open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ugarinka

**Ugarinka** (arī Misjuncu ezers, Ugarinku ezers) ir ezers Augšdaugavas novada Demenes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā 500 m no Baltkrievijas robežas. Krasti lēzeni, slīpi, dibens — smilšains, dūņains, dūņu slānis līdz 1,5 m. Ietek divi grāvji, iztek strauts uz Riču ezeru. Mīt asaris, rauda, līdaka, karūsa, plaudis, līnis. Ir peldvieta.

Dienvidu krastā Misjuncu ciems.

## Atsauces
Tvaiku jūra

**Tvaiku jūra** jeb ***Mare Vaporum*** ir Mēness jūra Mēness redzamajā pusē. Atrodas starp Skaidrības jūras dienvidrietumu malu un Lietus jūras dienvidaustrumu malu. Jūras ziemeļrietumdaļa robežojas ar Apenīnu kalnu grēdu.

thumb|left|200px|Tvaiku jūra parādīta ar apli
Tvaiku jūra izveidojusies laikposmā pirms apmēram 4,55 līdz 3,85 miljardiem gadu. Jūras diametrs ir apmēram 242 km, tā aizņem ap  km2 lielu teritoriju. Jūras malās redzami trīs labi saglabājušies krāteri: Manilijs, Boškovičs un Agripa. Uz Tvaiku jūras virsmas redzamas vairākas lielas plaisas. Uz dienvidiem no Jūlija Cēzara krātera stiepjas apmēram 200 km gara Arideja plaisa. Tā sākas ārpus jūras virsmas un stiepjās pār to. Paralēli tai, jūras dienvidu malā redzama Higina plaisa, kuras vidū atrodas krāteris Higins. Abu plaisu dibenā redzami daudzi sīki krāteri. Tvaiku jūras dienviddaļā blakus Trisnekera krāterim atrodas vairākas šauras plaisas, kuras stiepjas perpendikulāri Higina un Arideja plaisai. 

## Atsauces
Čerņava

**Čerņava** vai **Beļmontu ezers** (arī Belmontu ezers, Černavas ezers, Čerņavas ezers, Čerņavu ezers, Drisvjatas ezers, Melnezers) ir ezers Augšdaugavas novada Demenes pagastā. Izvietojies pagasta dienviddaļā uz dienvidiem no Kumbuļiem. Krasti lēzeni, slīpi, dibens — smilšains, dūņains, dūņu slānis 0,5—3,0 m. Ezerā trīs salas ar kopējo platību 0,9 ha. Ietek četri grāvji, iztek strauts uz Kumbuļu ezeru. Mīt rauda, līdaka, asaris, vīķe, līnis, karūsa. Ziemeļu krastā peldvieta.

Dienvidu krastā Beļmontu ciems.

## Atsauces
Jānis Opincāns

**Jānis Opincāns** (; dzimis , miris 1973. gadā) bija latgaliešu literāts un politiķis. Pazīstams arī ar pseidonīmu **Mycānu Jōņs**. Bijis 2. un 3. Saeimas deputāts.

## Dzīvesgājums
Jānis Opincāns piedzima  Bērzgales pagasta Micānu ciemā zemnieka Jāņa Opincāna ģimenē.
Agrā jaunībā devās uz Pēterburgu, kur jau kādu laiku dzīvoja viņa brālis. 1917. gadā absolvēja Petrogradas Ņevas komercskolu un sāka studēt tieslietas Petrogradas Universitātē, bet studijas nepabeidza. Kopā ar Vladislavu Zeimaļi (1898–1938) un Jōni Zvīdru (1895–1920) izdeva žurnālu "Gunkurs". 
1919. gadā Latvijas brīvības cīņu laikā atgriezās dzimtenē, kopā ar V. Zeimaļi, J. Zvīdru un Ādolfu Zarkeviču (1897–1963) darbojās Rēzeknē iznākošā komunistu laikraksta "Taisniba" redakcijā. Darbojies arī kara revolucionārajā tribunālā, kopā ar Sarkano armiju aizbēga uz Padomju Krieviju, kur dibināja literāri politisko un zinātnisko žurnālu latgaliešu rakstu valodā "Lismia".

1921. gadā atgriezās Latvijā un sāka studijas Latvijas Universitātes Filoloģijas un filozofijas fakultātes Filozofijas nodaļā, bet 1926. gadā pārgāja uz Tautsaimniecības un juridisko zinātņu fakultāti. 1923. gadā kopā ar domubiedriem dibināja žurnālu "Reits", rakstīja arī dažādus literārus tekstus, 1923. gadā Rēzeknes tipogrāfija "Gromota" iespieda viņa lugu "Dzeiwes reits". 

1925. gadā ievēlēts 2. Saeimā no Latvijas Sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (LSDSP) saraksta. No partijas atšķēlās un izveidoja Latgales Sociāldemokrātisko strādnieku un zemnieku partiju un tās frakciju Saeimā. No tās saraksta 1928. gadā ievēlēts 3. Saeimā. 
Nepiedienīgās uzvedības dēļ laikraksti J. Opincānam veltīja tādus epitetus kā "deputāts-žūpa", "alkoholiķis", "skandālists", "avantūrists", "piedzīvojumu meklētājs", "parazīts" u.c. 1931. gada februārī viņš piekāva savu civilsievu Teklu Solimu (1898–?), kuru pēc incidenta nogādāja slimnīcā. 

1931. gadā par Saeimas sēdes traucēšanu, "kunga prātā" esošajam Latgales tautas kalpam nācās parlamenta namu pamest kārtībsargu pavadībā, 4. Saeimā viņš ievēlēts netika. 1934. gada 23. jūlijā tiesa viņam piesprieda sešu mēnešu cietumsodu. Vēlāk strādāja par mežsaimniecības grāmatvedi Jelgavā, Strenčos un Kārsavā. Pēc Otrā pasaules kara J. Opincāns 1950. gados strādāja par galveno grāmatvedi Ludzas rajona kolhozā "Kutuzovs".  

Miris 1973. gadā Ludzas rajona Mežvidu ciemā. Apglabāts Sila kapos.

## Atsauces
Leontijs Špoļanskis

**Leontijs Špoļanskis** (;  — ) bija krievu izcelsmes Latvijas politiķis. Bijis 2., 3. un 4. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Dzimis  (pēc vecā stila — ) Kijivā tirgotāja Vasilija Špolanska un Tatjanas ģimenē. 1904. gadā pabeidza Kijivas Komercskolu un iestājās Kijivas Politehniskā institūta Ķīmijas nodaļā. Studijas pārtrauca pēdējā kursā.

Pirmā pasaules kara laikā no 1916. līdz 1918. gadam dienēja Krievijas armijā. No 1920. līdz 1922. gadam bija Ukrainas SPR Kūdras komitejas priekšsēdētājs. 1922. gadā pārcēlās uz viensētu Preiļu apkārtnē, kuru iegādājās 1905. gadā. Šī iemesla dēļ ieguva Latvijas pavalstniecību.

No 1925. līdz 1934. gadam bija Saeimas deputāts: ievēlēts 2., 3. un 4. Saeimā. Pārstāvēja Krievu pagastu un sabiedrības darbinieku apvienoto partiju jeb tā saucamos «zemcus» (). Špoļanskis bija zemkopības ministra biedrs bez balsstiesībām Juraševska un Celmiņa 2. valdībā. Pēc atstādināšanas no ministra biedra amata 1929. gada maijā Špoļanska partija izstājās no koalīcijas. 1930. gadu sākumā presē tika izplatītas baumas par Špoļanska saistību ar PSRS vēstniecību Latvijā un par to, ka laikraksts *Novij Golos* (*Новый Голос* — ‘Jaunā Balss’) tiek izdots par PSRS līdzekļiem.

Miris Rīgā .

## Atsauces
Ekshibicionisms

[thumb|200px|Eksibicionists [regbijs|regbija spēles laikā Honkongā.]]
**Ekshibicionisms** ir rīcība, kad cilvēks izrāda savas ķermeņa daļas, kuru izrādīšana sabiedrībā nav pieņemta, citiem svešiem cilvēkiem. Šīs ķermeņa daļas ir, piemēram, krūtis, dibens un ģenitālijas. Ekshibicionismam var būt dažādi mērķi: tas var būt gan žests, gan dzimumtieksmes apmierināšanas veids, gan humora sastāvdaļa, gan šoka paņēmiens.

