām Igaunijas dienvidos (celta 14. gadsimta beigās). Tā ir raksturīga ar savu masīvo trīsjomu jomu un gotisko stilu.
* Piemineklis Adrianam Virginiusam — veltīts igauņu rakstniecības pamatlicējam.
* Kavildas senleja: atrodas lielciema tuvumā un piedāvā gleznainas dabas ainavas ar stāvām nogāzēm un avotiem.

## Saimniecība un izglītība
Lielciemā darbojas Puhjas skola (pamatskola), bērnudārzs un kultūras nams. Saimniecisko aktivitāti nodrošina lauksaimniecības uzņēmumi un pakalpojumu sniedzēji, kas apkalpo garāmbraucošo plūsmu uz Tartu—Vīlandes šosejas. Netālu esošajā Sanglā joprojām notiek kūdras ieguve, kas vēsturiski nodrošinājusi darbavietas daudziem Puhjas iedzīvotājiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Elvas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Sunīte Blūija

**Sunīte Blūija** () ir Austrālijas animācijas televīzijas seriāls, kas paredzēts pirmsskolas vecuma bērniem, ko veidojis Džo Brams un producējis *Ludo Studio* ''ABC'' vajadzībām. Seriāla pirmizrāde *[[ABC Kids]]* kanālā notika 2018. gada 1. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lukass Piņeiru-Brotens

**Lukass Piņeiru-Brotens** (; dzimis  Oslo) ir Brazīlijas kalnu slēpotājs, kas specializējas slalomā un milzu slalomā,  čempions milzu slalomā. Viņš ir pirmais Brazīlijas un Latīņamerikas sportists, kas izcīnījis medaļu ziemas olimpiskajā spēlēs.

L. Piņeiru-Brotens ir dzimis Oslo, viņa tēvs ir norvēģis, bet māte nāk no Brazīlijas. Pēc vecāku šķiršanās vispirms dzīvojis Brazīlijā, bet vēlāk atgriezies Norvēģijā. Līdz 2023. gadam starptautiskās sacensībās pārstāvēja Norvēģiju, bet kopš 2024. gada — Brazīliju.

## Karjera
Jaunieša vecumā pārstāvēja Norvēģijas klubu *Bærums SK* un 2019. gada Pasaules junioru čempionātā izcīnīja sudraba medaļu supergigantā un bronzu kombinācijā. Pasaules kausa sacensībās viņš debitēja 2018. gadā Valdizērā, bet pirmo uzvaru izcīnīja 2020. gadā Zeldenē milzu slalomā. 2022. gadā viņš triumfēja slalomā Vengenā, uzvarot divu braucienu summā pēc 29. vietas pirmajā braucienā.

2022. gada ziemas olimpiskajās spēlēs, pārstāvot Norvēģiju, viņš nefinišēja ne slalomā, ne milzu slalomā.

2023. gada oktobrī L. Piņeiru-Brotens paziņoja par karjeras beigām, taču 2024. gadā atgriezās sacensībās, turpmāk pārstāvot Brazīliju, un guva pirmos Pasaules kausa punktus šīs valsts vēsturē kalnu slēpošanā.

2026. gada ziemas olimpiskajās spēlēs viņš bija Brazīlijas karognesējs un izcīnīja zelta medaļu milzu slalomā, nodrošinot Brazīlijai, Dienvidamerikai, Latīņamerikai un tropu valstīm pirmo olimpisko medaļu ziemas olimpisko spēļu vēsturē. 2025.—2026. gada sezonā uzvarēja Pasaules kausa milzu slaloma ieskaitē, izcīnot Mazo kristāla globusu. Tas Brazīlijai bija pirmais kristāla globuss kalnu slēpošanā. Absolūtajā kopvērtējumā viņš ieņēma otro vietu, piekāpjoties tikai Marko Odermatam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Australian Broadcasting Corporation

