open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Emīls Vecmanis

**Emīls Vecmanis** (1913—2006) bija latviešu nacionālās pretestības kustības dalībnieks, kurš Otrā pasaules kara beigās iesaistījās Latvijas Centrālās padomes (LCP) darbībā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1913. gada 5. novembrī Rīgā. 1933. gadā absolvēja Rīgas Valsts tehnikumu, strādāja par dzelzceļnieku, 1935.—1936. gadā dienēja Latvijas armijas Latgales divīzijas štāba sakaru rotā, kur ieguva radista zināšanas. Vācu okupācijas laikā strādāja Ventspils dzelzceļa stacijā, 1944. gadā iesaistījās LCP darbībā un kļuva par vienu no tās radistiem.

Kad 1945. gada oktobrī Latvijā nelegāli no Zviedrijas ieradās četru LCP dalībnieku grupa Artura Arnīša vadībā, sākās tobrīd vēl brīvībā palikušo LCP aktīvistu un viņu atbalstītāju masveida aresti.
Vecmani NKVD apcietināja 1945. gada 31. oktobrī un ilgstoši pratināja.

1946. gada 16. maijā Latvijas PSR Iekšlietu ministrijas karaspēka kara tribunāls Vecmani sodīja ar brīvības atņemšanu uz 15 gadiem ieslodzījumā Gulaga nometnēs.
Pēc 10 spaidu darba gadiem Arhangeļskas apgabala Sevdvinlagā, Komi APSR Sevželdorlagā un Maskavas apgabalā Vecmanim 1956. gada septembrī atļāva atgriezties Latvijā.
Strādāja Ventspils dzelzceļa stacijā, mūža nogali pavadīja pansionātā "Selga".

Miris 2006. gada 9. maijā Ventspilī.

## Literatūra
* Pārcēlāji. Mansards, 2021.

## Atsauces
Viljams Klains

**Viljams Klains** (; dzimis , miris ) bija ASV dzimis franču fotogrāfs un filmu veidotājs, kas bija pazīstams ar savu ironisko skatījumu uz medijiem un neparastu fotografēšanas paņēmienu izmantošanu fotožurnālistikas un modes fotogrāfijās. Viņš ierindojās 25. vietā *Professional Photographer* veidotajā 100 visietekmīgāko fotogrāfu sarakstā.

Kleins izmācījās par gleznotāju, studējot pie Fernāna Ležē, un guva panākumus ar savu darbu izstādēm. Drīz viņš pārgāja uz fotogrāfiju un ieguva atpazīstamību kā žurnāla *[[Vogue]]* modes fotogrāfs, kā arī ar savām foto esejām par dažādām pilsētām. Viņš režisējis pilnmetrāžas fantastikas filmas, daudzas dokumentālās filmas un producējis vairāk nekā 250 televīzijas reklāmas.

1957. gadā viņam tika piešķirta *[[Prix Nadar]]* balva, 1999. gadā saņēma Karaliskās fotogrāfiju biedrības simtgades medaļu un goda stipendiju (HonFRPS), kā arī *Sony* Pasaules fotogrāfijas balvu 2011. gadā par izcilu ieguldījumu fotogrāfijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Multi Millionaire

"**Multi Millionaire**" ir amerikāņu repera *[[Lil Pump]]* dziesma, kurā piedalās amerikāņu reperis *[[Lil Uzi Vert]]*. Tas ir ceturtais singls no *Lil Pump* otrā studijas albuma, *[[Harverd Dropout]]* (2019). Tas tika izdots kā albuma ceturtais singls 2018. gada 5. oktobrī. Dziesmas izdošanas datums ir diena pirms *Lil Pump* debijas studijas albuma *[[Lil Pump (albums)|Lil Pump]]* (2017) pirmās gadadienas. To producējis Denijs Volfs, kurš ir arī *Pump* dziesmas "*Flex Like Ouu*" producents no paša albuma. Citi dziesmas producenti ir *Hanzo* un *Dilip*.
Dambi

**Dambi** ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

Vietējās nozīmes aizsargājamie kultūras pieminekļi ciema apkārtnē: Dambju viduslaiku kapsēta (Mēra kapi).

## Atsauces
Mārsnēnmuiža

**Mārsnēnmuiža** (arī **Gaitnieki**, kļūdaini **Mārsēnmuiža**) ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagastā. Atrodas pagasta ziemeļaustrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem, Lisas upes krastā. Ciems veidojies ap bijušās Mārsnēnu muižas *(Marzenhof)* centru.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Sīkuļi

**Sīkuļi** ir ciems Cēsu novada Mārsnēnu pagastā. Atrodas pagasta dienvidu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V183.

## Atsauces
Igors Neto

**Igors Neto** (, dzimis , miris ) bija krievu futbolists, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis PSRS futbola izlases dalībnieks.

Visu savu spēlētāja karjeru aizvadījis ''Spartak Moscow'' vienībā, tur piecas reizes kļūstot par PSRS Augstākās līgas uzvarētāju.

PSRS futbola izlasi pārstāvējis no 1952. līdz 1965. gadam, kopumā 54 mačos gūstot 4 vārtus. Ar izlasi uzvarējis 1960. gada Eiropas čempionātā, kā arī izcīnījis zelta medaļu 1956. gada vasaras olimpiskajās spēlēs. Piedalījies arī 1958. un 1962. gada FIFA Pasaules kausā.

Pēc spēlētāja karjeras beigām kļuvis par treneri. Vadījis komandas Kiprā, PSRS un Grieķijā. No 1970. līdz 1971. gadam bijis Irānas futbola izlases galvenais treneris.

## Sasniegumi
**Spartak Moscow**

* PSRS Augstākā līga: 1952, 1953, 1956, 1958, 1962
* PSRS kauss: 1950, 1958, 1963

**PSRS**

* Eiropas čempionāts: 1960
* Vasaras olimpiskās spēles zelta medaļa: 1956

## Ārējās saites
Skangaļi (Liepas pagasts)

**Skangaļi** (agrāk arī **Skangaļu muiža**) ir ciems Cēsu novada Liepas pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa V323. Pie ciema ir Mārsnēnu lidlauks. Ciems veidojies ap bijušās Skangaļu muižas *(Skangal)* centru.

## Atsauces
Donegolas grāfiste

**Donegolas grāfiste** (, ) ir grāfiste Īrijā, Olsteras provincē. Tā atrodas vistālāk Īrijas salas ziemeļos un tai ir viena no garākajām piekrastēm Īrijā. Donegolas grāfistes pārvaldes centrs atrodas Lifordā.  grāfistē dzīvoja 166 321 iedzīvotājs.