Eksibicionismu kā dzimumtieksmes apmerināšanas veidu uzskata par parafiliju. Tā vairāk ir izplatīta vīriešiem, nekā sievietēm.

## Atsauces
Ēriks Lazdiņš

**Ēriks Lazdiņš** (, Rīga - , Rīga) bija Latvijas mākslinieks un šaha problēmists.

## Biogrāfija
1930. gados vadījis šaha nodaļu mēnešrakstā "Radio Abonents" un Latvijas pretalkohola biedrības žurnālā "Saule". Bijis arī aktīvs šaha dzīves organizators - 1938. gadā ievēlēts par Latvijas Šaha savienības matzini. Jaunībā piedalījies arī Latvijas šaha turnīros, taču bez lielām sekmēm. Pēc Otrā pasaules kara pilnībā veltījis savus spēkus šaha kompozīcijai. No 1931. gada publicējis vairāk nekā 150 šaha kompozīcijas (pārsvarā divvilčus), no kuriem 60 ir saņēmuši atzinības, tajā skaitā 10 - pirmās godalgas. PSRS sporta meistars šaha kompozīcijā kopš 1956. gada. PSRS vicečempions divvilču grupā 1956. gadā. Latvijas čempions divvilču grupā (1955, 1959). Kopā ar Latvijas izlasi uzvarējis PSRS 1. komandu čempionātā šaha kompozīcijā 1956./1957. gadā. Lazdiņa šaha uzdevumu kompozīcijas ietvertas arī FIDE albumos. Pēc profesijas mākslinieks. Bijis autors apmēram 14 žurnāla "Šahs" vāku noformējumiem.

## Nozīmīgākie turnīri
* 1937. gads - 6.-7. vieta 2. virsturnīrā.
* 1938. gads - 14. vieta 1. grupā.
* 1940. gads - 20. vieta Latvijas izlases kandidātu turnīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
* Žuravļevs, N.; Dulbergs, I.; Kuzmičovs, G. (1980), Latvijas šahistu jaunrade, Rīga, Avots., 142. - 143. lpp.
Augusts Matiass Hāgens

**Augusts Matiass Hāgens** (; dzimis  Vijciemā, miris  Tērbatā) bija vācbaltiešu gleznotājs un grafiķis. Viņš specializējās ainavās un pilsētu skatos.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1794. gadā Vijciema dzirnavnieka ģimenē. Sākotnēji viņš apguva galdnieka amatu, bet pēc kāda laika internātskolā viņš parādīja talantu zīmēšanā. Diemžēl bērnības negadījuma un vēlākas slimības dēļ viņš bija gandrīz zaudēja redzi vienai acij. Tas gan daudz neietekmēja viņa mākslinieciskās spējas, jo 1810. gadā pēc vietējo dižciltīgo rekomendācijas viņš kļuva par ceļojošo gleznotāju Tērbatas apkārtnē. Nākamajā gadā viņš uzsāka darbu Kārļa Augusta Zenfa grafikas studijā. Viņš mācīja gleznošanu un gravēšanu Tērbatas Universitātē.

1820. gadā pēc Zenfa ieteikuma viņš izlēma doties uz Vāciju savu prasmju uzlabošanai. Aizkuģojis līdz Lībekai, viņš ar kājām devās ceļā uz Berlīni, Drēzdeni, Prāgu un Vīni. Vēlāk viņš devās garos pārgājienos caur Šveici un Itāliju, līdz pat Romai, rakstot detalizētu dienasgrāmatu un radot daudz skiču.

Četrus gadus vēlāk Pasavā apprecējies, viņš atgriezās Tērbatā, kur strādāja par zīmēšanas skolotāju zēnu skolā. Viņa zināmākie darbi, akvatintu sērija, pieminot universitātes darbības atjaunošanas gadadienu, radušies šajā periodā. No 1829. līdz 1832. gadam viņš mācīja meiteņu skolā. Pēc tam viņš atkal devās ceļā, gleznojot ainas Igaunijā un Somijas līča salās.

1837. gadā pēc veiksmīgas izstādes Sanktpēterburgā Pēterburgas Ķeizariskā mākslas akadēmija viņam piešķīra brīvmākslinieka statusu un nākamajā gadā pēc Zenfa nāves nomainīja viņu Tērbatas Universitātes zīmēšanas profesora amatā. Šo amatu viņš ieņēma līdz 1851. gadam, kad bija spiests to pārtraukt redzes pasliktināšanās dēļ. Pēc trīs gadiem viņš pārtrauca gleznošanu. Nevēlēdamies palikt bezdarbībā, viņš atklāja, ka viņa redze bija pietiekama, lai nodarbotos ar fotogrāfiju un viņa mazais fotosalons kļuva ļoti populārs.

Viņa meita Jūlija Vilhelmīne arī kļuva par populāru gleznotāju.

## Gleznas

Cēsis Castle in early 19th century by A. M. Hagen.png|Cēsu pilsdrupas (1820)
August Matthias Hagen-Mountains.jpg|Kalni (1835)
Хаген Водопад под Зальцбургом.jpg|Ūdenskritums pie Zalcburgas (1830. gadi)


## Atsauces

## Ārējās saites

* Zīmējumi un gravīras no Kumu muzeja Tallinā
Hāgens

**Hāgens** (sieviešu dzimtē Hāgena) ir uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Augusts Matiass Hāgens (*August Matthias Hagen*) — vācbaltu mākslinieks (1794—1878);
* Edvalls Boasons Hāgens (*Edvald Boasson Hagen*) — Norvēģijas riteņbraucējs (dzimis 1987. gadā).
SpaceX CRS-6

***SpaceX CRS-6*** jeb ***SpaceX Commercial Resupply Services 6*** bija ASV uzņēmuma *[[SpaceX]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Dragon (kosmosa kuģis)|Dragon]]* lidojums uz Starptautisko kosmosa staciju NASA *[[Commercial Resupply Services]]* (CRS) programmā. To orbītā palaida 2015. gada aprīlī. Maijā kuģa nolaižamais aparāts atgriezās uz zemes.

Šis nolaižamais aparāts atkārtoti izmantots 2017. gada decembrī misijā *[[SpaceX CRS-13]]*.

## Derīgā krava
*Dragon* bija iepildīts ar aptuveni 1898 kg kravas (2015 kg ar iepakojumu). Transportkuģa hermētiskajā sekcijā atradās: mantas apkalpei (500 kg), zinātnisko eksperimentu aparatūra un materiāli (844 kg), stacijas rezerves daļas (518 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aparatūra (18 kg), datoru piederumi (18 kg). To skaitā bija nanopavadoņi *[[Arkyd 3 Reflight]]*, *[[Flock-1e 1]]*, *[[Flock-1e 2]]*, *[[Flock-1e 3]]*, *[[Flock-1e 4]]*, *[[Flock-1e 5]]*, *[[Flock-1e 6]]*, *[[Flock-1e 7]]*, *[[Flock-1e 8]]*, *[[Flock-1e 9]]*, *[[Flock-1e 10]]*, *[[Flock-1e 11]]*, *[[Flock-1e 12]]*, *[[Flock-1e 13]]*, *[[Flock-1e 14]]*, kurus brīvā lidojumā paredzēts palaist no SKA moduļa *[[Kibo (SKS)|Kibo]]*.
Nehermētiskā kravas sekcijā šoreiz nebija ievietotas kravas.

Uz zemi atgriežamā krava paredzēta ar masu 1248 kg (ar iepakojumu 1370 kg). Tajā bija pētījumu rezultāti, iekārtas u.c. lietas

## Lidojuma gaita
*Dragon* tika palaists  20:10:41UTC ar nesējraķeti *[[Falcon 9 v1.1]]* no Kanaveralas zemesraga Gaisa spēku stacijas starta laukuma *SLC-40*.

Pēc kosmosa kuģa atdalīšanās raķetes pirmo pakāpi bija paredzēts kontrolēti nosēdināt uz īpašas platformas okeānā. Raķešpakāpe sasniedza platformu, bet piezemējās uz tās "cieti".

17. martā 10:55 UTC *Dragon* tika satverts ar manipulatoru *Canadarm2*, kuru no stacijas iekšienes vadīja Samanta Kristoforeti. Pie *[[Harmony (SKS)|Harmony]]* moduļa apakšējā porta kosmosa kuģis tika pieslēgts 13:29 UTC.

