open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gaidupe (Paskules pieteka)

**Gaidupe**  ir Paskules kreisā krasta pieteka Aizkraukles novada Bebru pagastā uz austrumiem no Vecbebriem. 

Tek dienvidu virzienā. Ietek Paskulē pie Stalidzēnu mājām. Upi šķērso valsts autoceļš P79 (Koknese – Ērgļi). Tās krastos atrodas Gaidupes.

## Atsauces
Kalums Makgregors

**Kalums Makgregors** (, dzimis ) ir Skotijas futbolists, spēlē pussarga pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2013. gada Makgregors pārstāv Skotijas Premjerlīgas komandu Glāzgovas "''Celtic''".

Skotijas futbola izlases sastāvā Makgregors debitēja  draudzības spēlē pret Nīderlandi. Pārstāvējis izlasi 2020. un 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi

* **Celtic**
** Skotijas Premjerlīga (9): 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2021–22, 2022–23, 2024–25
** Skotijas kauss (5): 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2022–23
** Skotijas līgas kauss: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Galdupe

**Galdupe**  ir Bebrupes kreisā krasta pieteka Aizkraukles novadā.

Izteka uz dienvidiem no Birzniekiem. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Bebrupē uz ziemeļiem no Ragāļu purva. Upi šķērso valsts autoceļš V920 (Koknese – Vērene – Madliena – Suntaži).

## Atsauces
Lokmene

**Lokmene** (arī **Lokamane**, **Lokmane**, **Lokmenīte**) ir Lobes labā krasta pieteka Aizkraukles un Ogres novadā.

Izteka uz dienvidrietumiem no Iršiem. Tek rietumu-dienvidrietumu virzienā. Lielākā pieteka - Elkšņupe. Ietek Lobē netālu no tās iztekas no Lobes ezera. Upi šķērso valsts autoceļi V941 (Pērse – Zirnīši), V964 (Taurupe – Vecbebri), V920 (Koknese – Vērene – Madliena – Suntaži).

## Atsauces
Paskule

**Paskule** (arī **Paskuļupe**) ir Pērses labā krasta pieteka Aizkraukles novadā.

Izteka Vecbebru ziemeļu pievārtē. Tek dienvidu-dienvidaustrumu virzienā. Lielākā pieteka - Gaidupe. Ietek Pērsē pie Upeslīčiem. Augštecē upi šķērso valsts autoceļi V922 (Vecbebri – Irši), P79 (Koknese – Ērgļi).

## Atsauces
Elkšņupe

**Elkšņupe** ir Lokmenes kreisā krasta pieteka Aizkraukles novadā.

Izteka Iršu pagasta dienvidos. Tek rietumu virzienā. Ietek Lokmenē mežainā apvidū. Vidustecē upi šķērso valsts autoceļš V964 (Taurupe–Vecbebri).

## Atsauces
Recija

**Recija** (arī **Receja**, **Rēce**, **Rēcija**) ir Pērses labā krasta pieteka Aizkraukles novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Jaunbebriem. Līkumojot tek dienvidu virzienā. Ietek Pērsē augšpus Upeslīčiem. Upes krastos atrodas Jaunbebri, kur uzpludināts Recijas dzirnavezers un upi šķērso valsts autoceļš P79 (Koknese – Ērgļi).

## Atsauces
Domašņija

**Domašņija** () ir Krievijai piederoša neapdzīvota sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Karas jūras austrumos Severnaja Zemļai pieskaitītā Sedova arhipelāga ziemeļrietumos. 0,8 km platais Sergeja Kameņeva šaurums ziemeļaustrumos to atdala no Sredņijas salas. Sala ir šaura un gara, izstiepta 4,2 km garumā ziemerietumu—dienvidaustrumu virzienā. Augstākais punkts 20,7 m vjl atrodas salas ziemeļrietumos.

Sala iekļauta Severozemeļskas dabas liegumā kā atsevišķs Domašņijas iecirknis.

## Vēsture
Salu 1930. gada augustā atklāja padomju polārpētnieku ekspedīcija ar ledlauzi *Georgij Sedov* Oto Šmita vadībā. Salas dienvidaustrumu galā tika ierīkota polārpētnieku Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva vadītās ekspedīcijas bāze, kas vēlāk tika pārveidota par pastāvīgu Ostrovdomašņijas polārstaciju. Stacijas vieta nebija izraudzīta optimāli un 1954. gadā to pārcēla uz līdzās esošo Golomjannijas salu, kur tā darbojas joprojām. Salā saskaņā ar viņu pašu testamentiem apglabāti polārpētnieks Georgijs Ušakovs un bijušais stacijas priekšnieks Boriss Kremers.

## Atsauces
Fransišku Trinsāns

**Fransišku Trinsāns** (, dzimis ) ir Portugāles futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Trinsāns pārstāv Portugāles Premjerlīgas komandu *[[Sporting CP]]*.

Savu karjeru Trinsāns iesāka *[[SC Braga]]* komandā. 2020. gada janvārī par 31 miljonu eiro pievienojās *[[FC Barcelona]]*.

Pārstāvējis vairākas Portugāles jauniešu izlases. 2018. gada UEFA Eiropas U-19 čempionātā kļuva par labāko vārtu guvēju. Portugāles futbola izlases sastāvā debitēja  pret Horvātiju.

## Sasniegumi

* **SC Braga**
** Taça da Liga: 2019—20
***Barcelona**
**Spānijas Karaļa kauss: 2020—21
***Sporting CP**
**Portugāles Premjerlīga: 2023—24
* **Portugāle**
** 2018. gada UEFA U-19 čempionāts: 2018
** UEFA Nāciju līga: 2024—25
## Atsauces

## Ārējās saites
Āva

thumbnail|Senkrievu āvas jeb berdiši
**Āva** ir viduslaiku un jauno laiku ierocis — kaujas cirvis ar ap 2 metrus garu kātu un no 0,4 līdz 1 metram platu pusmēness veida metāla asmeni. Šo ieroci plašāk lietoja kājnieki 15.—17. gadsimtā, taču kā kaujas cirvja forma tas visā Eiropā bija pazīstams jau agrāk. Latvijā āvas atrastas 11.—14. gadsimta kuršu ugunskapos.

Āvai tuvu radnieciska ir un reizēm ar to tiek jaukta 14.—18. gadsimta franču helebarde (alebarda), kuras kāta turpinājumā bija šķēps un asmeņi bija dažādas formas. Ap 14. gs. alebarda bija landsknehtu apbruņojumā un bija domāta ciršanai un duršanai jātnieku atvairīšanas laikā, bet tā tika lietota arī kājnieku kaujās. Ar šo ieroci bija iespējams pāršķelt pat smagas dzelzs bruņas. Mūsdienās tās tiek izmantotas tikai Vatikāna gvardes parādes bruņojumā.

## Atsauces
Kamaldiņa

**Kamaldiņa** var būt:

*Kamaldiņa - ciems Smiltenes novadā
*Kamaldiņa - Lāčupītes pieteka Gulbenes novadā
*Kamaldas cits nosaukums
Edgars Obje

**Edgars Lindenavs Obje** (; dzimis , miris ) bija dāņu sportists un žurnālists, kurš ieguva zelta medaļu virves vilkšanas sacensībās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Obje bija pieredzējis sportists, kurš iepriekš bija uzvarējis Dānijas čempionātā peldēšanā (1896. gadā), kā arī startējis airēšanas un riteņbraukšanas sacensībās. 

Obje pievienojās Jauktajai komandai (bez viņa komandā bija vēl dāņi — Eižens Šmits un Čārlzs Vinklers un zviedri — Augusts Nilsons, Gustavs Sēderstrēms un Kārlis Štāfs) pēdējā brīdī, jo viens no sportistiem bija guvis savainojumu. Viņi izcīnīja zelta medaļu virves vilkšanas sacensībās, pārspējot Francijas virves vilcēju komandu, ar rezultātu 2:0. Sākotnēji Obje nebija virves vilkšanas komandas loceklis, bet strādāja Parīzes olimpiskajās spēlēs kā žurnālists laikrakstā *[[Politiken]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Olivers Bērks

**Olivers Bērks** (, dzimis ) ir Skotijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Bērks pārstāv Vācijas Bundeslīgas komandu ''Union Berlin''.