Donegolas grāfiste robežojas ar Atlantijas okeānu no ziemeļiem un rietumiem, ar Litrimas grāfisti no dienvidiem un ar Ziemeļīriju no austrumiem.

## Etimoloģija
Donegolas grāfiste ir nosaukta Donegolas pilsētas vārdā (no  "ārzemnieku forts").

## Ģeogrāfija
Donegolas grāfistes kopējā platība ir 4860 km². Donegolas grāfiste atrodas Īrijas ziemeļrietumos. Tā atrodas vistālāk Īrijas salas ziemeļos. Tai ir viena no garākajām piekrastēm Īrijā. Lieluma un platības ziņā tā ir lielākā grāfiste Olsterā un ceturtā lielākā grāfiste visā Īrijā. Unikāli, ka Donegolas grāfistei ir neliela robeža tikai ar vienu citu grāfisti Īrijas Republikā — Litrimas grāfisti. Lielākā daļa tās sauszemes robežas (93%) ir kopīga ar trijām Ziemeļīrijas grāfistēm: Tirones grāfiste, Londonderi grāfiste un Fermenas grāfiste. Šīs ģeogrāfiskās izolācijas dēļ no pārējās Republikas Donegolas iedzīvotāji ir saglabājuši savu kultūras identitāti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kevanas grāfiste

**Kevanas grāfiste** (, ) ir grāfiste Īrijā, Olsteras provincē. Kevanas grāfistes pārvaldes centrs atrodas Kevanā.  grāfistē dzīvoja 76 176 iedzīvotāji.

Kevanas grāfiste robežojas ar Ziemeļīriju no ziemeļiem, ar Litrimas grāfisti no rietumiem, ar Longfordas grāfisti no dienvidrietumiem, ar Vestmītas grāfisti no dienvidiem, ar Mītas grāfisti no dienvidaustrumiem un ar Monahanas grāfisti no ziemeļaustrumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šons Durci

**Šons Durci** (; dzimis  Misisogā, Ontārio, Kanādā) ir profesionāls kanādiešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, Kanādas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2026) pārstāv NHL Jūtas "Mammoth".

## Karjera
Uzaudzis Misisogā, Durci spēlēja AA hokeju Misisogas "Braves" komandā, pirms pievienojās Lielās Toronto hokeja līgas (GTHL) komandai Misisogas "Rebels". Pēc tam, kad 2013.—2014. gada sezonā kopā ar Rebels ieguva 14 punktus un 8 soda minūtes, Durci draftēja Ontārio hokeja līgas (OHL) komanda *[[Ovens Sound Attack]]*. 2014.—2015. gada sezonā viņš atgriezās "Rebels" rindās, kur aizvadīja 31 spēli, kā arī divās spēlēs piedalījās Ontārio Junioru hokeja līgas komandā Sentmaiklas "Buzzers". Durzi vēlāk paziņoja, ka viņa papildu gads ar "Rebels" "noteikti bija liela daļa no manas karjeras".

2023. gada 24. jūnijā Durci "Kings" aizmainīja uz Arizonas "Coyotes", apmaiņā pret 2024. gada drafta otrās kārtas izvēli.
## Atsauces

## Ārējās saites
* Sean Durzi Hockey Stats and Profile at hockeydb.com
Stuķi (Liepas pagasts)

**Stuķi** ir ciems Cēsu novada Liepas pagastā. Atrodas pagasta centrālajā daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļu V323 un V332 krustojuma.

## Atsauces
Lihtenšteinas vēsture

[thumb|300px|[Vaducas cietoksnis]]
**Lihtenšteinas vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Lihtenšteinas teritorijā.

## Vēsture
Romas impērijas laikā Lihtenšteinas teritorija ietilpa Rētijas provinces sastāvā un caur to veda ceļš no Itālijas caur *Brigantium* (Brēgencu) uz provinces galvaspilsētu *Augusta Vindelicorum* (Augsburgu).
Šveices neatkarības karu periodā pret Hābsburgiem (1401–1429, 1444–1446, 1498–1500) Lihtenšteinu izpostīja un tā kļuva par Svētās Romas impērijas pierobežu, kopš 1434. gada Vaducas grāfistei un Šellenbergas valstiņai bija kopīgs valdnieks.

1719. gada 15. augustā izveidojās Lihtenšteinas firsta valsts, kas Napoleona karu laikā pievienojās vācu Reinas Savienībai (1808—1815), pēc tam Vācu Savienībai (1815—1866). Pēc Vācu Savienības iziršanas 1866. gada 14. februārī Lihtenšteina kļuva par neatkarīgu valsti un pievienojās Austroungārijas muitas ūnijai. Pēc Austroungārijas sabrukuma 1924. gadā tā izveidoja kopēju monetāro un muitas ūniju ar Šveices Konfederāciju, arī mūsdienās Lihtenšteinas intereses ārzemēs pārstāv Šveice.

Lihtenšteina ir Eiropas Padomes dalībvalsts, bet nav Eiropas Savienības dalībvalsts.

## Atsauces
Monako vēsture

[thumb|300px|[Monako cietoksnis (*La Roche*).]]
**Monako vēsture** ir Eiropas vēstures daļa, kas vēstī par notikumiem mūsdienu Monako teritorijā.

## Vēsture
Monako nosaukums radies no sengrieķu kolonijas Monoikas (*Monoïkos*) vārda, kuru 6. gadsimtā p.m.ē. bija dibinājuši feniķieši. Romas Impērijas laikā tā ietilpa Aizalpu Gallijas (*Gallia Transalpina*, vēlāk *Gallia Narbonensis*) sastāvā.
1215. gadā Monako kļuva par Dženovas koloniju. 1297. gadā Frančesko Grimaldi ieņēma Monako pili, valstī sāka valdīt Grimaldi dinastija, kura valda firstistē arī mūsdienās. No 1525. līdz 1641. gadam Monako bija Spānijas, bet vēlāk Francijas Karalistes protektorāts.
No 1793. līdz 1814. gadam Monako bija Francijas valdījumā, bet no 1815. līdz 1860. gadam bija Sardīnijas Karalistes protektorāts. 1861. gadā Mantonas un Rokebrinas (*Roquebrune-Cap-Martin*) pilsētas atdalījās no Monako un pievienojās Francijai, kas atzina Monako suverenitāti. 1862. gadā atvēra pirmo Montekarlo kazino.