21. maijā 09:19 UTC ar manipulatoru, kuru vadīja Skots Kellijs, *Dragon* tika atvienots no *Harmony* moduļa un 11:04 UTC atlaists no robotrokas. 16:42 UTC *Dragon* kapsula nolaidās Klusajā okeānā, dienvidrietumos no Kalifornijas. Lidojuma ilgums 36 dienas 20 stundas 31 minūtes.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Press kit
Andrejs Hadanovičs

thumb|right

**Andrejs Hadanovičs** (*Андрэй Хадановіч*, dzimis 1973. gada 13. februārī Minskā) ir baltkrievu dzejnieks un tulkotājs.

Absolvējis Baltkrievijas Valsts universitātes filoloğijas fakultāti. Pēc izglītības filologs (krievu valodas un literatūras pasniedzējs). Savu pirmo grāmatu publicēja 2002. gadā. Viņa dzeja tulkota daudzās valodās, tai skaitā arī latviešu. Pats Andrejs tulko no franču, ukraiņu un poļu valodām. Šobrīd strādā BVU par franču literatūras vēstures pasniedzēju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Andrejs Hadanovičs (prajdzisvet.org).
Dora Stučka

**Dora Stučka**, dzimusi **Pliekšāne** (1870-1950) bija tulkotāja un sabiedriska darbiniece, Jaunās strāvas dalībniece, Raiņa māsa, Pētera Stučkas sieva. Tulkoja latviski Augusta Bēbeļa "Sieviete un sociālisms", Frīdriha Engelsa "Sociālisma attīstība no utopijas par zinātni".

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1870. gada 27. augustā Kalkūnes pagasta Randenes muižas īpašnieka Krišjāņa Pliekšāna (ap 1828–1891) un viņa sievas Dārtas (ap 1828–1899) ģimenē. Viņas tēvs nomāja un apsaimniekoja pusmuižas, tādēļ ģimene bieži mainīja dzīvesvietu, un Doras bērnība pagāja vairākās Sēlijas (Randenes, Berķeneles) un Latgales (Vasiļovas un Jasmuižas) muižās. Pēc tēva nāves 1891. gadā kopā ar māti un māsu pārcēlās uz Jelgavu pie vecākā brāļa Jāņa.
Studēja Cīrihes un Monpeljē universitātē (1892-1897), piedalījās II Internacionāles kongresā Cīrihē (1893). Pēc atgriešanās dzimtenē darbojās Jaunās strāvas laikrakstā "Dienas Lapa" (1897). Apprecējās ar Pēteri Stučku.

Pēc jaunstrāvnieku arestiem un notiesāšanas 1899. gadā kopā ar P. Stučku dzīvoja Vitebskā, vēlāk izsūtījumā Slobodskā. Pēc vīra atbrīvošanās dzīvoja Vitebskā (1903-1906), pēc 1905. gada revolūcijas apspiešanas atgriezās Rīgā. 
No 1907. gada dzīvoja Pēterburgā. 
Kad 1919. gadā viņas vīrs P. Stučka kļuva par LSPR valdības vadītāju, dzīvoja Rīgā, pēc tam Rēzeknē. No 1920. gada dzīvoja Maskavā, pēc Otrā pasaules kara atgriezās Rīgā.

Mirusi 1950. gada 9. maijā Rīgā, apbedīta Raiņa kapos.

## Atsauces
Tadenava

**Tadenava** ir ciems Jēkabpils novada Dunavas pagastā.

Apdzīvotā vieta izveidojusies bijušās Tadenavas (*Taddenhof*) pusmuižas centra vietā. Tadenavu no 1863. līdz 1869. gadam apsaimniekoja Krišjānis Pliekšāns, tajā pirmos dzīves gadus pavadīja viņa dēls Jānis Pliekšāns, vēlākais dzejnieks Rainis. Kopš 1959. gada Tadenavas pusmuižas mājā iekārtots muzejs.

## Atsauces
Kodi (programmatūra)

***Kodi*** (iepriekš **XBMC**) ir brīvā un atvērtā pirmkoda multivides atskaņotājs, ko izstrādā bezpeļņas organizācija *XBMC Foundation*. *Kodi* ir pieejams vairākām operētājsistēmām un aparatūras platformām, ar programmatūras saskarni, kas paredzēta izmantošanai ar televizoriem un tālvadības pulti. Tā ļauj lietotājam atskaņot vairumu video failu, mūziku, raidierakstus un visus biežāk sastopamos multivides failus no vietējiem vai tīkla datu nesējiem.

Tā ir populāra vairākplatformu alternatīva *[[Windows Media Center]]* programmatūrai mājas kinozāles datoram. Kodi ir plaši pielāgojama, ir pieejami dažādi saskarnes noformējumi, dažādi spraudņi ļauj paplašināt iespējas ar piekļuvi tiešsaistes saturam kā *[[YouTube]]*, *[[Spotify]]*, *[[Grooveshark]]* un *[[Pandora Radio]]*. Kopš 12.0 versijas (kodētais nosaukums "Frodo") ir iekļauta video ierakstīšanas grafiskā saskarne ar elektroniskās TV programmas (EPG) un augstas izšķirtspējas videoieraksta atbalstu.

Programmatūra sākotnēji tika radīta kā multivides centra lietotne ar nosaukumu ***Xbox Media Center*** (saīsināti XBMC) pirmajai *[[Xbox]]* spēļu konsolei, un vēlāk kļuva pieejama ar nosaukumu Kodi (iepriekš *XBMC*) kā lietotne *[[Android]]*, *[[Linux]]*, BSD, **, *[[iOS]]* un *[[Microsoft Windows]]* bāzētām operētājsistēmām. Tā ir pieejama arī kā atsevišķa pielāgota operētājsistēma *Kodibuntu*.

Atvērtā pirmkoda un vairākplatformu iespēju dēļ modificētas Kodi/XBMC versijas kopā ar minimālu operētājsistēmu mēdz izmantot dažādās iekārtās, ieskaitot smart TV, dekoderos, viesnīcu televīzijas sistēmās, lidmašīnu izklaides sistēmās un tīklam pieslēgtos multivides atskaņotājos. Ir radušās tādas atvasinātas lietotnes kā *[[MediaPortal]]*, *[[Plexapp|Plex]]*, *[[ToFu]]* un *[[Voddler]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
As Good as New

***As Good as New*** ir Zviedrijas popmūzikas grupas ABBA dziesma. Dziesmas autori ir Bjērns Ulveuss, Benni Andešons, bet vokālo sniegumu veido Angnētas Feltskūgas balss. Šī dziesma tika ierakstīta 1979. gada 14. martā un izdota 1979. gadā albuma *[[Voulez-Vous]]* sastāvā, kurā tā pēc secības ir pirmā dziesma. Dziesma tika izdota kā singls Meksikā, kur tā sasniedza pirmo vietu mūzikas topos (devīto un pēdējo reizi grupas darbības laikā). *As Good as New* arī tika izdots Bolīvijā un Argentīnā. Uz singla Argentīnas un Meksikas izdevuma vinila plates dziesmas nosaukums tika burtiski tulkots uz ***Como Nuevo*** un arī ***Tan Bueno Como Nuevo***. Dziesma arī tika izpildīta grupas 1979. gada koncerttūres laikā, kā arī dziesma tika izdota 2014. gadā albuma *[[Live at Wembley Arena]]* sastāvā.

## Panākumi dziesmu topos

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi metrolyrics.com
Nedzis

**Nedzis** (arī Nedžis, Nedža ezers, Saves ezers, Sāvas ezers) ir ezers Cēsu novada Inešu pagastā. Izvietojies pagasta vidusdaļā Vecpiebalgas ezeru grupā Vecpiebalgas aizsargājamajā ainavu apvidū. Krasti zemi, vietām — augsti, dibens — dūņains, dūņu slānis un sapropelis 3—4 m. Ietek vairāki grāvji, iztek Nedzīte uz Sustalu. Mīt plaudis, līnis, rauda, asaris, karūsa, līdaka, vēdzele, ālants, rudulis, zutis, karpa. Rietumu krastā privāta peldvieta. 

Gar ezera rietumu krastu iet autoceļš P33, pie tā Sāvu ciems.