Savu karjeru Bērks sāka *[[Nottingham Forest]]* komandas akadēmijā, bet 2014. gadā parakstīja ar komandu savu pirmo profesionālo līgumu. 2016. gadā Bērks par 13 miljoniem mārciņu pievienojās Vācijas Bundeslīgas komandai *[[RB Leipzig]]*, kas kļuva par lielāko summu, kas tikusi samaksāta par Skotijas futbolistu. 2017. gadā Bērks atgriezās Anglijā un pievienojās ''West Bromwich Albion'', vēlreiz uzstādot rekordlielu summu, kas tikusi samaksāta par Skotijas futbolistu. Vēlāk ticis izīrēts gan uz Skotijas klubu Glāzgovas "''Celtic''", gan uz Spānijas klubu *[[Deportivo Alavés]]*. 2020. gadā Bērks maiņas darījuma rezultātā nonāca ''Sheffield United''.

## Sasniegumi

* **Celtic**
** Skotijas Premjerlīga (1): 2018—19
** Skotijas kauss (1): 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Olivers Makbērnijs

**Olivers Makbērnijs** (, dzimis ) ir Skotijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Skotijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Makbērnijs pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu *[[UD Las Palmas|Las Palmas]]*.

Skotijas futbola izlases sastāvā Makbērnijs debitēja  spēlē pret Kostariku.

## Ārējās saites
Roberts Maks

**Roberts Maks** (; dzimis ) ir Slovākijas futbolists, spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Slovākijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Maks pārstāv Slovākijas komandu *[[ŠK Slovan Bratislava|Slovan Bratislava]]*.

Savu karjeru Maks sāka ''Manchester City'' akadēmijā, taču galvenajā komandā nevienu spēli neaizvadīja. 2010. gadā pievienojās Vācijas Bundeslīgas klubam *[[1. FC Nürnberg]]*. 2014. gadā Maks pievienojās Grieķijas Superlīgas komandai *[[PAOK FC]]*, kur pavadīja divas sezonas. Vēlāk Maks pievienojās Sanktpēterburgas "''Zenit''", kur izcīnīja Krievijas Premjerlīgas čempionu titulu. 2020. gadā Maks uz pus sezonu noslēdza līgumu ar Turcijas Superlīgas komandu *[[Konyaspor]]*. 2020. gada vasarā pievienojās Budapeštas "Ferencváros".

Slovākijas futbola izlases sastāvā Maks debitēja  pret Beļģiju. Spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi

* **PAOK**
** Grieķijas kauss (1): 2017—18
* **Zenit**
** Krievijas Premjerlīga (1): 2018—19

## Atsauces

## Ārējās saites
Sergejs Lagutins

**Sergejs Lagutins** (; dzimis ) ir bijušais Uzbekistānas un Krievijas šosejas riteņbraucējs.

Lagutins startēja un finišēja deviņās Lielajās tūrēs, izcīnot vienu uzvaru atsevišķā *[[Vuelta a España]]* posmā.

Viņš pārstāvēja Uzbekistānu trijās vasaras olimpiskajās spēlēs (2004, 2008, 2012). Deviņas reizes uzvarējis Uzbekistānas čempionātā grupas braucienā, bet divreiz arī individuālajā braucienā.

## Karjera
Lagutins dzimis Fergānā 1981. gadā. 2002. gada Pasaules čempionātā izcīnīja 4. vietu U23 grupas braucienā.

2003. gadā Lagutins kļuva par Pasaules čempionu U23 grupā, kā arī uzvarēja Parīze—Rubē U23 sacensībās. Šajā gadā viņš arī pirmoreiz uzvarēja nacionālajā čempionātā grupas braucienā.

2004. gadā kļuva par profesionāli Beļģijas komandā *[[Landbouwkrediet–Colnago]]*.

2004. gadā viņš pārstāvēja Uzbekistānu vasaras olimpiskajās spēlēs Atēnās, grupas braucienā finišējot 59. vietā. 2005. gadā viņš kļuva par Uzbekistānas čempionu gan grupas, gan individuālajā braucienā. 2006. gada jūnijā pārstāvot **' Lagutins uzvarēja ''Commerce Bank Triple series'' čempionātā ASV, kā arī atkārtoti kļuva par valsts čempionu grupas braucienā.

Lagutins startēja arī [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada olimpiskajās spēlēs Pekinā]], kur [[Riteņbraukšana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grupas brauciens vīriešiem|grupas braucienā]] finišēja 50. vietā.

2009. gadā Lagutinu pirmoreiz iekļāva komandas sastāvā kādā Lielajā tūrē, kad viņš tika pieteikts [[2009. gada Vuelta a España|2009. gada ''Vuelta a España'']].

2012. gada [[2012. gada vasaras olimpiskās spēles|Londonas olimpiskajās spēlēs]] Lagutins izcīnīja piekto vietu [[Riteņbraukšana 2012. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — grupas brauciens vīriešiem|grupas braucienā]].

2013. gada novembrī Lagutins parakstīja līgumu ar **' uz nākamo sezonu, kā arī izvēlējās turpmāk pārstāvēt Krieviju, nevis Uzbekistānu. 2014. gada septembrī **' paziņoja par divu gadu līgumu sākot ar 2015. gadu. 2015. un 2016. gadā Lagutins izcīnīja trešo vietu Krievijas čempionātā grupas braucienā.

[[2016. gada Vuelta a España|2016. gada ''Vuelta a España'']], 35 gadu vecumā, Lagutins no atrāviena uzvarēja sacensību 8. posmā un pēc 8. un 13. posma valkāja [[Kalnu klasifikācija Vuelta a España|kalnu klasifikācijas]] līdera krekliņu.

2016. gada septembrī Lagutins paziņoja par atgriešanos **' līdz ar nākamo sezonu. parakstot divu gadu līgumu. Šajā komandā Lagutins vairs lielus panākumus neguva un pēc 2018. gada sezonas noslēdza braucēja karjeru.

Pēc sportista karjeras beigām Lagutins kļuva par *[[Novo Nordisk]]* attīstības komandas galveno treneri.

## Sasniegumi lielajās tūrēs

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Glābšanas manevrs

**Glābšanas manevrs** ir viens no vairākiem kuģa manevriem, kurus parasti veic, tiklīdz tiek pamanīts cilvēks aiz borta. Lai manevrētu kuģi pēc iespējas tuvāk pār bortu pārkritušajam cilvēkam, izmanto **Viljamsona**, **Andersona**, **Šarnova** un citus apgriezienus.

## Viljamsona apgrieziens
Kuģi ar lielu ūdensizspaida pilnības koeficientu parasti zaudē lielu daļu sava ātruma, kad tie pēc Viljamsona apgrieziena veikšanas ir atgriezušies uz sākotnējam pretējā kursa. Pēc tam ir jādod dzinējam neliela atpakaļgaita, lai kuģi apstādinātu un paceltu cilvēku no ūdens. Kuģa trajektorija ir paredzama, tādēļ šo apgriezienu plaši izmanto.

Pamanot cilvēku aiz borta, stūri pārliek līdz galam uz aiz borta pārkritušā cilvēka pusi. To dara, lai atvirzītu dzenskrūvi projām no ūdenī esošā cilvēka. Pēc tam, kad kurss ir izmainījies par 35 līdz 50 grādiem no sākotnējā kursa, stūri pārliek līdz galam uz pretējā borta pusi. Stūri tur pārliktu līdz bortam, kamēr kuģa kurss nepietuvojas 10 līdz 15 grādus no sākotnējam pretējā kursa. Šajā brīdī stūri vēlreiz pārliek līdz galam uz sākotnējā borta pusi, lai dzēstu kuģa griešanās inerci un izvestu to uz sākotnējam pretējā kursa.