Līdz 1911. gadam Monako bija absolūta monarhija. 1962. gada konstitūcija atcēla nāvessodu un piešķīra vēlēšanu tiesības sievietēm. 1993. gadā Monako iestājās ANO. Kopš 2005. gada valsts galva ir princis Albērs II.

Kopš 2004. gada Monako ir Eiropas Padomes dalībvalsts, bet nav Eiropas Savienības dalībvalsts.

## Atsauces
Pļavas auzene

**Pļavas auzene** () ir augu suga graudzāļu dzimtā. Tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp ļoti bieži visā Latvijā. Daudzviet ieviesusies ārpus pamatareāla.

Dažāda lieluma grupas aug pļavās, atmatās, skrajos krūmājos, mežmalās un ceļmalās.

## Apraksts
Pļavas auzene ir daudzgadīgs, 30—110 cm garš lakstaugs, kurš veido skraju ceru. Stiebrs ir stāvs un kails. Lapas ir 0,3—0,8 cm platas, gandrīz kailas un plakanas. Lapas plātnes apakšpuse ir spīdīga. Lapas maksts ir kaila, vaļēja, apakšējām lapām šķeldraina. Lapām ir īsas, lancetiskas austiņas. Mēlīte ir strupa un ļoti īsa. Ziedi ir izvietoti 7—25 cm garā un stāvā skarā. Skaras zari ir gari un stingri, vērsti slīpi augšup. Apakšējā zaru pārī viens no zariem parasti ir ar vienu vārpiņu. Vārpiņas ir 1—1,5 cm garas, to ass kaila, vārpiņas sāniski saplacinātas, ar 7—10 ziediem. Vārpiņas plēksnes lancetiskas. Ārējā zieda plēksne ir bez akota vai akots tik īss, ka nepārsniedz plēksni. Auglis ir plēksnēs ieslēgts sīks grauds ar garenisku rievu. Zied jūnijā un jūlijā.

## Atsauces
Roskomonas grāfiste

**Roskomonas grāfiste** (, ) ir grāfiste Īrijā, Konahtas provincē. Roskomonas grāfistes pārvaldes centrs atrodas Roskomonā.  grāfistē dzīvoja 64 544 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Augmentatīvs

**Augmentatīvs** ir vārda palielināmā forma, kas apzīmē kaut ko lielu vai lielāku salīdzinājumā ar vārda nosaukto reāliju. 

Latviešu valodā augmentatīvs var tikt izteikts ar priedēkli pār- vai nedaudz novecojušu formu, atkārtojot sakni un pievienojot galotni -um (pārlaimīgs, pārbagāts; garum garš, vecum vecs, tālum tālu...)

Kā augmentatīvi latviešu valodā tiek lietoti arī internacionālismi, piemēram, priedēkļi hiper-, super-, mega-.

Tam pretējā, vārda pamazināmā forma ir deminutīvs.

## Atsauces
Ketlīna Tērnere

**Mērija Ketlīna Tērnere** (; dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Savas karjeras laikā Tērnere ir saņēmusi divas Zelta globusa balvas, kā arī nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai un divām ''Tony'' balvām.

Kļuvusi slavena 1980. gados, kad piedalījusies tādās filmās kā *[[Body Heat]]* (1981), *[[The Man with Two Brains]]* (1983), *[[Crimes of Passion]]* (1984), "Dēkas ar akmeni" (1984) un "Prici ģimenes gods" (*Prizzi's Honor*, 1985). Par abām pēdējām filmām saņēmusi Zelta globusa balvu kategorijā "Labākā aktrise mūziklā vai kinokomēdijā". Par lomu Frānsisa Forda Kopolas kinokomēdijā "Pegija Sjū precas", Tērneri nominēja Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise galvenajā lomā".

Piedalījusies arī filmās *[[The Accidental Tourist]]* (1988), "Rouzu ģimenes karš" (1989), *[[Serial Mom]]* (1994), "Jaunavu pašnāvības" (*The Virgin Suicides*, 1999), *[[Baby Geniuses]]* (1999), *[[Beautiful]]* (2000) un "Mārlijs un es" (2008). Piedalījusies arī seriālos "Draugi" (2001), *[[Californication (seriāls)|Californication]]* (2009) un *[[The Kominsky Method]]* (2018). Ierunājusi arī lomas filmās "Kurš iegāza trusīti Rodžeru?" (1988) un "Briesmoņmāja" (2006), kā arī seriālos "Simpsoni", "Mana trakā ģimene", "Varenais Hils" un "Riks un Mortijs".

## Ārējās saites
Serial Mom

***Serial Mom*** ir 1994. gada ASV melnās komēdijas kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir Džons Voterss. Filmā galvenās lomas atveido Ketlīna Tērnere, Sems Voterstons, Rikija Leika, Sūzena Samersa un Metjū Lilards.

Filma stāsta par Beverliju Sutfinu (Tērnere), mājsaimnieci, kura mierīgi dzīvo kopā ar savu vīru un diviem pusaudžu bērniem. Tomēr Beverlija ir sērijveida slepkava, kas nogalina tos, kuri, viņasprāt, necieš viņu, viņas ģimeni vai neatbilst viņas morāles standartiem.

*Serial Mom* pirmizrāde notika . Filma pārsvarā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes, bet bija finansiāla izgāšanas, nopelnot tikai 7,8 miljonus ASV dolārus pie 13 miljonu budžeta. *Serial Mom* ir ieguvusi kulta filmas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Voterss

**Džons Semjuels Voterss jaunākais** (, dzimis ) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, aktieris un mākslinieks.

Savu slavu un atpazīstamību guvis 1970. gados, kad režisējis vardarbīgās kulta filmas *[[Multiple Maniacs]]* (1970), "Rozā flamingi" (*Pink Flamingos*, 1972) un *[[Female Trouble]]* (1974). Voterss režisēja un sarakstīja scenāriju filmai "Matu laka" (*Hairspray*, 1988), kas kļuva starptautiski veiksmīga un tika adaptēta Brodvejas mūziklā. Sarakstījis un režisējis arī tādas filmas kā *[[Polyester]]* (1981), "Raudulis" (*Cry-Baby*, 1990), *[[Serial Mom]]* (1994), *[[Pecker]]* (1998) un *[[Cecil B. Demented]]* (2000). Viņa filmas satur postmodernisma komēdijas un sirreālisma elementus. Bieži savās filmās strādājis kopā ar aktieri un dragkvīnu (*drag queen*) Divainu un citiem aktieriem, kurus kopā dēvē par *Dreamlanders*.