***Australian Broadcasting Corporation*** (**ABC**) ir Austrālijas nacionālā sabiedriskā raidorganizācija. Tā tika dibināta kā *Australian Broadcasting Commission* 1932. gada 1. jūnijā ar Federālā parlamenta aktu. Tīkla galvenā mītne atrodas Sidnejā, un tas pieder Austrālijas valdībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Matīss Hedenstrēms

thumb|200px|Matīss Hedenstrēms
thumb|200px|Matīsa Hedenstrēma piezīmes par Sibīriju (1830).
**Matīss Hedenstrēms** (, ; 1780—1845) bija vācbaltiešu ierēdnis (galma padomnieks) un polārpētnieks Krievijas Impērijas dienestā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1780. gadā Rīgā zviedru ieceļotāja Matīsa Hedenstrēma ģimenē. Sāka studēt tieslietas nesen dibinātajā Tērbatas Universitātē, bet studijas nepabeidza un strādāja Baltijas ģenerālgubernatora Frīdriha Bukshēvdena dienestā, pēc ɡubernatora atcelšanas no amata 1806. ɡadā kļuva par Tallinas ostas muitas ierēdni. Krievu—zviedru kara laikā viņu apsūdzēja kontrabandas darījumā un 1808. gadā izsūtīja uz Toboļsku. Drīz vien viņam lika doties uz Irkutsku, jo jaunieceltais valsts kanclers Nikolajs Rumjancevs lika tās gubernatoram izpētīt Ziemeļu jūrasceļu ɡar Sibīrijas austrumu piekrasti.

1809. gadā Hedenstrēms devās pirmajā ekspedīcijā uz Jaunsibīrijas salām, 1810. gadā Hedenstrēms vadīja divas ekspedīcijas starp Janas un Indigirkas upēm un uz ziemeļiem no Kolimas upes ietekas, taču citas salas ledus lauku dēļ neatrada.
Hedenstrēma ekspedīcijas biedrs jakutu tirgotājs Jakovs Saņņikovs uz ziemeļiem no Sibīrijas krasta redzēja Koteļnijas un Fadejeva salas un trešo salu, kuru Hedenstrēms savā kartē atzīmēja kā Saņņikova zemi. Vēlāk Hedenstrēms vairākkārt devās ekspedīcijās uz Jakutiju un Aizbaikāla novadu.
1813. gadā viņu pieņēma darbā Irkutskas gubernatora N. Treskina dienestā, pēc tam līdz 1818. gadam ieņēma Verhņeudinskas policijas priekšnieka amatu. 1820. gada 20. februārī Hedenstrēmu atbrīvoja no amata un viņš apmetās uz dzīvi Toboļskā, kur žurnālā "*Сибирский Вестник*" publicēja aprakstus par saviem atklājumiem. 1827. gadā viņš kļuva par impērijas Medicīnas departamenta vadītāju. 1830. gadā viņš atgriezās Sibīrijā un 1832. gadā kļuva par Tomskas guberņas pasta priekšnieku, turpinādams publicēt rakstus par savām ekspedīcijām. 1839. gadā pensionējās un pārmērīɡi lietoja alkoholu. Miris 1845. gada 20. septembrī Haidukovas ciemā pie Tomskas.

Hedenstrēma vārdā nosaukts līcis starp Bunges zemi un Fadejeva salu. Lai precizētu kartes, Krievijas impērijas admiralitāte 1821.—1823. gadā organizēja divu grupu ekspedīciju uz Sibīrijas ziemeļaustrumiem Ferdinanda Vrangeļa (1797—1870) un Pētera Anžū (1796—1869) vadībā.

## Darbi
* *Путешествие Геденштрома по Ледовитому морю и островам оного, лежащим от устья Лены к востоку*. "Сибирский Вестник", 1822 г., ч. 17—19
* *Описание берегов Ледовитого моря от устья Яны до Баранова камня*. "Сибирский Вестник", 1823 г., ч. 2
* *Записки о Сибири*. "Журн. Минист. Внутр. Дел", 1829 г., ч. 1, кн. 1; 1830 г., ч. 2, кн. 1—3; ч. 3, кн. 4
* *Отрывки о Сибири*. СПб., 1830 г.
** *Fragmente oder Etwas über Sibirien*. S.-Pb., 1842
* *Острова между Леной и Колымой*. "Русский Инвалид", 1838 г., № 268
* *Новая Сибирь*. "Русский Инвалид", 1838 г., № 313
* *Головы неизвестных животных, находимых в Северной Сибири*. "Русский Инвалид", 1838 г., № 318
* *О Байкале*. "Русский Инвалид", 1839 г., № 9 и 10