## Andersona apgrieziens
Andersona paņēmiens ir visātrākais manevrs glābšanai, piemērots kuģiem ar mazu cirkulācijas rādiusu. Šo apgriezienu pārsvarā izmanto kuģi ar jaudīgiem dzinējiem un to ļoti grūti izpildīt kuģiem ar vienu dzenskrūvi. Tā ir sarežģīta metode, jo tuvošanās cilvēkam, kurš atrodas aiz borta, nenotiek taisnā virzienā.

Pamanot cilvēku aiz borta, stūri pārliek līdz galam uz aiz borta pārkritušā cilvēka pusi. Pēc novirzīšanās no sākotnējā kursa par 250°, stūri pārliek taisni, kuģa diametrālajā plaknē, un pabeidz uzsākto manevru.

## Šarnova apgrieziens
Šarnova paņēmiens atgriež kuģi atpakaļ savā ķīļūdenī. Kuģis veic mazāku attālumu, tādējādi ietaupot laiku. Tomēr šo apgriezienu nevar izmantot nekavējošu darbību situācijā, jo tad, kad kuģis izies uz sākotnējam kursam pretējā, aiz borta pārkritušais cilvēks atradīsies kuģa aizmugurē.

Izpildot Šarnova apgriezienu, stūri noliek uz borta. Pēc novirzīšanās no sākotnējā kursa par 240°, stūri pārliek uz pretējo pusi. Kad kuģa kurss ir pietuvojies tā kontrakursam līdz 20°, stūri pārliek taisni, lai kuģis izietu uz sākotnējam kursam pretējo kursu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Cilvēks aiz borta - manevri, kurus jāzina, lai izglābtu dzīvību. 
* Viljamsona apgrieziens.
Kandavas draudzes novads

thumb|250px|Kandavas draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|250px|Kandavas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Kandavas draudzes novads** jeb **Kandavas ķirspēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Tukuma virspilskunga iecirkņa Talsu pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Talsen*), vēlākā Kurzemes guberņas Talsu apriņķa (1819—1918) sastāvā.

Tagad bijušā Kandavas draudzes novada teritorija ietilpst ne tikai Tukuma novadā, bet arī Talsu novadā.

## Kandavas draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)

* Kandavas luterāņu baznīca un mācītājmuiža, filiāle Pēterciema-Balgales baznīca 
* Engures baznīca, filiāles — Mērsraga baznīca  un Dzirciema baznīca 
* Zemītes baznīca, filiāle Remtes baznīca
* Lamiņu katoļu baznīca

Kandavas luterāņu baznīca 2000-10-28.jpg|Kandavas luterāņu baznīca (2000)
Balgales baznīca. 2000-05-14.jpg|Balgales baznīca (2000)
Engures luterāņu baznīca.jpg|Engures baznīca (2015)
2015 09 Mersrags (3).jpg|Mērsraga baznīca (2015)
Dzirciema baznīca 2001-04-21.jpg|Dzirciema baznīca (2001)
Zemītes luterāņu baznīca.jpg|Zemītes baznīca (2010)
Remtes baznīca (18).jpg|Remtes baznīca (2015)
Lamiņu katoļu baznīca.jpg|Lamiņu katoļu baznīca
Kandavas pastorāts.JPG|Kandavas mācītājmuiža (pirms 1928)


## Muižas Kandavas draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija

Remte manor.jpg|Remtes muiža (2012)
Zantes muiža.JPG|Zantes muiža (pirms 1930)
Zemītes muižas pils 2000-05-13.jpg|Zemītes muiža (2000)
Zemītes muižas pils pirms 1914.png|Zemītes muiža (pirms 1914)
Aizdzires muiža 2001-04-01.jpg|Aizdzires muiža (2001)
Aizdzires muižas kungu māja.jpg|Aizdzires muiža (pēc 1920)
2016 05 Kukshu muiza (1).jpg|Kukšu muiža (2016)
Pūres muižas pils 2000-04-15.jpg|Pūres muiža (2000)
Pūres muiža.JPG|Pūres muiža (pirms 1926)
15ZG.JPG|Rūmenes muiža (2016)
Dursupes pils 2002-04-20.jpg|Dursupes muiža (2002)
Bijusī Strazdes pamatskola - panoramio.jpg|Strazdes muiža (2011)
Balgales muiža 2002-03-09.jpg|Balgales muiža (2002)
Galtene manor- Galtenes muiža - panoramio.jpg|Galtenes muiža (2013)
Oksles muiža 1908.jpg|Oksles muiža (2008)
Zentenes muiža.jpg|Zentenes muiža (2015)
Rindzeles muiža.jpg|Rindzeles muiža (2015)


Attēls:Kandavas draudzes novads 1770.jpg|Kandavas draudzes novads (1770)
Attēls:Kandavas un Tukuma draudžu novadu ziemeļu daļa 1798.jpg|Kandavas un Tukuma draudžu novadi (ziemeļu daļa, 1798)
Attēls:Kandavas un Tukuma draudžu novadu dienvidu daļa 1798.jpg|Kandavas un Tukuma draudžu novadi (dienvidu daļa, 1798)


## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Talsi no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Kandavas draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Mērsrags 
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Engure
Aknīstes psihoneiroloģiskā slimnīca

thumb|270px|Aknīstes psihoneiroloģiskā slimnīca (2011).
**Aknīstes psihoneiroloģiskā slimnīca** ir  Daugavpils psihoneiroloģiskās slimnīcas sastāvā esoša slimnīca, kas atrodas Gārsenes pagasta Kraujās. Tā sniedz psihiatrisko un narkoloģisko palīdzību, kā arī nodrošina sociālās rehabilitācijas pakalpojumus.

2020. gadā slimnīcā bija 350 gultas un strādāja 314 darbinieki (7 ārsti, 69 ārstniecības un pacientu aprūpes personāla darbinieki, 77 ārstniecības un pacientu aprūpes atbalsta personāla darbinieki, 63 sanitāri un 95 pārējie darbinieki (administrācija un saimnieciskais personāls). Slimnīcā izveidots Sociālā darba un pacientu nodarbinātības centrs, kurā pacienti var radoši pavadīt brīvo laiku sociālo darbinieku uzraudzībā.
 
## Vēsture
Slimnīca dibināta 1954. gadā ilgstoši garīgi slimojošu pacientu ārstēšanai. Sākotnēji slimnīcā bija viena nodaļa ar 100 gultu vietām vīriešiem, bet pašlaik slimnīcā ir trīs ārstnieciskie korpusi, kuros atrodas sešas nodaļas un rentgena kabinets.

2021. gada janvārī Aknīstes psihoneiroloģisko slimnīcu pievienoja Daugavpils psihoneiroloģiskajai slimnīcai. Aknīstes slimnīca nodrošina ārstniecību vienīgi tiem pacientiem, kuriem nav nepieciešama diennakts psihiatra uzraudzība.

## Atsauces
Ostrovdomašņija

**Ostrovdomašņija** () ir bijusī PSRS vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Severnaja Zemļai pieskaitītā Sedova arhipelāga Domašņijas salā, tās dienvidaustrumu galā Pamjatnija ragā.

## Vēsture
Stacija izveidota 1930. gada augustā kā Georgija Ušakova un Nikolaja Urvanceva vadītās ekspedīcijas bāze. Vēlāk izveidota par pastāvīgi funkcionējošu meteostaciju ar sākotnējo nosaukumu **Ostrova Sergeja Kameņeva**. Stacijas otrās apkalpes 1932.—1934. gadā priekšniece pirmo reizi PSRS polārstaciju vēsturē bija sieviete — Ņina Demme. No 1934. līdz 1936. gadam loģistikas problēmu dēļ stacija slēgta. Tās izvietojums uz zemas oļu sēres nebija izvēlēts pietiekoši pārdomāti un 1954. gadā stacija tika pārcelta uz līdzās esošo Golomjannijas salu, kur turpina darboties līdz mūsdienām.