Kā aktieris piedalījies filmās "Salds un nekrietns" (*Sweet and Lowdown*, 1999), "Čakija atlase" (*Seed of Chucky*, 2004), *[[Excision]]* (2012) un *[[Suburban Gothic]]* (2014).

## Atsauces

## Ārējās saites
Metjū Lilards

**Metjū Lins Lilards** (; dzimis ) ir amerikāņu aktieris, komiķis un režisors.

Savu atpazīstamību ieguvis, piedaloties tādās filmās kā *[[Serial Mom]]* (1994), "Hakeri" (1995), "Kliedziens" (1996), *[[SLC Punk!]]* (1998), *[[She's All That]]* (1999) un *[[Summer Catch]]* (2001). Attēlojis Šagiju filmā "Skubijs Dū" (2002) un tās turpinājumā "Skubijs Dū 2: Briesmoņi savā vaļā" (2004).

Vēlāk piedalījies filmās "Trijatā kanoe" (*Without a Paddle*, 2004), *[[The Groomsmen]]* (2006), "Pēcteči" (2011), "Problēmas ar metienu" (2012), *[[Match]]* (2014). Attēlojis lomu kulta seriāla "Tvinpīka" (2017) trešajā sezonā. 2012. gadā ar filmu *[[Fat Kid Rules the World]]* debitējis kā režisors. No 2018. līdz 2021. gadam piedalījies NBC seriālā *[[Good Girls]]*. Viņš atveido vienu no galvenajām lomām videospēles *[[Five Nights at Freddy's]]* adaptācijā (2023).

## Ārējās saites
Volīnijas slaktiņš

**Volīnijas slaktiņš** (, ukraiņu historiogrāfijā — **Volīnijas traģēdija** (, )) bija Ukrainas nemiernieku armijas veikta etniskā tīrīšana — poļu civiliedzīvotāju masveida iznīcināšana Rietumukrainā, Volīnijas teritorijā, kas līdz 1939. gadam atradās Polijas Otrās republikas sastāvā. Sākās 1943. gada martā un sasniedza maksimumu tā paša gada jūlijā. Slaktiņa mērķis bija novērst potenciālās Polijas pretenzijas uz šo apgabalu, balstoties uz poļu minoritātes vēlmēm. Upuru vidū bija arī ebreji, krievi, čehi, gruzīni un ukraiņi, kas bija daļa no poļu ģimenēm vai pretojās UPA darbībām, piemēram, slēpjot poļu bēgļus. Kopā tika nogalināti 50-60 tūkstoši cilvēku. Poļu atbildes darbības, kas sākās 1943. gada vasaras beigās, savukārt noveda pie dažiem tūkstošiem upuru ukraiņu civiliedzīvotāju vidū.

No 1943. gada otrās puses ukraiņu nacionālisti sāka iznīcināt poļu iedzīvotājus Austrumgalīcijā (mūsdienu Ļvivas, Ivanofrankivskas un Ternopiļas apgabalu teritorija). Pirmās masu slepkavības šajā reģionā notika 1943. gada oktobrī, 1944. gada februārī to skaits ievērojami pieauga. 1944. gada vasarā pret poļiem vērstas darbības aptvēra visu Austrumgalīciju.

Šis ir viens no visasiņainākajiem notikumiem Polijas—Ukrainas konfliktā 20. gadsimta vidū. Daudzi vēsturnieki (galvenokārt poļu) nošķir to no kopējās Polijas—Ukrainas bruņotā konflikta ainas. Poļu vēsturnieki bieži interpretē šos notikumus tikai kā Ukrainas sacelšanās armijas pretpoļu akciju. Ukraiņu vēsturnieki savukārt koncentrējas uz motīviem, kas lika UPA veikt šo akciju, pieminot ukraiņu diskrimināciju pēdējos gados pirmskara Polijā, kā arī pievērš uzmanību *[[Armia Krajowa]]* atbildes darbībām pret ukraiņu civiliedzīvotājiem, tostarp arī Polijas teritorijā. Polijas Seims vērtē Volīnijas slaktiņu kā poļu iedzīvotāju genocīdu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* «Воєнна історія» #3_4 за 2003 рік Документи з відзначення 60-ї річниці трагічних подій
* Гжегож Мотика Польська реакція на дії УПА: масштаб і перебіг каральних акцій
* Гжегож Мотика Волинь 1943 року
* Гжегож Мотика Антипольська акція ОУН-УПА (Джерело: Український Альманах 2003. — Варшава, 2003) 
* Матеріали Всеукраїнської наукової конференції «Волинська трагедія: через історію до порозуміння», м. Луцьк, 19-20 червня 2013 р.
* Pojednanie przez trudną pamięć. Wołyń 1943 / Поєднання через важку пам’ять. Волинь 1943 / Reconciliation through Difficult Remembrance. Volhynia 1943
* СПІЛЬНИЙ ВИСНОВОК УКРАЇНСЬКИХ ТА ПОЛЬСЬКИХ ІСТОРИКІВ ЗА ПІДСУМКАМИ IX—X МІЖНАРОДНИХ НАУКОВИХ СЕМІНАРІВ (Варшава, 5-11 листопада 2001 р.)
Longfordas grāfiste

**Longfordas grāfiste** (, ) ir grāfiste Īrijā, Lenseras provincē. Longfordas grāfistes pārvaldes centrs atrodas Longfordā.  grāfistē dzīvoja 46 634 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dina Zuzāne

**Dina Zuzāne** (dzimusi 1955. gada 2. oktobrī Rīgā; mirusi 2022. gada 30. septembrī Rīgā) bija Latvijas juriste un uzņēmēja, mākslas un mūzikas mecenāte.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1955. gada 2. oktobrī Rīgā. Studēja jurisprudenci, apprecējās ar elektriķi, vēlāko uzņēmēju Jāni Zuzānu.
Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas vadīja Mūkusalas Mākslas salonu, piedalījās mākslas centra *[[Zuzeum]]* koncepcijas veidošanā.
Bija Andreja Žagara kultūras attīstības fonda valdes locekle. Līdz 2012. gadam bija SIA "Burdeks" (pārvaldīja īpašumu Kalnciema ielā 36/38) līdzīpašniece ar Jāni Zuzānu, pēc tam — vienīgā īpašniece, līdz īpašumu 2021.gadā iegādājās *[[Lidl]]*.

Kopā ar Jāni Zuzānu viņai piederēja Elizabetes ielas ēkas dzīvokļi, mājas Ķīpsalā un Ainažos, vērtīgas gleznu kolekcijas un 2020. gadā dibinātais privātais mākslas centrs *Zuzeum*.