## Atsauces
Kalnciema kvartāls

thumb|Kalnciema iela 37
**Kalnciema kvartāls** ir viens no tā sauktajiem Rīgas radošajiem kvartāliem Kalnciema un Melnsila ielu krustojumā, kurā regulāri notiek brīvdabas mūzikas koncerti, mākslas izstādes, pasākumi ģimenēm un bērniem, teātra izrādes, izglītojoši semināri un citi pasākumi. Kalnciema kvartālā esošās koka ēkas ir iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Katru sestdienu Kalnciema kvartālā notiek tirgus.

## Vēsture
Kalnciema kvartāls ir daļa no Pārdaugavas koka apbūves plašās teritorijas — Āgenskalna ciema, kura pirmsākumi rodami jau 17. gadsimtā.

Kalnciema ielas koka ēku atjaunošanu aktualizēja Latvijas Valsts prezidente Vaira Vīķe-Freiberga, tuvojoties 2006. gada NATO samitam. Tajā pašā gadā ēku ansamblim piešķirts Valsts nozīmes pilsētbūvnieciskā pieminekļa statuss un sākta ēku fasāžu atjaunošana. 2015. gadā pabeigta Kalnciema kvartāla ēku ansambļa sestās un pēdējās ēkas restaurācija. 

Kalnciema kvartāla pagalmā atrodas kafejnīca un vīnu veikals, restorāns, mākslas galerija un dizaina salons, birojos saimnieko arhitekti, mediju speciālisti un citi radošo nozaru pārstāvji.

## Pasākumi
thumb|Kalnciema kvartāla sestdienas tirdziņš.
Kalnciema kvartālā katru sestdienu no plkst. 10.00—16.00 norisinās tematiskie tirdziņi, kuros iespējams iegādāties vietējo zemnieku un amatnieku izstrādājumus un pārtikas produktus (svaigi ceptu maizi, pienu, biezpienu, gaļu, zivis, dārzeņus un dažādus konditorejas izstrādājumus). Tirdziņos uzstājas latviešu mākslinieki un folkloras kopas, kā arī tiek organizētas bērnu radošās darbnīcas.

Kopš 2010. gada no maija līdz septembrim ceturtdienu vakaros koka namu pagalmā norisinās grupu un mūziķu bezmaksas brīvdabas koncerti.

Kalnciema kvartāla galerijā apskatāmas Latvijas un ārvalstu laikmetīgās mākslas autoru gleznas, grafikas, fotogrāfijas un skulptūras, kā arī tematiskas un vēsturiskas izstādes. Reizi gadā notiek mākslas tirdziņš "Mākslas medības", kurās tiek piedāvāti Latvijas Mākslas akadēmijas studentu darbi.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
5. Baltijas Šaha savienības kongress

**5. [[Baltijas Šaha savienība]]s kongress** notika no 1911. gada 9. (22.) aprīļa līdz 17. (30.) aprīlim Liepājā.

## Kongresa gaita
### Atklāšana
Kongresa atklāšana notika pulksten 11 no rīta Liepājā St. Pēterburgas viesnīcā. Uz atklāšanu pulcējās 20 turnīra dalībnieki, tiesneši, reģionālo organizāciju delegāti un viesi. Pēc apsveikuma uzrunas izlēma, ka galvenā turnīrā spēlēs 16 dalībnieki vienā riņķī, palielinot godalgu daudzumu līdz piecām, bet blakusturnīra 4 dalībnieki divos riņķos. Pēc tam darbu uzsāka kongresa delegātu pilnsapulce, uz kuru bija ieradušies pārstāvji no Rīgas, Liepājas, Jurjevas un Jelgavas šaha organizācijām. Par Baltijas Šaha savienības sekretāru uz turpmākiem diviem gadiem delegāti atkal ievēlēja E. Henni (Rīga), bet par nākamā 6. Baltijas Šaha savienības kongresa norises vietu apstiprināja Jelgavu.
### Šaha turnīra norise
Jau pirmās dienas vakarā izspēlēja pirmo kārtu. Turnīra grafiks bija ļoti saspringts, lai izspēlētu nepieciešamās 15 kārtas katru dienu bija jāspēlē 8 - 9 stundas.
### Turnīra rezultāti
#### Galvenā turnīra rezultātu tabula

#### Blakusturnīra rezultāti
1. vieta - F. Korns 4 punkti,
2. vieta - A. Bots 3,5 punkti,
3. vieta - H. Alperovičs 2,5 punkti,
4. vieta - I. Tontegode 2 punkti.
### Noslēgums
17. aprīļa vakarā "apklusa ieroči" un turnīra dalībnieki pulcējās uz noslēguma mielastu. 1. godalgu (150 rbļ.) un Baltijas meistara titulu ieguva Arvīds Kubbels. 2. (100 rbļ.) un 3. (75 rbļ) godalgas savā starpā sadalīja K. Grīntāls un H. Erns, bet 4. (50 rbļ.) un 5. (25 rbļ) A. Vaits un Dr. R. Blūmenfelds.  Sestās vietas ieguvējs barons Kurts fon Ungerns-Šternbergs (Verro) saņēma gandarījuma godalgu (10 rbļ.). Godalgas (35 un 25 rbļ.) saņēma arī blakusturnīra pirmo divu vietu ieguvēji.

## Atsauces
Ericsson Eesti

***AS Ericsson Eesti*** ir Igaunijā reģistrēts *[[Ericsson]]* meitas uzņēmums. Tas ražo sakaru tīklu iekārtas. *Ericsson Eesti* ir lielākais Igaunijas uzņēmums pēc apgrozījuma. Dibināts 1996. gadā. Galvenais birojs atrodas Tallinā.

## Vēsture
Igaunijā *Ericsson* bija pazīstams jau kopš 1920.—1930. gadiem, kad Tartu darbojās *Ericsson* telefonu fabrika *Tartu Telefonivabrik*.

1993. gadā *Ericsson* atgriezās Igaunijā, atverot pārstāvniecību Tallinā. Ar *Ericsson* produkcijas tālākpārdošanu nodarbojās arī vietējais uzņēmums *Baltimore*.
Lai labāk sadarbotos ar Igaunijas sakaru tīklu operatoriem *[[Eesti Telekom]]* un *[[EMT (uzņēmums)|EMT]]*, 1996. gada janvārī dibināts *Ericsson* meitas uzņēmums ***Ericsson Eesti***. Tas nopirka *Baltimore*.

Savukārt 1992. gadā Somijas uzņēmums *[[Elcoteq]]* Tallinā izveidoja elektronikas ražotni *Elcoteq Tallinn*, kas veica ārpakalpojumus. Pasūtītāji bija galvenokārt no Ziemeļvalstīm. 1995. gadā *Elcoteq Tallinn* kļuva par Igaunijas lielāko eksportētāju. 1990. gadu otrajā pusē par uzņēmuma lielākajiem klientiem kļuva *Ericsson* un *[[Nokia]]*.

2009. gadā *Ericsson Eesti* pr 30 miljoniem eiro nopirka *Elcoteq* Tallinas galveno ražotni (aptuveni 80 % *Elcoteq Tallinn* ražošanas jaudu).

## Atsauces
Ivans Jupatovs

**Ivans Jupatovs** (; dzimis , miris 1944. gadā) bija Latvijas krievu izcelsmes profesors un politiķis. Bijis 2. Saeimas deputāts.

## Biogrāfija
Dzimis  Rīgā. Mācījies Rīgas Aleksandra zēnu ģimnāzijā, Maskavas Universitātes Matemātikas fakultātē un Pēterburgas Tehnoloģiju institūtā, iegūstot inženiera tehnologa grādu.

Ieguvis stāžu rūpnīcās Vācijā, Šveicē un Beļģijā. Pēc atgriešanās bija Pēterburgas Tehnoloģiju institūta pasniedzējs, vēlāk strādāja Varšavas Politehniskajā institūtā. Varšavā kļuva par fakultātes un institūta padomes sekretāru, vēlāk — par direktoru. 1910. gadā kļuva par Donas Politehniskā institūta rektoru. 1916. gadā Jupatovam tika uzdots izveidot politehnisko institūtu Odesā, taču Februāra revolūcijas rezultātā viņam neizdevās darbu pabeigt.