## Atsauces

## Ārējās saites
Kamarinu nams

thumb|300px|Kamarinu nams 1921. gadā
thumb|300px|Holandera nams 18. gadsimta beigās

**Kamarinu nams** (), sākotnēji **Holandera nams**, bija 18. gadsimta beigās pēc arhitekta Kristofa Hāberlanda projekta klasicisma stilā celts dzīvojamais nams blakus Rīgas rātsnamam, starp Rātslaukumu un Kungu ielu. 1872. gadā ēku no Holanderiem nopirka Kamarinu ģimene, kas to 1875. gadā pēc arhitekta Frīdriha Vilhelma Hesa projekta paplašināja un pārbūvēja ar neobaroka elementiem. Nams nodega 1941. gada uzbrukumā Rīgai, bet pēc Otrā pasaules kara drupas nojauca. 

2001. gadā vietā, kur bija atradies vēsturiskais Kamarinu nams, uzcēla biroju un veikalu ēku, ko plašsaziņas līdzekļos nosauca par vienu no Rīgas neglītākajām ēkām, bet arhitekts Gunārs Birkerts aicināja nojaukt. 2004. gada 16. martā Aizkraukles banka Kamarinu namā atklāja divstāvu privātpersonu kredītu centru. 2020. gadā Kamarinu namu no *Baltic RE Group* iegādājās Francijas aktīvu pārvaldīšanas kompānijas *Corum Asset Management* pārvaldītais *Eurion Fonds*.

## Atsauces
Femke Koka

**Femke Koka** (; dzimusi ) ir Nīderlandes ātrslidotāja, kas specializējas sprinta distancēs. 

Piedalījusies divās ziemas olimpiskajās spēlēs (, ). 2026. gadā Milānā sākumā ieguva sudraba medaļu 1000 metros, bet vēlāk kļuva par olimpisko čempioni 500 metru distancē, uzstādot arī jaunu olimpisko rekordu. Tā bija pirmā olimpiskā zelta medaļa Nīderlandei šajā distancē sievietēm.  Soltleiksitijā viņa laboja pasaules rekordu 500 metru distancē (36,09 sekundes).

Pasules čempionātā atsevišķās distancēs 2020. gadā izcīnīja zelta medaļu komandu sprintā, trīs reizes ir uzvarējusi 500 metros (2023, 2024, 2025). Pasaules čempionātā sprintā 2022. gadā uzvarēja komandu sprintā, bet individuāli izcīnījusi divas sudraba medaļas (2022, 2024).

## Atsauces

## Ārējās saites
Regbijs-7 olimpiskajās spēlēs

**Regbijs-7 olimpiskajās spēlēs** notiek kopš 2016. gada olimpiskajām spēlēm, kad norisinājās gan vīriešu izlašu turnīrs gan sieviešu izlašu turnīrs. Par pirmā regbija-7 turnīra čempioniem 2016. gadā kļuva Fidži vīriešu izlase un Austrālija sieviešu izlase. Pirms 2016. gada olimpiskajām spēlēm regbiju olimpiskajās spēlēs spēlēja regbija-15 formātā un turnīri notika 1900., 1908., 1920. un 1924. gadā.

## Kvalifikācija
Vīriešu un sieviešu sacensībās piedalās divpadsmit regbija komandas, kvalificējoties, izmantojot vienu no četriem tālāk norādītajiem ceļiem:
* spēļu rīkotājvalsts kvalificējas automātiski.
* četras komandas kvalificējas, finišējot starp četrām labākajām komandām regbijs-7 pasaules sērijā.
* sešas komandas kvalificējas, finišējot pirmajā vietā savos attiecīgajos kontinentālajos čempionātos: Eiropā, Āfrikā, Okeānijā, Āzijā, Dienvidamerikā un Ziemeļamerikā.
* pēdējo kvalifikācijas vietu iegūst komanda, kas uzvar starpkontinentālajās sacensībās.