Mirusi pēkšņi savā Ķīpsalas mājā Rīgā 2022. gada 30. septembrī. Kā nāves iemeslu Jānis Zuzāns, kurš ar Dinu kopā atradās viņu mazdēla vārda dienas svinībās neilgi pirms Dinas nāves, min trombozi.

## Atsauces
RTU Neorganiskās ķīmijas institūts

**RTU Neorganiskās ķīmijas institūts** ir Rīgas Tehniskās universitātes zinātniskais institūts Materiālzinātnes un lietišķās ķīmijas fakultātes (MLĶF) sastāvā.

## Vēsture
Dibināts 1946. gadā kā Latvijas PSR Zinātņu akadēmijas **Ķīmijas institūts**, 1965. gadā to pārdēvēja par ZA Neorganiskās ķīmijas institūtu.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1993. gadā institūtu nodeva Izglītības ministrijas pārziņā.

1998. gadā LZA Neorganiskās ķīmijas institūtu, kas atradās Miera ielā 34 Salaspilī, reorganizēja par patstāvīgu struktūrvienību ar juridiskās personas tiesībām Rīgas Tehniskajā universitātē. Rīgas Tehniskās universitātes valdījumā Salaspilī nodeva laboratoriju korpusa galveno ēku un laboratoriju korpusa eksperimentālo bāzi ar saimnieciskajām ēkām.
2016. gadā Neorganiskās ķīmijas zinātniskā institūtu pārcēla uz RTU Materiālzinātnes un lietišķās ķīmijas fakultātes telpām Ķīpsalā.

## Atsauces
Genādijs Židko

**Genādijs Židko** (, dzimis , miris ) bija Krievijas Federācijas ģenerālpulkvedis, Austrumu kara apgabala pavēlnieks (2018—2021). Krievijas bruņoto spēku kontingenta štāba priekšnieks Sīrijas pilsoņu karā (2016). Krievijas 2022. gada iebrukuma Ukrainā laikā viņš no jūnija līdz oktobrim bija Krievijas bruņoto spēku Apvienotā grupējuma pavēlnieks "speciālās militārās operācijas zonā" (*командующий Объединённой группировкой войск Вооружённых Сил России в зоне специальной военной операции*).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1965. gadā Sirdarjas apgabala Jangiabadas ciemā. 1987. gadā absolvēja Taškentas Augstāko tanku komandieru skolu un dienēja 27. gvardes motorizēto strēlnieku divīzijā Volgas un Volgas-Urālu militārajā apgabalā. Pēc PSRS sabrukuma piedalījās Tadžikistānas pilsoņu karā, 1997. gadā absolvēja Maļinovska Bruņutanku spēku militāro akadēmiju, 2007. gadā Ģenerālštāba akadēmiju. Bija Volgogradas 20. gvardes motorizēto strēlnieku divīzijas komandieris (2007—2009), 20. gvardes armijas komandiera vietnieks (2009—2011), 6. armijas komandiera pirmais vietnieks (2011—2015), 2. gvardes armijas komandiera pirmais vietnieks (2015—2016), 2. gvardes armijas komandieris (2016—2017).

2016. gadā ģenerālmajors Židko piedalījās Sīrijas pilsoņu karā, būdams tur izvietoto Krievijas Federācijas Bruņoto spēku štāba priekšnieks. No 2017. līdz 2018. gadam viņš bija Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Ģenerālštāba priekšnieka vietnieks. 2018. gadā viņu paaugstināja par ģenerālleitnantu un iecēla par Austrumu militārā apgabala komandieri. 2020. gadā paaugstināja par ģenerālpulkvedi un 2021. gadā iecēla par Krievijas aizsardzības ministra vietnieku — Krievijas Federācijas Bruņoto spēku Galvenās militāri politiskās direkcijas vadītāju.

Kad pēc Krievijas bruņoto spēku militārajām neveiksmēm Krievijas iebrukumā Ukrainā 2022. gada jūnijā armijas ģenerāli Dvorņikovu atstādināja no Krievijas BS virspavēlnieka amata Ukrainā, viņa vietu ieņēma Genādijs Židko.
Ukrainas bruņoto spēku pretuzbrukuma laikā 8. oktobrī viņu nomainīja armijas ģenerālis Sergejs Surovikins.

Židko nomira  Maskavā, 57 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sarkanā auzene

**Sarkanā auzene** () ir mainīga izskata augu suga graudzāļu dzimtā. Tā ir plaši sastopama Eirāzijā, tostarp ļoti bieži visā Latvijas teritorijā. Dažāda lieluma grupas ir sastopamas pļavās un atmatās, skrajos un sausos mežos, smiltājos, ceļmalās un gar dzelzceļiem.

## Apraksts
Sarkanā auzene ir daudzgadīgs, 15—70 cm garš lakstaugs. Augam ir ložņājoši sakneņi un augs veido skraju ceru. Stiebrs stāvs. Lapas ir šauri lineāras, līdz 0,25 cm platas, plakanas, apakšējās sarveidīgas, ierotījušās. Lapas maksts ir daļēji slēgta. Mēlīte ir īsa un ausaina. Veģetatīvo dzinumu ārējo lapu maksts apmatota. Veģetatīvo dzinumu lapas ar 5—7 dzīslām. Ziedu skara stāva, 5—15 cm gara, vārpiņas brūnsarkanas, noziedot sakļaujas. Ārējā zieda plēksne plati lancetiska, kaila, ar aptuveni 3 mm garu akotu. Auglis ir sīks grauds (plēksnenis). Zied jūnijā, jūlijā.

## Atsauces
Mitruma novadīšana

**Mitruma novadīšana** jeb **mitruma izvadīšana** ir audumiem piemītoša funkcionāla īpašība, kas raksturo auduma spēju novadīt no ādas mitrumu, t. i., sviedrus. Mitruma novadīšana notiek, vienai auduma pusei mitrumu piesaistot (bet neuzsūcot pašā audumā), bet otrai pusei — mitrumu izkliedējot pēc iespējas plašākā auduma virsmā, tādējādi palīdzot audumam ātrāk izžūt. Šī iemesla dēļ, audumi ar augstu mitruma novadīšanas spēju tiek plaši izmantoti sporta apgērbu, un daļēji — arī gultasveļas ražošanā. Šo produktu ražotāji nereti mēdz atsaukties uz šādu audumu pārākām termoregulācijas īpašībām, tomēr pētījumos tas pagaidām nav pierādīts.

Mitruma novadīšana ir viena no auduma veiktspējas īpašībām.