1922. gadā atgriezās Latvijā. No 1923. gada augusta līdz 1924. gada jūnijam un no 1925. gada novembra līdz 1934. gada maijam vadīja Latvijas Republikas Izglītības ministrijas Krievu nodaļu. No 1925. līdz 1928. gadam bija 2. Saeimas deputāts, pārstāvēja Vecticībnieku partiju. 1928. gadā ievēlēts Rīgas domē.

Miris Rīgā 1944. gadā. Apglabāts Ivana kapos.

## Atsauces
Vilsandi nacionālais parks

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q977639"
}

**Vilsandi nacionālais parks** () ir nacionālais parks Igaunijā, Sārema apriņķī. Tajā ietilpst Vilsandi sala un vairākas mazākas saliņas, atsevišķas Sāmsalas rietumu daļas teritorijas.

Parks izveidojās no 1910. gadā dibināta putnu rezervāta. Tajā aizsargā ļoti jutīga ekosistēmu, ko izmanto migrējošie putni caurceļošanas periodā (tai skaitā aizsargājamā baltvaigu zoss un Stellera pūkpīle). Tā ir arī pārošanās un ligzdošanās vieta vairāk kā 247 putnu sugām, tostarp parastajai pūkpīlei. Viena trešdaļa no visām Igaunijā aizsargājamajām augu sugām ir atrodama šī nacionālā parka teritorijā. Medības Vilsandi nacionālajā parkā ir aizliegtas pilnībā. Nacionālais parks ir populārs ceļamērķis gan vietējiem, gan ārvalstu tūristiem, it īpaši tūristiem no Somijas.

Teritorija 1997. gada 17. jūnijā tika iekļauta Rāmsaras konvencijas vietu sarakstā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vilsandi nacionālā parka mājaslapa
Cisdzimte

**Cisdzimte** (no  — 'vienā pusē') ir tāda personas dzimte, kas sakrīt ar tās dzimumu. Cisdzimtes personas jeb cisseksuāļus sīkāk iedala cisvīriešos un cissievietēs. Ja personas dzimtes identitāte nesaskan ar tās dzimumu, lieto jēdzienu transdzimte, bet, ja persona pilnībā vai vispār neidentificējas ne ar vīrišķo, ne sievišķo, lieto jēdzienu bezdzimte.

Ar cisdzimti saistīts jēdziens ir cisseksisms — dzimtes binaritātes uzspiešana, noliedzot dzimtes identitāšu daudzveidību.

## Skatīt arī
* Transdzimte
* Bezdzimte

## Atsauses
Poliseksualitāte

**Poliseksualitāte** ir seksuālās tieksmes izjušana pret vairākām dzimtēm un/vai dzimumiem. Poliseksualitāti nedrīkst jaukt ar poliamoriju vai panseksualitāti. Poliseksuāla persona ir kāds, kas „identificējas vai tiek raksturots ar dažādām seksuālajām orientācijām.” Poliseksuālisms ir seksuālā identitāte, „kurai pieder cilvēki, kas uzskata, ka termins biseksuāls iemieso dzimšu dihotomiju, kas ir par pamatu atšķirībai starp heteroseksualitāti un homoseksualitāti, netieši norādot, ka biseksualitāte nav nekas vairāk par šo dzimšu un seksuālo dihotomiju krustojumu.

## Virzieni un kulturālās perspektīvas
Poliseksualitāte atšķiras no poliamorijas, kas ir vēlme būt attiecībās ar vairākiem cilvēkiem vienlaicīgi, un no panseksualitātes, kas ir seksuālo tieksmju izjušana pret visām dzimtēm un dzimumiem. Poliseksualitāte ietver daudzas, bet ne obligāti visas seksuālās orientācijas.

Poliseksualitāte ir pašidentificējošs termins, kas ir nedaudz neskaidrs, jo eksistē ļoti dažādi cilvēki, kas sevi identificē ar šo terminu. 

Poliseksuālā identitāte ir saistīta ar dzimšu identitāti, un to izmanto cilvēki, kas neidentificējas dzimšu binaritātē. Cilvēkus, kas identificējas kā poliseksuāli, var piesaistīt transvestīti, trešā dzimuma pārstāvji, kvīri, kā arī interseksuāļi. Tomēr poliseksualitāte neattiecas tikai uz nebinārajiem dzimumiem/dzimtēm. Cilvēkus, kas identificējas kā poliseksuāli, var saistīt viens vai abi binārie dzimumi/dzimtes.

## Reliģija
Saistība starp reliģiju un seksualitāti atšķiras katrā ticībā. Dažas ticības noliedz poliseksualitāti, bet citas to atļauj. Lielākās monoteiskās reliģijas aizliedz poliseksualitāti.

## Ārējās saites
Dzimtes maiņa

**Dzimtes maiņa** () ir dzimtes identitātes maiņa atbilstoši cilvēka pašsajūtai. Tā var ietvert sabiedriskas, psiholoģiskas un ķermeniskas izmaiņas. Sabiedriskā ziņā dzimtes maiņa var izpausties kā cilvēka tā sauktā „iznākšana no skapja”, jauna personvārda un vietniekvārdu lietošana, kā arī dzimtes izpausmes izmaiņas attiecībās ar ģimeni, partneriem un plašāku sabiedrību. Psiholoģiskā līmenī var mainīties cilvēka attieksme pret sevi, savu ķermeni un dzimti kopumā, kas mēdz ietekmēt arī cilvēka reliģiskos, filozofiskos vai politiskos uzskatus.

Ķermeniskā līmenī cilvēka dzimtes maiņa var ietvert dzimuma maiņas operāciju, sekundāro dzimuma pazīmju ķirurģiju (piemēram, krūšu palielināšanu, samazināšanu vai mastektomiju, žokļa, zoda, pieres, deguna, vaigu kaulu korekcijas, ādamābola samazināšanu vai palielināšanu utt.) un hormonu terapiju. Kaut arī juridiski dzimte nav maināma, cilvēka dzimtes identitāti sociāli un psiholoģiski var ietekmēt personu apliecinošajos dokumentos juridiski ierakstītais dzimums, vārds un uzvārds, ko jaunajai dzimtei atbilstošu var mainīt tikai mainot arī dzimumu. Tomēr ir cilvēki, kas mainot savu dzimti, šīs procedūras neveic personisku, medicīnisku vai finansiālu iemeslu dēļ.

## Skatīt arī
* Transdzimte
* Cisdzimte
Panseksualitāte

**Panseksualitāte** ir seksuālās tieksmes, romantisku vai emocionālu jūtu izpausme pret visu dzimumu un dzimšu pārstāvjiem. Pašidentificēti panseksuāli cilvēki uzskata panseksualitāti par seksuālu orientāciju, apgalvojot, ka dzimte un dzimums ir nesvarīgi aspekti, nosakot, vai viņi izjutīs seksuālo tieksmi pret citiem.

Panseksualitāte noraida dzimšu binaritāti, „uzskatu par divām dzimtēm vai noteiktu seksuālo orientāciju”, jo panseksuāļi ir atvērti attiecībām ar cilvēkiem, kas pilnībā neidentificējas kā vīrietis vai sieviete.

Piedēklis „pan-” cēlies no grieķu valodas un nozīmē „visi” vai „katrs”.

## Skatīt arī
* Poliseksualitāte
Dzimuma piešķiršana

**Dzimuma piešķiršana** ir jaundzimušajam veikts ārējo dzimumorgānu novērtējums, pēc kura to pieskaita vai nu vīriešu vai sieviešu dzimumam. Dzimumu parasti piešķir medmāsa, vecmāte, ārsts vai radinieks. 

Ļoti retos gadījumos (aptuveni 0,05% dzimšanu) dzimuma pazīmes var pilnībā neatbilst vienam vai otram dzimumam, tādēļ ir iespējama ķirurģiska iejaukšanās, cilvēka ārējos dzimumorgānus pielāgojot vienam vai otram dzimumam. Ja dzimšanas brīdī dzimums noteikts vai piešķirts nepareizi, vēlāk iespējama dzimuma atkārtota piešķiršana. Dzimumu arī atkārtoti piešķir, ja personai vēlāk veikta dzimumu maiņas operācija.