Stacijas ēkā, kas pārcelta uz Sredņijas salu pie lidlauka, ierīkots muzejs. Līdzās bijušajai stacijai saskaņā ar viņu pašu testamentiem apglabāti polārpētnieks Georgijs Ušakovs un bijušais stacijas priekšnieks Boriss Kremers.

## Atsauces
Varakļānu veselības aprūpes centrs

**Varakļānu veselības aprūpes centrs** ir sociālās aprūpes centrs (SAC), kas atrodas Pils ielā 25a, Varakļānos. To uztur Madonas novada pašvaldība.

## Atsauces
Tims Sparvs

**Tims Sparvs** (, dzimis ) ir bijušais Somijas futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Somijas futbola izlases dalībnieks.

Somijas futbola izlases sastāvā Sparvs debitēja  draudzības spēlē pret Japānu.

## Sasniegumi

* **FC Midtjylland**
** Dānijas Superlīga (3): 2014–15, 2017–18, 2019–20
* **Somijas futbola izlase**
** 2012. gada Baltijas kauss: otrā vieta

## Ārējās saites
Unajs Simons

**Unajs Simons** (, ; dzimis ) ir basku izcelsmes Spānijas futbolists, spēlē vārtsarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2018. gada Simons pārstāv *[[La Liga]]* komandu *[[Athletic Bilbao]]*.

Spānijas futbola izlases sastāvā Simons debitēja  spēlē pret Nīderlandi.

## Sasniegumi
***Athletic Bilbao**
**Spānijas Karaļa kauss: 2023—24
**Spānijas Superkauss: 2020—21
* **Spānijas U-19 izlase**
** UEFA Eiropas U-19 čempionāts: 2015
* **Spānijas U-21 izlase**
** UEFA Eiropas U-21 čempionāts: 2019
* **Spānijas izlase**
** UEFA Nāciju līga: 2022—23; finālists: 2020—21, 2024—25
** UEFA Eiropas čempionāts futbolā: 2024

## Atsauces

## Ārējās saites
Pau Torress

**Pau Torress** (, dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Torress pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu ''Aston Villa''.

Savu pirmo spēli Spānijas augstākajā līgā Torress aizvadīja  pret *[[Sevilla FC]]*. Pēc pirmās sezonas Torress tika izīrēts uz citu Spānijas komandu *[[Málaga CF]]*. 2023. gadā pārcēlies uz Anglijas Premjerlīgas komandu ''Aston Villa''.

Spānijas futbola izlases sastāvā Torress debitēja un savus pirmos vārtus guva  pret Maltu.

## Sasniegumi
**Villarreal**

* UEFA Eiropas līga: 2020—21

**Spānija**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Eriks Garsija

**Eriks Garsija** (; dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2021. gada Garsija pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu ''Barcelona''.

Savā karjeras sākumā ar spēlējis gan *[[FC Barcelona]]* akadēmijā *[[La Masia]]*, gan ''Manchester City'' akadēmijā. Premjerlīgā Garsija debitēja  pret ''Watford'' komandu. 2021. gadā pārcēlies uz ''Barcelona''. Kļuvis par 2022—23. gada sezonas *La Liga* uzvarētāju.

Spānijas futbola izlases sastāvā Garsija debitēja  pret Ukrainu.

## Sasniegumi

* **Manchester City**
**Anglijas Premjerlīga: (1): 2020—21
**Anglijas Līgas kauss (1): 2019—20
** FA Community Shield (1): 2019
***FC Barcelona**
**La Liga (1): 2022—23
**Spānijas Superkauss (1): 2022—23
**Copa del Rey (1): 2024—25
* **Spānijas U-19 izlase**
** 2019. gada UEFA Eiropas U-21 čempionāts
* **Spānijas U-23 izlase**
** Olimpiskās spēles zelta medaļa: 2024; sudraba medaļa: 2020

## Atsauces

## Ārējās saites
Limonīts

Limonīts|thumb
**Limonīts** ir **purva rūda**, kas izgulsnējas no avotu, purvu un ezeru ūdeņiem ar paaugstinātu dzelzs saturu (satur dzelzs hidroksīdu). Purva rūda ir brūngans porains iezis, kura iegulas sastopamas galvenokārt reljefa pazeminājumos un nogāzēs. Limonīts sastopams arī kā sarkanbrūna miltveida masa — tas ir irdenais jeb okers (krāsu zeme). Purva rūda, tāpat kā kūdra un saldūdens kaļķieži, turpina veidoties arī mūsdienās.

## Ārējās saites
Dani Olmo

**Dani Olmo** (, dzimis ) ir Spānijas futbolists, spēlē uzbrūkošā pussarga pozīcijā, Spānijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Olmo pārstāv Spānijas *[[La Liga]]* komandu *[[FC Barcelona|Barcelona]]*.

Karjeru sāka *[[FC Barcelona]]* akadēmijā. 16 gadu vecumā Olmo pievienojās Horvātijas komandai ''Dinamo Zagreb''. 2018—19. gada sezonā tika atzīts par līgas sezonas labāko jauno spēlētāju.  Olmo, spēlē pret Bergamo "''Atalanta''", debitēja Čempionu līgā. 2020. gada janvārī Olmo pievienojās *[[RB Leipzig]]*.  viņš Čempionu līgas ceturtdaļfinālā guva vārtus pret Madrides "''Atletico''", palīdzot komandai pirmo reizi vēsturē iekļūt Čempionu līgas pusfinālā.

Spānijas futbola izlases sastāvā Olmo debitēja un guva savus pirmos vārtus  pret Maltu.

## Sasniegumi

* **Dinamo Zagreb**
** Prva HNL (5): 2014—15, 2015—16, 2017—18, 2018—19, 2019—20
** Horvātijas kauss (3): 2014—15, 2015—16, 2017—18

**RB Leipzig**
* DFB-Pokal: 2021—22, 2022—23
* DFL-Superkauss: 2023

**FC Barcelona**
* La Liga: 2024—25
* Copa del Rey: 2024—25
* Spānijas Superkauss: 2025
**Spānijas U-21 izlase**
* 2019. gada UEFA Eiropas U-21 čempionāts
**Spānijas izlase**
* Eiropas čempionāts futbolā: 2024
* UEFA Nāciju līga: 2022—23, finālists: 2024—25

## Atsauces

## Ārējās saites
Josips Brekalo

**Josips Brekalo** (, dzimis ) ir Horvātijas futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Horvātijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada Brekalo spēlē Vācijas 2. Bundeslīgas komandā Berlīnes "Hertha". 

No 2016. gada līdz 2023. gadam Brekalo pārstāvēja Vācijas Bundeslīgas komandu *[[VfL Wolfsburg]]*. 

Horvātijas futbola izlases sastāvā Brekalo debitēja  pret Spāniju.

## Sasniegumi

**Fiorentina**

* UEFA Eiropas konferences līga finālists: 2022—23
* Itālijas kauss futbolā finālists:  2023

## Ārējās saites

## Atsauces
Mazā Trokšņu iela

**Mazā Trokšņu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Mazā Trokšņu iela savieno Aldaru ielu un Jēkaba ielu. Kopējais ielas garums ir 60 metri, tā ir klāta ar bruģa segumu. Tajā ir atļauta autotransporta satiksme, blīvi apbūvēta ar vecpilsētai raksturīgu apbūvi. Mazajai Trokšņu ielai pieguļ Saeimas komisiju ēka (Jēkaba ielā 10/12).

Iela nosaukumu guvusi no netālās (Lielās) Trokšņu ielas.