## Testa metodes
Mitruma novadīšanas spēju iespējams noteikt ar dažādām metodēm, piemēram, atbilstoši standartiem ISO 13029:2012 () un AATCC TM195 ().

## Audumi pēc to mitruma novadīšanas spējas
Audumi ar augstām mitruma novadīšanas spējām, kurus ieteicams izmantot fiziskām aktivitātēm:

## Atsauces
Venjamins Gurevičs

**Venjamins Gurevičs** (dzimis 1954. gada 21. oktobrī) ir Latvijas uzņēmējs, kas darbojas ātro kredītu un nekustamo īpašumu nozarē. Viņš ir likvidētā ātro kredītu uzņēmuma "Soho Credit" bijušais īpašnieks un valdes loceklis.

## Uzņēmējdarbība
2022. gadā V. Gurevičs bija īpašnieks vairākiem Latvijas uzņēmumiem — SIA "Jūrmalas priedes", SIA "Vīlande", SIA "Jūsu grupa arhitekts", kā arī pārvaldītājsabiedrībai SIA "G3 Capital". Šo uzņēmumu kopējais aktīvu apjoms 2020. gadā bija 7,1 miljoni eiro. Iepriekš, no 2005. gada līdz 2021. gadam, bija arī nu jau likvidētās ātro kredītu uzņēmumu grupas SIA "Soho Group" un tās meitassabiedrības SIA "Soho Credit" dibinātājs un īpašnieks. 2021. gadā V. Gurevičs uzsāka grupas likvidēšanos.

V. Gurevičam savulaik piederēja arī 1991. gadā dibinātais zāļu vairumtirdzniecības uzņēmums SIA "Hansa Pharma Balticum", kā arī tai piederošā meitassabiedrība, zāļu mazumtirdzniecības ķēde SIA "Hansa Pharma" un komandītsabiedrība LTV. 2001. gadā grupu SIA "Hansa Pharma Balticum" iegādājās zāļu vairumtirdzniecības grupa "Tamro Group".

## Nekustamie īpašumi

### Darījumi
2004. gadā V. Gurevičam piederošais uzņēmums SIA "Mira-G" no Latvijas Universitātes iegādājās nekustamo īpašumu Rīgā, Aspazijas bulvārī 22, kur toreiz atradās viesnīca "Rīga" (tagad — *Grand Hotel Kempinski Riga*), bet 2011. gadā šo īpašumu kopā ar to pārvaldošo uzņēmumu SIA "Mira-G" pārdeva Armēnijas uzņēmējam, savā valstī par oligarhu dēvētajam Gagikam Carukjanam.

### Grausti
Lielākā daļa V Gurevičam piederošo uzņēmumu reģistrēti ar adresi Vīlandes ielā 11, Rīgā, kas pazīstams kā jūgendstila ēku rajons. Pati ēka Vīlandes ielā 11 ir valsts nozīmes arhitektūras un kultūras piemineklis, viens no pirmajiem jūgendstila namiem Rīgā, taču tās stāvokļa dēļ ilgstoši tikusi klasificēta kā grausts. 2021. gadā Rīgas dome grausta statusu ēkai atcēla plānoto atjaunošanas darbu dēļ, līdz ar ko tika atcelta arī ēkai paaugstinātā nekustamo īpašumu nodokļa likme. Zināms, ka 2016. gadā ikgadējais nodoklis par faktiski neizmantoto graustu bija mērāms 66 tūkstošu eiro apmērā. Ēkas īpašnieks kopš 2002. gada ir SIA "Vīlande".

V. Gurevičam piederošajam uzņēmumam SIA "Jūrmalas priedes" ilgstoši piederēja arī zeme un ēka Jūrmalā, Ērgļu ielā 2, kur kādreiz atradās Baltijas flotes sanatorija "Majori". Arī šī ēka ilgstoši tika klasificēta kā grausts, taču tā tika pārbūvēta un 2021. gadā nodota ekspluatācijā kā viesu māja "Sea Breeze".

## Atsauces
Iļja Prigožins

**Iļja Prigožins** (, ; dzimis , miris ) bija Krievijas Impērijā dzimis ebreju izcelsmes Beļģijas ķīmiķis, 1977. gada Nobela prēmijas laureāts, pētīja nelīdzvarotu termodinamisku struktūru pašorganizāciju un procesu neatgriezeniskumu.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1917. gada 25. (12.) janvārī Maskavā inženiera un uzņēmēja Ruvima (Romāna) Prigožina (*Рувим Абрамович Пригожин*) un viņa sievas pianistes Jūlijas Vihmanes ģimenē. Viņa vecāki bija ieceļojuši no Baltkrievijas. Pēc Krievijas pilsoņu kara beigām 1921. gadā Prigožinu ģimene izceļoja uz Lietuvas Republiku, 1922. gadā uz Berlīni Vācijā, bet 1929. gadā uz Beļģiju. Prigožins 1939. gadā absolvēja ķīmijas studijas Briseles Brīvajā universitātē (*Université libre de Bruxelles*) un 1941. gadā ieguva doktora grādu. Pēc Otrā pasaules kara beigām 1947. gadā viņu ievēlēja par universitātes profesoru un 1949. gadā piešķīra Beļģijas pilsonību.

No 1959. gada viņš bija profesors Teksasas Universitātē Ostinā, no 1961. gada Čikāgas Universitātes profesors. 1967. gadā viņš atgriezās Ostinā un strādāja par Statistikas mehānikas un termodinamikas centra direktoru. 1977. gadā viņš saņēma Nobela prēmiju ķīmijā par pētījumiem neatgriezeniskā termodinamikā.

## Zinātniskie pētījumi
Prigožina pētīja sarežģītāku un stabilāku struktūru rašanos nelīdzsvarotās termodinamiskās sistēmās. Tas skaidroja, ka dzīvie organismi var uzturēt nelīdzsvarotību, piemēram, atšķirības koncentrācijā un temperatūrā, un izveidot kārtību, nevis pakļauties entropijas pieaugumam. Lai to izdarītu, tiem jāsaglabā pastāvīgs enerģijas apgrozījums atvērtā sistēmā ar apkārtējo vidi. Prigožins spēja matemātiski aprakstīt augstāku kārtības līmeņu rašanos no vienkāršiem, haotiskiem pamatstāvokļiem.