Vēsturiski cilvēkus audzināja atbilstoši tam dzimumam, ko tiem piešķīra piedzimtot. Mūsdienās dzimums ietver ne tikai ārējās dzimumu atšķirības, bet arī ķermeņa hormonālo un hromosomu uzbūvi. Jau pirms dzimšanas, atbilstoši hromosomām notiek arī atšķirīga smadzeņu attīstība, kas redzama pusaudžu vecumā, kad organisms izstrādā noteiktus hormonus, kuru ietekmē pusaudžiem parādās sekundārās dzimuma pazīmes. Neraugoties uz bioloģiskajām atšķirībām visos līmeņos, līdzību sievietes un vīrieša ķermenī ir daudz vairāk nekā atšķirību.

## Atsauces
Dzimtes binaritāte

[thumb|upright|[Piktogrammas vīriešiem un sievietēm paredzēto publisko tualešu apzīmēšanai]]

**Dzimtes binaritāte** () ir dzimtes studiju jēdziens, kas apzīmē cilvēku iedalījumu divās atsevišķās dzimtes kategorijās — zēnos/vīriešos un meitenēs/sievietēs. Uz dzimumu balstīts binārs dzimtes iedalījums ir izplatīts lielākajā daļā pasaules kultūru. Dzimtes binaritātē neietilpst aptuveni 1,2—4,6% pieaugušo ar nebināru dzimtes identitāti, piemēram, androgīnas un bezdzimtes personas. Ar dzimtes binaritāti saistīts jēdziens ir cisnormativitāte, saskaņā ar kuru cilvēki ne tikai ir iedalāmi divās dzimtēs, bet cilvēku dzimte vienmēr sakrīt ar to dzimumu.

## Skatīt arī
* Dzimumdimorfisms
* Dzimuma disforija
* Cisnormativitāte

## Atsauces
Transdzimte

[thumb|Transpersonu [karogs]]
**Transdzimte** (no ) ir tāda personas dzimte, kas nesakrīt ar tās dzimumu. Tāpat kā cisdzimtes personas arī transdzimtes personas jeb **transpersonas** var būt heteroseksuālas, homoseksuālas, biseksuālas, panseksuālas, aseksuālas vai nepiederēt nevienai no vispārpieņemtajiem seksuālajām orientācijām.

Transpersonām var būt īpašības, ko parasti piedēvē konkrētam dzimumam, un viņi var identificēt sevi šo tradicionālo dzimumu robežās, vai arī identificēties ārpus tām, kā, piemēram, dzimtes kvīri vai bezdzimtes, dzimtes neitrālās un trešās dzimtes personas. Transpersonas var sevi apzināties arī kā divdzimšu, visdzimšu personas, vai identificēt sevi vai nu vispārpieņemtā transdzimumu spektra robežās, vai arī vairāk aptverošajos spektros, kuri ir sastādīti pēc jaunākiem, ievērojami visaptverošākiem pētījumiem.

## Likumi
Eiropā ir 36 valstis, kurās ir nepieciešama psihiatra diagnoze, lai noteiktu dzimuma piederību, bet 20 Eiropas valstīs ir nepieciešama medicīniska operācija.

## Skatīt arī
* Cisdzimte
* Bezdzimte
* Trešā dzimte

## Atsauces
Dzimtes izpausme

[thumb|Divas [sievietes, no kurām viena valkā bikses, bikšturi, uzvalka kreklu un kaklsaiti, bet otra — lūpu krāsu, acu ēnas, skropstu tušu, kleitu un ar ziediem rotātu cepuri]]

**Dzimtes izpausme** ir dzimtes studiju jēdziens, kas apzīmē ārēji novērojamo veidu, kādā persona ar apģērbu, frizūru, stāju, kustībām, runas veidu un citu uzvedību apkārtējiem pauž savu dzimti un parāda, kā vēlas tikt uztverta — vīrišķīga, sievišķīga, androgīna, dzimumneitrāla vai kā citādāk.

Bieži dzimtes izpausme sakrīt ar sabiedrībā pieņemtajiem vīrišķības un sievišķības priekšstatiem, taču tā var arī atšķirties gan starp cilvēkiem, gan starp sabiedrībām. Piemēram, lielākajā daļā mūsdienu Rietumu pasaules, tostarp Eiropā un Ziemeļamerikā, kleitas un svārkus uzskata par sievišķīgu apģērbu, bet citās sabiedrībās līdzīga veida apģērbs ir raksturīgs vīriešiem (piemēram, kilts Skotijā vai dhoti Indijā un Šrilankā). Arī dažās Āfrikas un Dienvidaustrumāzijas sabiedrībās svārkus vai tunikai līdzīgu apģērbu nesaista tikai ar sievietēm.

Dzimtes izpausme ir saistīta ar dzimtes identitāti, bet ne vienmēr ar to sakrīt. Piemēram, persona, kas sevi uzskata par sievieti, var izvēlēties tradicionāli sievišķīgu apģērbu, bet cita persona ar tādu pašu dzimtes identitāti var priekšroku dot tradicionāli vīrišķīgām izpausmēm.

## Ārējās saites
Grīnmauntins

**Grīnmauntins** () ir stratovulkāns, Apvienotajai Karalistei piederošās Debesbraukšanas salas augstākā virsotne. Izvietojies salas austrumdaļā un ir viens no apmēram 100 salas vulkāna konusiem un lavas kupoliem. Kalns veidots no bazaltiskajiem iežiem un kopējais augstums no okeāna dibena ir ap 3000 m. Lai arī vulkāniskie ieži tiek vērtēti kā diezgan jauni, visā salas zināmajā vēsturē kopš tās atklāšanas 16. gadsimtā nav novērotas nekādas vulkāniskās aktivitātes.

Grīnmaintins un tā apkārtne tiek uzskatīti par vienu no pasaulē nedaudzajiem pilnībā cilvēka radītajiem mežiem. Pēc salas atklāšanas portugāļi un citi kuģotāji salā ieveda kazas un trušus, kas stipri noplicināja salas veģetāciju. Jau 19. gadsimta sākuma pētnieki, tajā skaitā Čārlzs Darvins (1836), atzīmēja, ka salā ir ļoti nabadzīga augu valsts un vaskulārie augi pārstāvēti ar 25—30 sugām, no kurām 10 endēmas salai. Tā kā sala ir relatīvi jauna (ap 1 miljonu gadu) un no tuvākās sauszemes to atdala 1500 km okeāna, augu valsts nebija vēl attīstījusies. 1843. gadā britu botāniķis Džozefs Daltons Hukers *(Joseph Dalton Hooker)* apmeklēja salu kopā ar Džeimsa Klārka Rosa Antarktisko ekspedīciju. Hukers piedāvāja plānu, kā salā introducēt dažādus augus, lai attīstītu veģetāciju un tādējādi palielināt nokrišņu daudzumu.

Jau 1865. gadā Britu Admiralitātes ziņojumā tika atzīmēts, ka salā veiksmīgi introducētas 40 dažādas koku sugas un nodrošinājums ar ūdeni ir pietiekošs. 1900. gadā salā jau brīvā dabā auga banāni un guava. 2005. gadā kalns un tā apkārtne tika iekļauta jaunizveidotajā Grīnmauntinas nacionālajā parkā.

## Atsauces
Bruņinieku iela

**Bruņinieku iela** var būt:

* Bruņinieku iela — iela Rīgā
* Bruņinieku iela — iela Valmierā
* Bruņinieku iela — iela Kuldīgas novada Ēdolē
* Bruņinieku iela — iela Aizkraukles novada Vietalvā
* *Bruņinieku iela* — Jēkaba Janševska ielas Liepājā nosaukums no 19. gadsimta beigām līdz 1940. gadam un 1941.—1945. gados
Cālītis

**Cālītis** (sieviešu dzimtē Cālīte) ir latviešu cilmes uzvārds, kas radies no vārda „cālis” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Eduards Cālītis (1881—1947) — rakstnieks un žurnālists;
* Ints Cālītis (1931—2023) — nacionālās pretošanās kustības dalībnieks, disidents, bijušais politieslodzītais;
* Jānis Cālītis (1888—1939) — sabiedrisks darbinieks, politiķis.
* Juris Cālītis — mācītājs.
Franču—libāņu līgums (1936)

**Franču—libāņu līgums (1936)**. Noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo Libānas Republiku. 

1930. gada līgums starp Britu impēriju un Irākas karalisti, kas izbeidza tieši britu pārvaldi šajā mandātteritorijā, radīja prasības pēc līdzīga līguma arī Franču Sīrijas un Libānas mandātteritorijās.  Libānas Prezidents informēja franču Augsto komisāru, ka Libānas parlaments vēlētos noslēgt līgumu ar Franciju. 