## Ielu savienojumi
Mazā Trokšņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Aldaru iela (T veida krustojums)
* Jēkaba iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vecrīga

## Atsauces
Guntis Blumbergs

**Guntis Blumbergs** (dzimis  Kuldīgā) ir latviešu inženieris un politiķis, partijas "Latvijai un Ventspilij" biedrs un valdes loceklis. Ilgus gadus bijis Ventspils pilsētas domes deputāts un priekšsēdētāja pirmais vietnieks. Bijis 9. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Guntis Blumbergs dzimis 1963. gadā Kuldīgā. 1986. gadā beidzis Latvijas Lauksaimniecības akadēmiju kā kokapstrādes inženieris — tehnologs. No 1986. līdz 1997.gadam strādājis uzņēmumā "Ventspils koks".

## Politiskā darbība
1991. gadā ievēlēts Ventspils tautas deputātu padomē. 1994. gada Latvijas pašvaldību vēlēšanās ievēlēts Ventspils domē no partijas "Latvijai un Ventspilij" saraksta, pēc tam atkārtojot līdzīgu panākumu visās sekojošajās Ventspils pašvaldības vēlēšanās, ieskaitot pēdējās 2025. gada vēlēšanas. No 1997. līdz 2006. gadam bija arī Ventspils domes priekšsēdētāja Aivara Lemberga vietnieks, no 1999. līdz 2006. gadam — Ventspils brīvostas valdes loceklis. Pēc 2009. gada — atkal Ventspils domes priekšsēdētāja vietnieks.

2006. gadā G. Blumbergs tika ievēlēts 9. Saeimā no Zaļo un Zemnieku savienības, pārstāvot apvienībā reģionālo partiju "Latvijai un Ventspilij". 9. Saeimā vadījis Saeimas Tautsaimniecības, agrārās, vides un reģionālās politikas komisiju.

## Atsauces
Golomjannija

**Golomjannija** () ir Krievijai piederoša sala Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Sala izvietojusies Karas jūras austrumos Severnaja Zemļai pieskaitītā Sedova arhipelāga ziemeļrietumu galā. Šaura, reizēm pārplūstoša smilts un oļu strēle to savieno ar Sredņijas salu. Sala ir šaura un gara, izstiepta 5,4 km garumā ziemerietumu—dienvidaustrumu virzienā. Augstākais punkts 26 m vjl atrodas salas dienvidaustrumos. Salas krasti lielākoties krauji, vietām līdz 12 m augsti. Augsni galvenokārt veido smilšmāls ar kaļķakmens šķembām. Mūžīgais sasalums 2 m dziļumā. Aug galvenokārt ķērpji un sūnas, sastopama arī polārā magone un akmeņlauzīte.

## Vēsture
Salu 1930. gada augustā atklāja padomju polārpētnieku ekspedīcija ar ledlauzi *Georgij Sedov* Oto Šmita vadībā. 1954. gadā uz Golomjannijas salu pārcēla Ostrovdomašņijas polārstaciju. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* ФИЛЬМ. ПРАЗДНИК (ПОЛЯРНАЯ СТАНЦИЯ ОСТРОВА ГОЛОМЯННЫЙ 1 МАЯ 1967 Г.). (1967)
Akmeņupīte (Mudažas pieteka)

**Akmeņupīte** (arī **Mazā Lorupe**, **Augstupīte**) ir Mudažas labā krasta pieteka Gulbenes novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Silamalas. Tek rietumu-ziemeļrietumu virzienā. Ietek Mudažā mežainā apvidū. Augštecē upi šķērso valsts autoceļš V416 (Ozolkalns – Lejasciems).

## Atsauces
Asarupe

**Asarupe** (arī **Asarupīte**, **Milupīte**) ir Krustalīces kreisā krasta pieteka Gulbenes novadā, Gulbenes austrumu pievārtē.

Izteka uz dienvidiem no Butāniem. Augštecē tek dienvidaustrumu virzienā, lejtecē - uz dienvidiem-dienvidrietumiem. Ietek Krustalīcē pie Lielķīšu mājām. Upi šķērso valsts autoceļi V388 (Alūksne – Kalniena – Gulbene), P35 (Gulbene — Balvi — Viļaka — Krievijas robeža (Vientuļi)), P36 (Rēzekne — Gulbene), kā arī Gulbenes — Alūksnes dzelzceļa līnija. Upes krastos atrodas Spārīte, Ceļmalas, Gulbene, Margas.

## Atsauces
Augulienas strauts

**Augulienas strauts** (arī **Bozenieku upīte**, **Krampanu upīte**) ir Sudaliņas kreisā krasta pieteka Gulbenes novadā.

Izteka no Augulienas ezera ziemeļu krasta. Tek ziemeļu - ziemeļrietumu virzienā, gar Krampanu purva austrumu malu. Ietek Sudaliņā augšpus Umariem un Krampaniem.

## Atsauces
Sabiles draudzes novads

thumb|200px|Sabiles draudzes novads 1859. gada kartē.
thumb|200px|Sabiles draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).
**Sabiles draudzes novads** jeb **Sabiles ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Tukuma virspilskunga iecirkņa Talsu pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Talsen*), vēlākā Kurzemes guberņas Talsu apriņķa (1819—1918) sastāvā.
Pēc 1819. gada Kurzemes guberņas pārvaldes reformas Sabiles draudzes novadam pievienoja Vānes draudzes novadu.

Tagad bijušā Sabiles draudzes novada teritorija ietilpst Talsu, Tukuma, Kuldīgas un Ventspils novados.

## Sabiles draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)

* Sabiles baznīca un mācītājmuiža,
* Vānes baznīca un mācītājmuiža (bijušā Vānes draudzes novada baznīca),
* Kabiles baznīca.


Sabiles baznīca 2000-10-28.jpg|Sabiles baznīca (2000)
Pedwalen, ruins of pastorate - panoramio.jpg|Sabiles mācītājmuižas drupas (2010)
Vānes luterāņu baznīca 3.jpg|Vānes baznīca (2016)
2014 05 Kabile (8).jpg|Kabiles baznīca (2014)


## Muižas Sabiles draudzes novadā (1841)
Atsauce:

## Attēlu galerija

Aizupes muižas pils pēc 1900.jpg|Aizupes muiža (pēc 1900)
Aizupes muižas pils 2000-06-11.jpg|Aizupes muiža (2000)
Briņķpedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg|Briņķpedvāles muiža (2002)
Valgales muiža un bibliotēka. Library at Valgale manor building. August, 2014.jpg|Valgales muiža (2014)
Kalnmuiža Kandavas novadā.jpg|Kalna muiža (2014) 
Firkspedvāles muiža Sabilē 2002-07-11.jpg|Firkspedvāles muiža (2002)
Lielvirbu muiza.jpg|Lielvirbu muiža (pirms 1920)
Lielvirbu muižas pils. 2008-09-04.jpg|Lielvirbu muiža (2008)
Mazvirbi manor.jpg|Mazvirbu muiža (2008)



Sabiles un Vānes draudžu novadi 1770.jpg|Sabiles un Vānes draudžu novadi 1770. gada kartē
Sabiles un Vānes draudžu novadi 1798.jpg|Sabiles un Vānes draudžu novadi 1798. gada kartē

## Atsauces

## Ārējās saites
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Talsi no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Sabiles draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Usma
*  Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Zemīte 
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Kabile
Cirstupe

**Cirstupe** (arī **Cērstupe**, **Kosuliņa**, **Kosuliņš**, **Vageļupe**) ir Sudala ezera pieteka Gulbenes un Alūksnes novadā.

Izteka no Opulīša ezera rietumu krasta. Tek ziemeļrietumu virzienā, aiz Jēcu meža pagriežas uz dienvidrietumiem. Lejtecē caur Ķiploka upi uzņem Ķiploka ezera ūdeņus. Ietek Sudalā tā ziemeļaustrumu krastā.