## Sacensību formāts
Gan vīriešu, gan sieviešu sacensības sastāv no divām daļām: apakšgrupu spēles, kam seko izslēgšanas kārta.

Apakšgrupu spēlēs divpadsmit komandas tiek sadalītas trīs apakšgrupās pa četrām komandām katrā. Katra komanda vienu reizi spēlē ar pārējām trim apakšgrupas komandām.

Apakšgrupu spēļu beigās astoņas labākās komandas — divas labākās no katras grupas plus divas labākās trešo vietu ieguvējas — kvalificējas ceturtdaļfinālam, bet pārējās četras komandas iekļūst mierinājuma grupas pusfinālā.

Izslēgšanas kārtas notiek ceturtdaļfinālā, pusfinālā un finālā. Ceturtdaļfinālu zaudētāji iekļūst otrās mierinājuma grupas pusfinālā, bet uzvarētāji iekļūst medaļu pusfinālā.

Fināla uzvarētājs iegūst zelta medaļu, bet zaudētais finālists — sudraba medaļu, bet divi zaudētie pusfinālisti spēlē izslēgšanas spēles par trešo vietu, lai noteiktu bronzas medaļas ieguvējus.

## Rezultāti
### Vīriešu turnīrs

### Medaļu tabula

### Sieviešu turnīrs

### Medaļu tabula

## Ārējās saites

* 

* Olympics at World Rugby
Heterokonhi

**Heterokonhi** (*Heteroconchia*) ir gliemeņu klases infraklase. Šīs infraklases izveidošana tiek piedēvēta britu zoologam Džonam Edvardam Grejam, kurš 1854. gadā izveidoja *Heteroconchae* apakškārtu. 2002. gada pētījumā amerikāņu speciālisti Gonsalo Giribets un Vords Vīlers, veicot DNS sekvenču analīzi, konstatēja heterokonhu monofiliju. Tika apstiprināta to monofilētiskā struktūra, kuru veido trīs kladas: *[[Archiheterodonta]]*, *[[Palaeoheterodonta]]* un *[[Euheterodonta]]*. Tika pielietotas dažādas analīžu metodes, bet lielākā analīžu daļa bija pretrunā tradicionālajai heterodontu ( = *Archiheterodonta* + *Euheterodonta*) monofilijai, kā radniecīgai grupai attiecībā pret paleoheterodontiem. Tā vietā analīžu lielākajā vairumā *Archiheterodonta* tika piešķirts bazālāks stāvoklis, kas nostāda to blakus paleoheterodontiem. Rezultātā heterokonhus pārstāv trīs monofilētiskas subterklases (*Archiheterodonta*, *Euheterodonta* un *Palaeoheterodonta*), kā arī heterodontu subterklase, kuras sastāvs pašlaik ir neskaidrs. Ģeohronoloģiski heterokonhu pārstāvji ir zināmi no ordovika līdz mūsdienām.

## Apraksts
Heterokonhus raksturo tas, ka ktenīdiju aizmugurējais gals nav savienots ar mantiju. Žaunu skropstiņu sistēma veido Atkina D tipa skropstiņu kustības. Savukārt, čaulas mikrostruktūru var veidot gan krusteniski plātņainu, vienveidīgu un sarežģītu kalcīta struktūru kombinācijas (*Archiheterodonta*), gan prizmatiskas un perlamutra struktūras (*Palaeoheterodonta*).