Pēc franču—sīriešu līguma noslēgšanas 1936. gada jūnijā, sākās arī franču—libāņu sarunas, kas  beidzās ar līguma parakstīšanu. Līguma sarunās piedalījās maronītu Prezidents Emīls Edde un kristiešu valsts sekretārs Ajubs Tabits. Vietējie musulmaņu politiķi iebilda pret tā noteikumiem, Tripolē un Beirūtā notika sunnītu protesta demonstrācijas, kas pieprasīja apvienošanos ar Sīriju.
 
## Galvenie līguma punkti
* Līgums noslēgts uz 25 gadiem un paredzēja tā tālāku pagarināšanu. 
* Francija un Libāna apņemas būt draudzīgas un savstarpēji saskaņot savu ārpolitiku. 
* Trīs gadu laikā pēc līguma stāšanās spēkā Francija atzīs Libānas neatkarību un valsts pievienosies Tautu Savienībai. 
* Kara gadījumā Francijai ir tiesības izmantot Libānas teritoriju un resursus. 
* Militārās sadarbības daļa paredzēja, ka Libāna izmantos tikai Francijas ieročus, izmantos tikai franču instruktoru armijas apmācībai un ļaus Francijai saglabāt armijas, gaisa spēku un flotes karabāzes. 

Par spīti musulmaņu iebildumiem Libānas parlaments vienbalsīgi apstiprināja līgumu, taču pēc Leona Blūma Francijas Tautas frontes valdības sabrukuma jaunā Francijas valdība līgumu neiesniedza ratifikācijai Francijas parlamentā un tas nekad nestājās spēkā.,

## Atsauces
Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums (1936)

**Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums** 1936. gadā noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo Sīrijas Republiku.

Pēc neveiksmes ar 1933. gada franču—sīriešu līgumu, kas sīriešu nacionālistiem nebija pieņemams, jo saglabāja valsts sašķeltību, jaunajā līgumā franči bija piekāpīgāki sīriešu interesēm. Francijas attieksmes maiņu noteica tas, ka valstī pie varas bija nākusi Francijas Tautas frontes valdība Leona Blūma vadībā.

## Galvenie līguma punkti
* Līgums ir noslēgts uz 25 gadiem un paredz pilnīgu Sīrijas neatkarību trīs gadu laikā, kā arī jaunās valsts iestāšanos Tautu Savienībā.
* Džebel al-Druze valsts un Alavītu valsts tiks iekļautas Sīrijas Republikas sastāvā, lai arī tajās vēl uz pieciem gadiem paliks franču garnizoni.
* Francija patur divas karabāzes un kara gadījumā drīkst izmantot Sīrijas infrastruktūru.
* Franči palīdzēs izveidot un apmācīt Sīrijas armiju.
* Tiks saglabāta Sīrijas valūtas piesaiste Francijas frankam.
* Abas valstis saskaņos savu ārpolitiku un Sīrija apņemas turpināt līgumus, kas noslēgti mandāta laikā.

Līgumā netika pieminēts strīdīgais Libānas robežu jautājums. 1936. gada 9. novembrī līgums tika parakstīts un 26. decembrī to apstiprināja Sīrijas parlaments. Pēc Leona Blūma valdības sabrukuma, jaunā Francijas valdība līgumu neiesniedza ratifikācijai Francijas parlamentā un tas nekad nestājās spēkā. Satraukta par drīzumā gaidāmo Sīrijas neatkarību tās esošajās robežās, Turcija izmantoja iespēju, lai laikā no 1938. līdz 1939. gadam sev pievienotu Aleksandretas sandžaku.

## Atsauces
Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums (1933)

**Franču—sīriešu draudzības un alianses līgums** 1933. gadā noslēgts starp Franciju un tās pakļautībā esošo Sīrijas Republiku. 

1930. gada līgums starp Britu impēriju un Irākas karalisti, kas izbeidza tiešu britu pārvaldi šajā mandātteritorijā, radīja prasības pēc līdzīga līguma arī Franču Sīrijas un Libānas mandātteritorijās. 1932. gadā franči Sīrijā izveidoja valdību Prezidenta Muhammada Ali al-Abida vadībā, ar kuru veikt līguma sarunas. 1933. gada novembrī  līgumu parakstīja mandātteritorijas Augstais komisārs un Sīrijas Premjerministrs. 

## Galvenie līguma punkti
* Līgums ir noslēgts uz 25 gadiem. 
* Turpmāko četru gadu laikā ārpolitikas jautājumos franči aktīvāk iesaistīs arī sīriešus. 
* Pēc sagatavošanās perioda Francija ieteiks Sīriju uzņemt Tautu Savienībā. 
* Starp abām valstīm pastāvēs mūžīga draudzība, tās saskaņos savu ārpolitiku un Francija pārstāvēs Sīriju tajās valstīs, kurās Sīrijai nav diplomātisko pārstāvniecību. 
* Kara gadījumā tās veiks savstarpējas konsultācijas. 
* Sīrija ir atbildīga par aizsardzību, taču valstī paliek franču armijas bāzes ar ekstrateritoriālām tiesībām. 
* Franči nodrošinās Sīriju ar virsniekiem, tiesnešiem, civilservisa ierēdņiem un tehniskajiem padomniekiem, kā arī veiks sīriešu apmācību šiem amatiem. 
* Sīrija apņemas garantēt minoritāšu tiesības, bet franču kontrolētās Džebel al-Druze valsts un Alavītu valsts turpinās pastāvēt ārpus Sīrijas sastāva. 

Galvenie sīriešu iebildumi pret līgumu bija tādi, ka tie paredz turpmāku valsts sadalīšanu un pārāk lielu franču kontroli. Redzot, ka Sīrijas parlaments piedāvāto līgumu noraidīs, Augstais komisārs atlaida parlamentu. Nākamais mēģinājums noregulēt franču un sīriešu attiecības bija 1936. gadā, kad tika noslēgts jauns Franču—sīriešu līgums.

## Atsauces
Pedja (upe)

**Pedja** () ir upe Igaunijā. Upe iztek no Katkuallikas avota Simūnā, tad tā tek cauri Rietumviru, Jegevas un Tartu apriņķim, līdz ietek Vertsjerva ezera ziemeļaustrumos. Šī ir ceturtā garākā upe Igaunijā — tās garums sasniedz 122 km. Pēdējos 4 km, pēc satekas ar Peltsamā, upes nosaukums ir **Pede**. Lielākā apdzīvotā vieta upes krastos ir Jegeva. No Pedjas arī ir cēlies Alamas-Pedjas dabas rezervāta, Igaunijas lielākā dabas rezervāta, nosaukums.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pedjas raksturojums
Rudolfs Šusters

**Rudolfs Šusters** (; dzimis ) ir vācu/ungāru izcelsmes slovāku politiķis, Slovākijas prezidents no 1999. līdz 2004. gadam.

Studējis Bratislavas Tehniskajā institūtā. Pēc tā absolvēšanas strādāja par inženieri-projektētāju. No 1964. gada - komunistiskās partijas biedrs. No 1983. līdz 1986. gadam un no 1994. līdz 1999. gadam bija dzimtās Košices mērs. No 1989. līdz 1990. gadam bija Slovākijas Nacionālās padomes priekšsēdētājs, no 1990. līdz 1992. gadam - Čehoslovākijas sūtnis Kanādā. 1999. gadā kļuva par prezidentu tiešajās vēlēšanās, uzvarot Vladimiru Mečaru. Šustera amata pildīšanas laikā 2004. gada 29. martā Slovākija iestājās NATO. 2004. gada 3. aprīlī valstī notika prezidenta vēlēšanas. Šusters saņēma tikai 7,4% balsu un netika otrajā balsošanas kārtā. 