## Atsauces
Gribiņu grāvis

**Gribiņu grāvis**  ir Olekšupītes labā krasta pieteka Gulbenes novadā.

Izteka Pilskalna ziemeļrietumu pievārtē. Tek rietumu virzienā. Vidustecē caurtek Gribiņa ezeram. Ietek Olekšupītē netālu no Rožu kalna.

## Atsauces
Jerupīte

**Jerupīte** (arī **Jerumupīte**) ir Pinteļa pieteka Gulbenes novadā.

Izteka uz dienvidrietumierm no Beļavas. Augštecē tek rietumu virzienā, vēlāk sagriežas uz ziemeļiem. Ietek Pinteļa ezera dienvidu krastā. Lejtecē upi šķērso valsts autoceļš V417 (Auguliena – Pilskalns – Litene).

## Atsauces
Kamaldiņa (upe)

**Kamaldiņa** (arī **Lorupīte**, augštecē **Tauriņupe**)  ir Lāčupītes kreisā satekupe Gulbenes novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Rimstavām. Tek ziemeļu-ziemeļaustrumu virzienā. Nesasniedzot valsts autoceļu P27 (Smiltene — Gulbene), satekot ar Melderupīti no labās, izveido Lāčupīti. Vidustecē upi šķērso valsts autoceļš V418 (Ozolkalns – Galgauska), kā arī dzelzceļa līnijas Ieriķi — Abrene trase.

[thumb|left|200px|Ieriķu—Gulbenes dzelzceļa stiga, priekšā redzama Kamaldiņas upes ieleja (starp [Galgauska (stacija)|Galgausku un Kamaldu)]]

## Atsauces
Kāns Ajhans

**Kāns Ajhans** (, dzimis ) ir Turcijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada Ajhans pārstāv Turcijas Superlīgas komandu Stambulas "Galatasaray".

Savu karjeru Ajhans sāka savas dzimtās pilsētas komandā Gelzenkirhenes "''Schalke 04''". *Schalke 04* komandā spēlēja trīs gadus, līdz 2016. gadā pievienojās *[[Fortuna Düsseldorf]]*. Diseldorfas komandā Ajhans spēlēja gan 2. Bundeslīgā, gan augstākajā līgā. 2020. gadā Ajhans pievienojās Itālijas komandai ''U.S. Sassuolo''.

Spēlējis gan Turcijas, gan Vācijas jauniešu izlasēs. Tomēr 2016. gada augustā Turcijas futbola izlases galvenais treneris Fatihs Terims, ļāva Ajhanam debitēt spēlē pret Krieviju.

## Sasniegumi

;*Fortuna Düsseldorf*
* 2. Bundeslīga (1):  2017–18

;*Galatasaray*
* Turcijas Superlīga: 2022–23, 2023–24
* Turcijas Superkauss: 2023

## Atsauces

## Ārējās saites
Dumpjupīte

**Dumpjupīte** (arī **Augulienas upīte**) ir Pinteļa ezera pieteka Gulbenes novadā. Savieno Augulienas ezeru un Pinteli, tek austrumu virzienā.

## Atsauces
Dzēsupīte

**Dzēsupīte** (arī **Dzegsnupīte**, **Dzēsnupīte**, **Dzēsupe**, posms augštecē **Ragaviņa**) ir Augulienas ezera pieteka Gulbenes novadā.

Izteka uz ziemeļiem no Gulbenes. Tek ziemeļu virzienā. Augštecē caurtek Ragaviņas ūdenskrātuvei. Ietek Augulienas ezerā tā dienvidrietumu krastā. Upi divreiz šķērso valsts autoceļš V416 (Ozolkalns – Lejasciems).

## Atsauces
Eness Inals

**Eness Inals** (, dzimis ) ir Turcijas futbolists, spēle uzbrucēja pozīcijā, Turcijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Inals pārstāv Anglijas Premjerlīgas komandu *[[AFC Bournemouth|Bournemouth]].*

Karjeru Inals sāka Turcijas Superlīgas komandas *[[Bursaspor]]* sastāvā. Vēlāk Inals pievienojās ''Manchester City'', tomēr nevienu spēli Premjerlīgā neaizvadīja. Tika izīrēts Beļģijas un Nīderlandes komandām, kā *[[KRC Genk]]*, *[[NAC Breda]]* un *[[FC Twente]]*. 2017. gadā Inals pievienojās *[[Villarreal CF]]*, tomēr vēlāk tika izīrēts gan uz *[[Levante UD]]*, gan uz *[[Real Valladolid]]*. 2020. gada vasarā Inals parakstīja piecu gadu līgumu ar ''Getafe FC''.

Turcijas futbola izlases sastāvā Inals debitēja  pret Luksemburgu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Golomjannija (polārstacija)

**Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Golomjannija»** (), agrāk — **Ostrovgolomjannija** (*Остров Голомянный*), ir Krievijas vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Severnaja Zemļai pieskaitītā Sedova arhipelāga Golomjannijas salā, tās ziemeļrietumu galā Promislovija ragā.

## Vēsture
Stacija izveidota 1954. gadā, uz Golomjannijas salu pārceļot Ostrovdomašņijas polārstaciju no 10 km uz dienvidaustrumiem esošās Domašņijas salas. Jaunās stacijas ēku sāka būvēt gadu iepriekš un pārcelšanās uz to norisinājās bez pārtraukumiem meteoroloģiskajos novērojumos. Staciju veido galvenā ēka, elektrostacija, pirts, garāža, noliktava un citas saimniecības ēkas.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ФИЛЬМ. ПРАЗДНИК (ПОЛЯРНАЯ СТАНЦИЯ ОСТРОВА ГОЛОМЯННЫЙ 1 МАЯ 1967 Г.). (1967)
Sarkanās Flotes salas

**Sarkanās Flotes salas** () ir Krievijai piederoša neapdzīvotu salu grupa Ziemeļu Ledus okeānā Severnaja Zemļas arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Ģeogrāfija
Salas izvietojušās Karas jūras austrumos 15 km uz dienvidiem no Oktobra Revolūcijas salas dienvidu gala. 33 km platais Šokaļska šaurums austrumos arhipelāgu atdala no Boļševikas salas. Salu grupa stiepjas 18 km garumā ziemeļu—dienvidu virzienā, to veido 4 galvenās salas (Boļšoja, Sredņija, Ploskija un Grebeņa), kā arī 3 nelielas bezvārda saliņas Boļšojas un Ploskijas piekrastē. Augstākais punkts 39 m vjl atrodas Grebeņas salā arhipelāga dienvidos. Augu valsts nabadzīga, galvenokārt ķērpji un sūnas, piekrastē valzirgu kolonijas.

## Vēsture
Salas 1932. gada 17. augustā atklāja Arktikas un Antarktikas institūta ekspedīcija ar ledlauzi *Vladimir Rusanov*. Boļšojas salas austrumu krastā no 1953. līdz 1991. gadam darbojās polārstacija Krasnoflotskije Ostrova.

## Atsauces
Endija Tērauda

**Endija Lāsma Tērauda** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu skeletoniste.

## Karjera
Pirms pievērsusies skeletonam trenējusies vieglatlētikā (startējusi barjersprintā). Eiropas kausa izcīņā debitējusi 2015. gadā, bet Pasaules kausā — 2020. gadā.

Karjeras augstākais sasniegums ir 2020.—2021. gada pasaules kausa sezonas pirmajā posmā Siguldas trasē izcīnītā trešā vieta.

E. Tērauda piedalījās 2022. gada olimpiskajās spēlēs Pekinā, kur izcīnīja 20. vietu.

2025. gadā E. Tērauda kļuva par mammu, ģimene audzina dēlu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džaners Erkins

**Džaners Erkins** (, dzimis ) ir Turcijas futbolists, spēlē aizsarga pozīcijā, Turcijas futbola izlases dalībnieks.

Turcijas futbola izlases sastāvā Erkins debitēja  spēlē pret Ganu. Spēlējis 2016. gada Eiropas čempionātā.