Prigožins īpaši interesējās par laika jēdzienu, kas klasiskās dinamikas likumos vienmēr bija uzskatīts par atgriezenisku un katrs no procesiem var tikpat viegli notikt arī pretēji. Tomēr šī atgriezeniskā laika ideja ir ne tikai pretrunā ar mūsu ikdienas pieredzi, bet arī mūsu zināšanām par neatgriezeniskiem procesiem citu dabaszinātņu, piemēram, evolūcijas teorijas kontekstā. Saskaņā ar Prigožina uzskatu nekārtība un haoss var pārveidoties par kārtību un radīt izkliedējošas struktūras un pašorganizāciju, kas noved pie neviendabīgām struktūrām.
Prigožina teorija par izkliedējošām struktūrām izmantojama pašorganizācijas teorijās, sistēmu teorijā, sinerģētikā un kibernētikas darbos.

## Galvenie darbi
* Ilya Prigogine: *Introduction to Thermodynamics of Irreversible Processes.* Charles C. Thomas Publishers, 1955.
* Ilya Prigogine: *Non-Equilibrium Statistical Mechanics.* Interscience Publishers, 1962, ISBN 0-470-69993-0.
* I. Prigogine, Paul Glansdorff: *Thermodynamic Theory of Structure, Stability and Fluctuations.* John Wiley & Sons, 1971, ISBN 0-471-30280-5.
* G. Nicolis, I. Prigogine: *Self-Organization in Nonequilibrium Systems.* Wiley-Interscience, New York, 1977, ISBN 0-471-02401-5.
Prigožins

**Prigožins** ir Krievijas ebreju uzvārds.

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Iļja Prigožins (*Илья Пригожин*; *Ilya Prigogine*; 1917―2003) ― Krievijā dzimis Beļģijas ķīmiķis;
* Jevgeņijs Prigožins (*Евге́ний Приго́жин*; 1961—2023) ― Krievijas uzņēmējs un politiķis, Vāgnera grupas izveidotājs.
Otrais Čečenijas karš

**Otrais Čečenijas karš** (krievu: *Вторая чеченская война*, čečenu: *ШолгIа оьрсийн-нохчийн тIом*) bija militārs konflikts starp Krievijas Federāciju un čečenu kaujiniekiem no 1999. gada augusta līdz 2000. gada aprīlim, kura laikā Krievijas bruņotie spēki pakļāva Ičkērijas Čečenu republiku.

## Priekšvēsture
 
1991. gada nogalē jaunievēlētais Čečenijas prezidents Džohars Dudajevs pasludināja Ičkērijas Čečenu Republikas neatkarību no Krievijas. 1992. gada martā opozīcija izdarīja neveiksmīgu apvērsuma mēģinājumu. 1994. gada novembrī opozīcijas spēki ar Krievijas atbalstu  mēģināja iebrukt Groznijā un gāzt prezidentu Dudajevu. Kad tas neizdevās, 11. decembrī krievi sāka Pirmo Čečenijas karu, tomēr cieta sakāvi un 1996. gada 31. augustā parakstīja Hasavjurtas vienošanos par pamieru.

## Norise
1999. gada augustā Šamils Basajevs ar saviem kaujiniekiem iebruka Dagestānā, kas kalpoja par iemeslu pamiera laušanai un Krievijas Federācijas bruņoto spēku (KFBS) iebrukumam Čečenijā. 30. septembrī Krievijas karaspēks ieņēma Čečenijas līdzenuma ziemeļu daļu un 18. oktobrī šķērsoja Terekas upi. 17. decembrī KFBS Gaisa desanta operācijā Kaukāza kalnos nobloķēja Čečenijas robežu ar Gruziju.

26. decembrī ar masīviem artilērijas un gaisa spēku triecieniem sākās uzbrukums Groznijai. Pēc tam, kad 2000. gada 30. janvārī kaujinieki izlauzās no aplenkuma, 6. februārī Grozniju ieņēma Krievijas karaspēks. No 22. līdz 29. februārim notika kaujas Šatojā. 7. martā Komsomolskoje ciemā aplenca čečenu lauka komandiera Ruslana Gelajeva vienību, kurai izdevās izlauzties un aizbēgt uz Gruziju. 2000. gada marta beigās karadarbības aktīvā fāze beidzās, un kaujinieki pārgāja uz partizānu kara taktiku.
2009. gada 15. aprīlī pretterorisma operāciju pasludināja par pabeigtu.

## Atsauces
Lilards

**Lilards** var būt:

* Demjens Lilards (*Damian Lillard*, dzimis 1990) – amerikāņu basketbolists;
* Metjū Lilards (*Matthew Lillard*, dzimis 1970) – amerikāņu aktieris, komiķis un režisors.
Sars (nozīmju atdalīšana)

**Sars** var būt:

* SARS (smagais akūtais respiratorais sindroms) ― respiratora vīrusu infekcija.

## Cilvēki ar šādu uzvārdu
* Buna Sars (*Bouna Sarr*; 1992) ― Senegālas futbolists.
Lil Boat 3

***Lil Boat 3*** ir amerikāņu repera Lil Yachty ceturtais studijas albums. To 2020. gada 29. maijā izdeva Capitol Records, Motown Records un Quality Control Music. Albums kalpo kā trešā un pēdējā *Lil Boat* sērijas daļa un *[[Lil Boat 2]]* (2018) turpinājums. Albums tika ierakstīts četras reizes, un Lil Yachty to raksturoja kā "optimismu" un "smagu sitienu". Tajā viesizrādās no Tierra Whack, A$AP Rocky, Tyler, The Creator, Future, Draft Day, DaBaby, Drake, Lil Keed, Young Thug un Lil Durk, producējot JetsonMade, Mike Will Made It, Pi'erre Bourne, Cita starpā Earl on the Beat, K Swisha un pats Lil Yachty.

*Lil Boat 3* saņēma dažādas kritiķu atsauksmes un debitēja ASV Billboard 200 14. vietā. Albumu atbalstīja trīs singli: "Oprah's Bank Account", "Split/Whole Time" un "Coffin". Albuma luksusa versija ar nosaukumu *Lil Boat 3.5* tika izdota 27. novembrī, kurā piedalās Oliver Tree, Playboi Carti, Future, Cochise un Vince Staples

## Dziesmu sarakts
Eiropas politiskā kopiena

**Eiropas politiskā kopiena** (**EPK**; , *EPC*) ir platforma politiskām un stratēģiskām diskusijām par Eiropas nākotni, kas izveidota pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā 2022. gadā. Grupa pirmo reizi tikās 2022. gada 6.–7. oktobrī Prāgā, un tajā piedalījās dalībnieki no 44 Eiropas valstīm, kā arī Eiropadomes priekšsēdētājs un Eiropas Komisijas priekšsēdētājs. Agresorvalstis Krievijas Federācija un Baltkrievija netika uzaicinātas uz kopienas sanāksmi.