## Sistemātika
Heterokonhu sistemātika:

* infraklase: ***Heteroconchia*** J.E. Gray, 1854"
:* kohorta: *[[Heterodonta]]* Neumayr, 1884
::* apakškohorta: *[[Archiheterodonta]]* Giribet, 2007
::::* kārta: *[[Actinodontida]]* Dechaseaux, 1952 †
::::* kārta: *[[Carditida]]* Dall, 1889
::* apakškohorta: *[[Euheterodonta]]* Giribet & Distel, 2003
:::* virskārta: *[[Anomalodesmata]]* Dall, 1889
:::* virskārta: *[[Imparidentia]]* Bieler, P.M. Mikkelsen & Giribet, 2014
:* kohorta: *[[Palaeoheterodonta]]* Newell, 1965
:::::* kārta: *[[Trigoniida]]* Dall, 1889
:::::* kārta: *[[Unionida]]* Gray, 1854

(†) - izmirušu organismu grupa.

## Atsauces
Kilitse

**Kilitse** () ir lielciems Igaunijas dienvidaustrumos, Tartu apriņķa Kambjas pagastā. Atrodas Ilmatsalu upes krastos aptuveni 6 km uz dienvidrietumiem no Tartu pilsētas robežas.

## Vēsture
Vēsturiskajos avotos Kilitse pirmo reizi minēta 1582. gadā kā *Kilicz*. Apdzīvotā vieta ilgstoši pastāvēja kā zemnieku ciems. Padomju laikā ciems bija Ilenurmes izmēģinājumu saimniecības Ropkas nodaļas centrs. 20. gadsimta otrajā pusē šeit sāka veidoties vasarnīcu rajoni, kas pakāpeniski transformējās par pastāvīgu apdzīvotu vietu. 1987. gadā Kilitsei pievienoja Hāges ciemu pie Tartu—Viljandi šosejas.

Lielciema statusu Kilitse ieguva 2013. gadā sakarā ar straujo iedzīvotāju skaita pieaugumu un urbanizācijas procesiem Tartu pierobežā.

## Saimniecība
Kilitsē galvenokārt atrodas dzīvojamā apbūve. Lielākā daļa iedzīvotāju ikdienā strādā Tartu. Lielciemā darbojas vietējais veikals un vairāki nelieli pakalpojumu uzņēmumi. Kambjas pagasta pārvalde pēdējos gados šeit ir ievērojami uzlabojusi ielu apgaismojumu un gājēju celiņu tīklu.

## Transports
Kilitse atrodas stratēģiski izdevīgā vietā pie Jehvi—Tartu—Valgas šosejas (E264). Pa ciema dienvidu robežu iet Tartu—Valgas dzelzceļa līnija ar Ropkas staciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kambjas pagasta oficiālā vietne (igauniski)
Kīu

**Kīu** () ir lielciems Igaunijas ziemeļos, Harju apriņķa Kūsalu pagasta administratīvais centrs. Atrodas tieši pie Tallinas—Narvas šosejas, aptuveni 30 km uz austrumiem no galvaspilsētas.

## Vēsture
Kīu (*Kida*) pirmo reizi minēta 1241. gadā Dānijas zemes grāmatā. Kīu muiža (*Kyda*) dibināta 14. gadsimtā un vēsturiski piederējusi tādām dzimtām kā fon Tīzenhauzeni, fon Delvigi un fon Štakelbergi.

Lielciema slavenākais objekts ir Kīu vasaļa pils jeb Kīu tornis (*Kiiu tornlinnus*), kas celts ap 1520. gadu. Tas ir mazākais saglabājies viduslaiku aizsardzības tornis Baltijas valstīs. Tornim ir četri stāvi, un tas sākotnēji kalpoja gan kā nocietināta dzīvesvieta, gan novērošanas punkts.

## Saimniecība un kultūra
Lielciemā darbojas vairāki pārtikas un vieglās rūpniecības uzņēmumi, tajā skaitā viena no Igaunijas lielākajām alkoholisko dzērienu ražotnēm *Remedia*, kas pazīstama ar savu olu liķieri *Kiiu Torn*, kura receptes pirmsākumi meklējami vietējā vēsturē. klasicisma stilā celtajā Kīu muižas pilī pašlaik atrodas Kūsalu pagasta pārvalde. Ciemā darbojas bērnudārzs un netālu esošajā Kūsalu ciemā atrodas vidusskola.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kūsalu pagasta oficiālā vietne (igauniski)