## Sasniegumi

* **Fenerbahçe**
** Turcijas Superlīga (2): 2010—11, 2013—14
** Turcijas kauss (2): 2011—12, 2012—13
* **CSKA Moscow**
** Krievijas kauss (2): 2007—08, 2008—09
* **Beşiktaş**
** Turcijas Superlīga (1): 2016—17

## Ārējās saites
Ucunomija

**Ucunomija** (, ) ir Japānas pilsēta Kanto reģiona ziemeļos, Točigi prefektūras administratīvais centrs.

Pilsētas iedzīvotāju skaits 2020. gada 1. janvārī bija 519 223, apdzīvotības blīvums 1246 cilvēki/km2. Pilsētas platība ir 416,85 km2. Ucunomija pazīstama kā gjoza pelmeņu izcelsmes vieta. Pilsētā ir vairāk nekā 200 gjoza restorānu.

## Ģeogrāfija
Ucunomija atrodas Točigi prefektūras centrālajā daļā, Kanto līdzenuma ziemeļos. Tā atrodas aptuveni 100 km attālumā no Tokijas. Ap 25 km uz ziemeļiem no Ucunomijas atrodas vēsturiskā Niko pilsēta. Pilsēta atrodas aptuveni 100 metrus virs jūras līmeņa.

## Klimats
Ucunomijā ir mitrs subtropu klimats (Kepena klimata klasifikācija: Cfa) ar karstām un mitrām vasarām un aukstām ziemām. Gada vidējā temperatūra ir 13,3°C, vidējais nokrišņu daudzums ir 1454 mm, visvairāk nokrišņu ir septembrī. Visaugstākā temperatūra ir augustā, vidēji 25,7°C, zemākā janvārī, vidēji -1,8°C.

## Demogrāfija
Saskaņā ar Japānas tautas skaitīšanas datiem, Ucunomijas iedzīvotāju skaits kopš 1950 gada ievērojami pieaudzis.

## Ekonomika
Ucunomija ir Točigi prefektūras komerciālais un industriālais centrs. Tajā atrodas Canon optikas ražotne, Japan Tobacco rūpnīca, Honda projektēšanas centrs. Kijoharas industriālajā parkā bāzēti dažādi industriālie koncerni. Pilsētas centrā atrodas viens no lielākajiem iepirkšanās centriem Kanto reģionā, *Bell Mall*.

## Ucunomijas pelmeņi
Pēc Otrā pasaules kara japāņu kareivji, atgriežoties no Mandžūrijas, atveda gjoza pelmeņu receptes. Drīz pēc tam vairāki no tiem Ucunomijā atvēra pelmeņu restorānus. Apzinoties to popularitāti, 1990. gadā pilsētas vadība izveidoja Ucunomijas gjoza asociāciju, kas tikai palielināja to polularitāti pilsētā. Tas palīdz piesaistīt tūristus un palielināt ieņēmumus.

Pilsētā ir 30 restorāni, kas specializējas gjoza gatavošanā. Tiek uzskatīts, ka no Japānas pilsētām visvairāk gjoza pelmeņu tiek apēst tieši Ucunomijā. Pie Ucunomijas JR dzelzceļa stacijas atrodas piemineklis ar 1,5 metrus lielu pelmeņa atveidojumu.

Katru gadu pilsdrupu parkā notiek Ucunomijas gjpza pelmeņu festivāls, kurā apmeklētājiem iespējams nogaršot dažādu veidu pelmeņus, ko piedāvā vietējie restorāni. Festivāla programmā ir arī mūzikas grupu un komiķu uzstāšanās.
## Sports
Ucunomijā notika 1990. gada Pasaules čempionāts šosejas riteņbraukšanā. Kopš 1992. gada oktobrī čempionāta maršrutā tiek rīkots Japānas kauss riteņbraukšanā, kurā regulāri piedalās vairākas augstākā līmeņa komandas.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Valansjēna

**Valansjēna** (, ) ir komūna un pilsēta Francijas ziemeļos, Odefransā. 2017. gadā komūnā dzīvoja 43,3 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Esko upes krastos, netālu no Francijas un Beļģijas robežas.

Pilsētā bāzējas futbola klubs *[[Valenciennes FC]]*. Futbola stadionā *[[Stade du Hainaut]]* norisinājās vairākas 2019. gada sieviešu FIFA Pasaules kausa spēles.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vānes draudzes novads

thumb|250px|Sabiles un Vānes draudžu novadi 1798. gada kartē.

**Vānes draudzes novads** jeb **Vānes ķiršpēle** () bija administratīva vienība Kurzemes un Zemgales hercogistes Tukuma virspilskunga iecirkņa Talsu pilskunga iecirkņa (*Hauptmannschaft Talsen*).
19. gadsimta sākumā Vānes draudzes novadu pievienoja Sabiles draudzes novadam.

Tagad bijušā Vānes draudzes novada teritorija pamatā ietilpst Tukuma novada Vānes pagastā un nedaudz Saldus novada Šķēdes pagastā.

## Bijušā Vānes draudzes novada mācītājmuižas (pastorāti) (1841)
* Vānes baznīca un mācītājmuiža (bijušā Vānes draudzes novada baznīca)

Vānes luterāņu baznīca 3.jpg|Vānes baznīca (2016)



## Muižas agrākajā Vānes draudzes novadā (1841)
Atsauce:

### Privātās muižas
* Vānes muiža (*Wahnen*) ar Upes (*Bächhof*) pusmuižu,
* Zutēnu muiža (*Sutten*) ar Kāņmuižas (*Kannenhof*) pusmuižu,

* Variebas muiža (*Alt-Warriben*) ar Jaunvariebas (*Neu-Warriben*) un Garozas (*Garrosen*) pusmuižu, 
* Aizupes muiža (*Ahsuppen*) ar Trenču (*Trenzen*), Lauku (*Feldhof*) un Vēderiņu (*Wedringen*) pusmuižu, 

* Briežu muiža (*Breeden*),
* Sārcenes muiža (*Sahrzen*) ar Rudeņa (*Ruddingen*) pusmuižu, 

## Attēlu galerija

Aizupes muižas pils pēc 1900.jpg|Aizupes muiža (pēc 1900)
Aizupes muižas pils 2000-06-11.jpg|Aizupes muiža (2000)
Sabiles un Vānes draudžu novadi 1770.jpg|Sabiles un Vānes draudžu novadi 1770. gada kartē


## Atsauces

## Ārējās saites
*  Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Zemīte no https://web.archive.org/web/20121025182238/http://www.lithuanianmaps.com/Maps1931-38.html (bijušā Vānes draudzes novada muižu nosaukumi latviski)
* Latvijas armijas štāba ģeodēzijas topogrāfijas daļas karte — Kabile
Krasnoflotskije Ostrova

**Krasnoflotskije Ostrova** () ir slēgta PSRS vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Severnaja Zemļai pieskaitīto Sarkanās Flotes salu grupas Boļšojas salā, tās austrumu krastā.

## Vēsture
1940. gadā Boļšojas salā tika izveidota hidrogrāfiskās ekspedīcijas atbalsta bāze, kur izbūvēja dzīvojamo ēku, pirti un noliktavu. 1941. gadā ekspedīcija darbu beidza un bāze tika pamesta.

1953. gada oktobrī Ziemeļu jūras ceļa Galvenās pārvaldes Polāro staciju pārvalde atvēra pastāvīgu polārstaciju bijušās bāzes ēkās. 1962.—1963. gada sezonā loģistikas problēmu dēļ stacija tika iekonservēta, bet nākamajā gadā tā paša iemesla dēļ atvērta pēc saīsinātas programmas ar samazinātu personālu. Kopš 1964. gada oktobra stacija strādāja pēc pilnas programmas. 1980. gada martā nodega stacijas galvenā ēka. No 1987. gada novembra novērojumi stacijā periodiski tika pārtraukti. 1991. gada augustā stacija slēgta.