## Ārējās saites
Kītons

**Kītons** () var būt:
* Basters Kītons — amerikāņu aktieris, režisors, producents un rakstnieks;
* Maikls Kītons — amerikāņu aktieris, komiķis, dziedātājs un dejotājs.
Kārlis Horns

**Kārlis Horns**, arī **Kārlis Hūrns** (, dzimis ap 1550. gadu, miris ), bija zviedru feldmaršals un politiķis. Zviedru Igaunijas gubernators no 1576. līdz 1578. gadam un no 1600. līdz 1601. gadam. Kritis kaujā pie Burtnieku pils Latvijas teritorijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis ap 1550. gadu Kankas muižas (tagad Somijā) īpašnieka un zviedru armijas virsnieka Henrika Horna un viņa sievas Elīnas Stolarmas ģimenē.
Karoja pret krievu karaspēku Livonijas kara laikā, no 1570. līdz 1571. gadam aizstāvot Tallinu. No 1580. gada — feldmaršals. Piedalījās Pļusas pamiera noslēgšanā 1583. gada maijā. No 1588. gada — Zviedrijas Valsts padomes (*riksråd*) loceklis.

1600. gadā atkārtoti tika iecelts par Zviedru Igaunijas gubernatoru un viņš iesaistījās Poļu—zviedru karā. 1601. gadā viņam izdevās ieņemt Piebalgas pili, bet tā paša gada 16. maijā viņš krita kaujā pie Burtnieku pils. Apglabāts Tallinas Doma baznīcā.

Laulībā ar Agnesi fon Delvigu Hornam piedzima 4 dēli, kuri arī kļuva par ievērojamiem Zviedrijas valsts darbiniekiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kārlis Horns Svenskt biografiskt handlexikon
11 Partenope

**Partenope**, arī **11 Partenope** ir neregulāras formas asteroīds ar diametru apmēram 153&nbsp;km, atrodas asteroīdu joslā.

Asteroīdu  atklāja itāļu astronoms Annibale de Gaspariss (*Annibale de Gasparis*) Kapodimontes observatorijā Neapolē. Tas bija otrais viņa atklātais asteroīds (kopā 9). Asteroīda vārdu ieteica Džons Heršels. Partenope grieķu mitoloģijā ir sirēna, kura dibinājusi pilsētu Partenopu (mūsdienās Neapole).

Partenope pieder S tipa asteroīdiem, sastāv no silikātu minerāliem. 1993. gada septembrī (tobrīd Partenope atradās tuvu opozīcijai) Krimas observatorijā tika pētīts asteroīda spektrs. Kopumā spektrs atbilda S tipa asteroīdiem, tomēr tika atklātas vājas absorbcijas joslas 0,38 μm un 0,42 μm viļņu garumos. Līdzīgi spektri atklāti M tipa asteroīdiem, piemēram 201 Pēnelope.

1985.-1987. gadā Maunakea observatorija, izmantojot 2,2 m teleskopu, pētīja apgabalu ap asteroīdu, nolūkā atklāt kādu pavadoni vai putekļu gredzenu, taču nekas netika atrasts.

## Atsauces

## Ārējās saites
Partenopes orbīta
Antakalna seņūnija

**Antakalna seņūnija** () ir Viļņas seņūnija. Tā atrodas pilsētas ziemeļaustrumu daļā un ir viena no vecākajām vēsturiskajām apkaimēm Viļņas pilsētas pašvaldībā. Ar 77,2 km² platību tā ir otra lielākā seņūnija Viļņas pašvaldībā.

Antakalnī atrodas viena no ievērojamākajām Lietuvas baroka celtnēm, Romas katoļu Viļņas Sv. Pētera un Sv. Pāvila baznīca, kā arī Sapehu pils (*Sapiegų rūmai*). Sapehu pili ieskauj vienīgais saglabātais baroka stila parks Lietuvā, tajā aug vecākā liepa Viļņā.

Šeit atrodas arī vēsturiski nozīmīgā Antakalņa kapsēta, kur apglabāti 1991. gada janvāra notikumu upuri. To kapavietas tiek bieži apmeklētas, un viņi tiek uzskatīti par Lietuvas varoņiem.

Antakalņa seņūnijā ietilpst pilsētas iedzīvotāju iemīļota atpūtas vieta un prestižs savrupmāju rajons Valakampi, kur izveidotas arī divas upes pludmales pie Neres. Antakalņa Turnišķes apkaimē atrodas Lietuvas prezidentes un premjerministra, kā arī citu valsts amatpersonu rezidences.

Viļņas Universitātes botāniskais dārzs atrodas seņūnijas austrumu daļā, apdzīvotā vietā ar nosaukumu Kaireni.

## Pazīstami iedzīvotāji
Antakalņa seņūnijā dzīvojuši šādi cilvēki:
* Valds Adamkus, bijušais Lietuvas prezidents;
* Aļģirds Brazausks, bijušais Lietuvas prezidents un premjerministrs;
* Rolands Pakss, bijušais Lietuvas prezidents;
* Andrjus Kubiļus, bijušais Lietuvas premjerministrs;
* Vītauts Ķernaģis, aktieris un komponists;
* Andrjus Mamontovs, rokmūziķis;
* Virgīlijs Noreika, operdziedātājs;
* Sofija Veiverīte, gleznotāja;
* Marks Antokoļskis, krievu skulptors;
* Janīna Degutīte, dzejniece.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Antakalņa fotogalerija
* Antakalņa kapsētas apmeklētāju ceļvedis
Halva

[thumb|[Saulespuķe|Saulespuķu halva]]

**Halva** ( (*ḥalva*) — 'saldumi') ir Tuvajos Austrumos radies konditorejas izstrādājums, ko gatavo no uzputotas sīki sasmalcinātu eļļas augu sēklu vai riekstu un karameļu masas, dažkārt pievienojot arī vanilīnu, kakao pulveri vai rozīnes. Halvā ir vidēji 47% ogļhidrātu, 32% tauku, ap 13% olbaltumvielu, minerālvielu (nātrija, kālija, kalcija, magnija, fosfora, dzelzs), B vitamīnu (B<sub>1</sub>, B<sub>2</sub> vitamīna) un E vitamīna, kā arī samērā daudz polinepiesātināto taukskābju.

## Gatavošana
Atkarībā no izmantotajām eļļas augu sēklām, pazīstami vairāki halvas veidi: tahinas (gatavo no sezama sēklām), zemesriekstu, riekstu, saulespuķu un kombinētā halva.

Halvas gatavošanu sāk ar karameļu uzkarsēšanu un izkausēšanu. Tad karstajai karameļu masai pievieno ziepjusaknes (*Saponaria*) saknīšu ekstraktu, kas kalpo kā putu veidotājs, un sāk putošanu. Putošanas laikā masai pakāpeniski pievieno sasmalcinātās eļļas augu sēklas vai riekstus un turpina putot līdz viendabīgai masai. Iegūto silto un plastisko masu iesaiņo mitruma un tauku necaurlaidīgā papīrā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Grendze (upe)

**Grendze** ir Laucesas labā krasta pieteka Augšdaugavas novada Medumu pagastā. Sākas no Robežas ezera netālu no Lietuvas robežas, tek ziemeļu virzienā. Pie Kščevas ciema uz Grendzes uzstādināts Verbovkas ezers. Ietek Laucesā pie Avotiņiem. Upei vairākas vārdā nenosauktas pietekas. Lielākā apdzīvotā vieta krastos ir Kščeva.
 
## Atsauces
Manilijs (krāteris)

**Manilijs** (*Manilius*) ir triecienkrāteris Mēness redzamajā pusē, atrodas Tvaiku jūras ziemeļaustrumu malā. Krāteris nodēvēts romiešu rakstnieka, astrologa Marka Manilija vārdā. Vārds pirmoreiz minēts 1651. gadā izdotajā itāļu astronoma Džovanni Ričoli (*Giovanni Riccioli*) Mēness kartē. 1935. gadā to apstiprinājusi Starptautiskā Astronomijas savienība.

Krāterim ir apaļa forma, ar labi izteiktu valni. Krātera dibens ir gaišāks nekā apkārtējā virsma, vidusdaļā atrodas neliels pacēlums. Krāteri ietver blāvi „stari”, kuri stiepjas apmēram 300&nbsp;km garumā. 
 
## Atsauces
Meierovica 2. Ministru kabinets

**[[Zigfrīds Anna Meierovics|Zigfrīda Annas Meierovica]]** vadībā **[[Latvijas Republikas Ministru kabinets]]** darbojās laika posmā no  līdz .

## Ministru kabinets

## Koalīcijas sastāvs