## Atsauces
Remons Basē

**Denī Remons Basē** (; dzimis , miršanas datums *nav zināms*) bija franču virves vilcējs, kur piedalījās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

Viņš bija sporta kluba *[[Racing Club de France]]* pārstāvis. 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs bija viens no Jauktās komandas pārstāvjiem (kopā ar Šarlu Gonduānu, Žanu Kollā, Žozefu Rofo, Emīlu Sarādu un Fransisko Enrikesu de Subiriju) izcīnīja sudraba medaļu piekāpjoties Jauktās komandas pārstāvjiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Remons Basē (SOK profils) 
* Remons Basē (Olympedia.org) 
* Remons Basē (Sports Reference profils)
Sopočnaja Karga

**Jūras hidrometeoroloģiskā krasta stacija «Sopočnaja Karga»** (), ir Krievijas vissezonas hidrometeoroloģiskā polārstacija Arktikā. Izvietojusies Jeņisejas upes grīvā Jeņisejas līča austrumu krastā Taimiras pussalas rietumu piekrastē. Administratīvi ietilpst Krasnojarskas novada Taimiras Dolganu—Ņencu rajonā.

## Vēsture
Stacija atvērta 1939. gada 2. oktobrī un darbojas bez pārtraukumiem līdz mūsdienām. Sākotnēji veica tikai pamata hidrometeoroloģiskos novērojumus, bet kopš 20. gadsimta 60. gadiem programma paplašināta, iekļaujot arī agrometeoroloģiskos novērojumus briežkopības vajadzībām. Pēdējos gados stacijas apkārtnē vērojama strauja krasta abrāzija, tādēļ daļu stacijas ēku nācies pārvietot dziļāk iekšzemē.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Полярная станция "Сопочная Карга" 28.07 - 29.07.2012г. Енисейский залив 
* СОПОЧНАЯ КАРГА.
Žans Kollā

**Žans Kollā** (; dzimis , miris ) bija franču regbists un virves vilkšanas speciālists, kurš piedalījās 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. 

Kollā 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs startēja gan regbijā, gan virves vilkšanas sacensībās. Pirmo medaļu viņš izcīnīja virves vilkšanā, kur zaudējot Jauktajai komandai izcīnīja sudraba medaļu. Bez viņa komandā vēl startēja Remons Basē, Šarls Gonduāns, Žozefs Rofo, Emīls Sarāds un Fransisko Enrikess de Subirija. Regbija sacensībās viņš bija viens no Jauktās komandas pārstāvjiem un izcīnīja zelta medaļu, pārspējot gan Vācijas, gan Lielbritānijas regbija komandas.

Viņš bija sporta kluba *[[Racing Club de France]]* pārstāvis.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Žans Kollā (SOK profils) 
* Žans Kollā (Olympedia.org) 
* Žans Kollā (Sports Reference profils)
Ernsts Krauss

**Ernsts Krauss** (*Ernst Kraus*, 1889—1970) bija vācu ģeologs, Latvijas Universitātes profesors (1924—1935). Rīgas Dabaspētnieku biedrības biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1889. gada 10. jūlijā Freizingā, studēja ģeoloģiju Minhenes Tehniskajā augstskolā, kur viņš ieguva doktora grādu. Pirmā pasaules kara laikā kā militārais ģeologs viņš izveidoja Austrumprūsijas un Baltijas ģeoloģiskās kartes. 1922. gadā viņu ievēlēja par Kēnigsbergas Universitātes ārkārtas profesoru, bet 1924. gadā par Latvijas Universitātes profesoru. 
1926. gadā Krauss Latvijas Universitātes rakstu krājumā publicēja rakstu par Latvijas ģeoloģijas problēmām (*Über die Probleme der Lettländischen Geologie*).  

1935. gadā viņš atgriezās dzimtenē, 1937. gadā viņam uzdeva izveidot Vācijas armijas militāro ģeoloģisko dienestu. Otrā pasaules kara laikā 1941. gadā viņš kļuva par Minhenes Universitātes Vispārējās un lietišķās ģeoloģijas institūta direktoru, 1945. gadā Krauss pensionējās un kļuva par emeritēto profesoru. Līdz pat 1960. gadiem viņš lasīja lekcijas par īpašām tēmām, piemēram, Alpu tektoniku.
Miris 1970. gada 23. jūnijā Minhenē (*München-Obermenzing*).

## Darbi
Krauss piedāvāja jaunu teoriju par kalnu grēdu veidošanos, izveidoja vairākas ģeoloģiskās kartes, veic ģeoloģiskos pētījumus ne tikai Alpos un Latvijā, bet arī  Turcijā un Marokā.

* Über die Probleme der Lettländischen Geologie. Acta univers. latv. 1926, Riga 13, 443—455.
* Untersuchungen über den Krater von Ösel. Gerlands Beiträge zur Geophysik 1928, 20, 312—378.
* Tertiär und Quartär des Ostbaltikums, aus: Die Kriegsschauplätze 1914/18 geologisch dargestellt. Borntraeger, Berlin.
* Erdkrustenschwankungen in Lettland. Ģeogr. raksti 1929, Riga II., 78.
* Über Eisschubberge. III. Hydrologische Konferenz der Baltischen Staaten. Warszawa (1929)
* Studien zur ostbaltischen Geologie: Über rhizocorralide Bauten im ostbaltischen Devon. Über Schichtkrümmungen. Über Schwimmspuren im Sediment. Über einen atlantischen Waldtorfhorizont an der Muse. Kor. d. Naturf. Vereins 1930, Riga, 171—195.
* Die Geschichte des Devons in Lettland. Das Profil der lettischen Senke. Salztektonik in Lettland. Der mitteldevone Gips von Dünhof (Nāvessala). Acta latv. 1930, Riga, 101—240.
* Zur Paläogeographie des baltischen Devons. Geol. Rundsch. 1931, 22, 51—56. 

* Tertiär und Quartär des Ostbaltikums (= Ostbaltikum. Bd. 2 = Die Kriegsschauplätze 1914–1918 geologisch dargestellt. H. 10, Tl. 1). Borntraeger, Berlin 1928.
* Geologischer Führer durch Ostpreußen (= Sammlung geologischer Führer. Bd. 25 + 27, ZDB-ID 503724-4). 2 Teile. Borntraeger, Berlin 1924–1925.
* Der Abbau der Gebirge. Band 1: Der alpine Bauplan. Borntraeger, Berlin 1936.
* Vergleichende Baugeschichte der Gebirge. Akademie-Verlag, Berlin 1951.
* Die Entwicklungsgeschichte der Kontinente und Ozeane. Akademie-Verlag, Berlin 1959.

## Pagodinājumi un apbalvojumi
Viņš bija Latvijas Ģeogrāfijas biedrības un Rīgas Dabaszinātnieku apvienības (*Naturforscher-Verein in Riga*) goda biedrs.
Berlīnes Zinātņu akadēmijas, Kordovas Karaliskās Zinātņu akadēmijas un Leopoldinas loceklis. 

1959. gadā viņu apbalvoja ar Hansa Stila medaļu.

## Atsauces
Letes upīte

**Letes upīte**  ir Sprīvuļa ezera pieteka Gulbenes novadā uz ziemeļiem no Letēm. Tek rietumu - ziemeļrietumu virzienā, novada Letes ezera ūdeņus uz Sprīvuli. Upi šķērso valsts autoceļš V419 (pievedceļš Letēm).

## Atsauces
Melderupīte (Lāčupītes pieteka)

**Melderupīte** ir Lāčupītes labā satekupe Gulbenes novadā.

Izteka pie Ozolkalna. Tek rietumu virzienā. Nesasniedzot valsts autoceļu P27 (Smiltene — Gulbene), satekot ar Kamaldiņu no kreisās, izveido Lāčupīti.

## Atsauces