Papildus ES dalībvalstīm EPC ietilpst arī Apvienotā Karaliste, Armēnija, Azerbaidžāna, Gruzija, Islande, Moldova, Turcija un Ukraina.
Paredzēts, ka katru gadu notiks divi samiti, pārmaiņus piedaloties ES un ārpus ES valstīm.

## Eiropas Savienības dalībvalstis

## ES kandidātvalstis un potenciālās dalībvalstis

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## EFTA valstis

* 
* 
* 
* 

## Citas Eiropas valstis

* 
* 
* 

## Atsauces
Gagiks Carukjans

**Gagigs Carukjans** (, dzimis 1956. gada 25. novembrī Armēnijā) ir armēņu uzņēmējs un politiķis, partijas Plaukstošā Armēnija (Բարգավաճ Հայաստան կուսակցություն) dibinātājs un vadītājs. Carukjans ir viens no bagātākajiem cilvēkiem Armēnijā, un plašsaziņas līdzekļos bieži saukts par oligarhu.

## Uzņēmējdarbība Latvijā
2011. gada decembrī G. Carukjana uzņēmējdarbību pārvaldošais koncerns *[[Multi Group]]* iegādājās toreizējo viesnīcu Rīga (tagad — *[[Grand Hotel Kempinski Riga]]*) no tās līdzšinējā īpašnieka, ātro kredītu grupas *[[Soho Group]]* vadītāja Venjamina Gureviča. Darījuma summa publiski netika atklāta, taču zināms, ka 2009. gadā V. Gurevičs to vēlējās pārdot par 71 miljonu eiro. Darījumu konsultēja Jānim Zelmenim un Vitai Libertei piederošais zvērināts advokātu birojs "BDO Zelmenis&Liberte" (tagad — "BDO Latvia"), kas pārstāv starptautisko uzņēmumu tīklu BDO.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiāla tīmekļa vietne
Spāriņi

**Spāriņi** ir ciems Cēsu novada Priekuļu pagastā. Atrodas pagasta austrumu daļā.

Apdzīvotā vieta atrodas pie autoceļa P28, Ārupītes upes krastā.

## Atsauces
Lil Uzi Vert diskogrāfija

Amerikāņu reperis *[[Lil Uzi Vert]]* ir izdevis trīs studijas albumus, četrus EP ierakstus, piecus miksteipus un piecdesmit trīs singlus.

2014. gadā *Uzi* izdeva divus projektus ar nosaukumiem *Purple Thoughts EP Vol. 1* un *The Real Uzi*. Pēc līguma noslēgšanas ar *[[Atlantic Records]]*, *Lil Uzi Vert* izdeva miksteipu *[[Luv Is Rage]]* (2015). Nākamajā gadā *Uzi Vert* izdeva divus miksteipus – *[[Lil Uzi Vert vs. The World]]* un *[[The Perfect LUV Tape]]*. Iepriekšējais miksteips radīja singlu *Money Longer*, kas sasniedza 54. vietu ASV ''Billboard Hot 100'', kā arī *You Was Right*, kas ierindojās 40. vietā. 2016. gadā *Lil Uzi Vert* izdeva kopīgu EP ar reperi *[[Gucci Mane]]*, ar nosaukumu *1017 vs. The World*.

*Lil Uzi Vert* debijas studijas albums *[[Luv Is Rage 2]]* tika izdots 2017. gada 25. augustā un ierindojās *[[Billboard 200]]* pirmajā vietā. Tajā bija iekļauts singls *XO Tour Llif3*, kas ierindojās *Billboard Hot 100* topa septītajā vietā, un RIAA to ir sertificējis 7× platīna statusā. 2017. gada 24. jūlijā *Uzi* savā *[[SoundCloud]]* profilā izlaida *2 Luv Is 2 Rage*.

Uz 2019. gada aprīli viņš ASV bija pārdevis vairāk nekā 43 miljonus ierakstu.

Viņa otrais studijas albums *[[Eternal Atake]]* tika izdots 2020. gada 6. martā, un tas radīja divus singlus: *Futsal Shuffle 2020* un *That Way*.

Viņa trešais studijas albums *[[Pink Tape]]* tika izdots 2023. gada 30. jūnijā, un tas radīja 2022. gada hitu singlu "Just Wanna Rock".

## Albumi

### Studijas albumi

### Kopdarba albumi

### Luksusa albumi

## Miksteipi

## EP
Dienviddublina

**Dienviddublina** (, ) ir grāfiste Īrijā, Dublinas grāfistē, Lenseras provincē. Dienviddublinas pārvaldes centrs atrodas Talā.  Dienviddublinā dzīvoja 278 749 iedzīvotāji.

## Ārējās saites
Danliera-Ratdauna

**Danliera-Ratdauna** (, ) ir grāfiste Īrijā, Dublinas grāfistē, Lenseras provincē. Grāfistes pārvaldes centrs atrodas Danlierā.  grāfistē dzīvoja 218 018 iedzīvotāji.

## Atsauces

## Ārējās saites
Īrijas ģerbonis

**[[Īrija]]s ģerbonis** ir republikas oficiālais ģerbonis un tās simbols. Uz Īrijas ģerboņa ir novietota zelta arfa ar sudraba stīgām uz zila vairoga. Ilgu laiku arfa bijusi Īrijas heraldikas simbols. Ģerbonis tika pieņemts 1945. gada 9. novembrī.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Īrijas karogs

## Ārējās saites

*Office of the Chief Herald of Ireland 
** Two "Ireland" images in Ulster Office's *Draft Grants of Arms ca. 1580–1690*: folio 18  (top left) and folio 71
Ķingas

**Ķingas** ir ciems Cēsu novada Priekuļu pagastā. Atrodas pagasta rietumu daļā, Cēsu pilsētas ziemeļu pievārtē.

Apdzīvotā vieta atrodas nomaļus no valsts autoceļiem.

## Atsauces
Raupjā auzene

**Raupjā auzene** () ir augu suga graudzāļu dzimtā. Tā ir sastopama Eiropas centrālajā un austrumu. Raupjā auzene ir nereti, bet nevienmērīgi sastopama visā Latvijas teritorijā.

Grupas aug dažādās sausās, atklātās vietās: atmatās, skrajos mežos un mežmalās, pauguru nogāzēs un ceļmalās.

## Apraksts
Raupjā auzene ir daudzgadīgs, 15—50 cm garš lakstaugs, kurš veido lielu, skraju ceru. Atšķirībā no daudzām citām auzenēm, ložņājošu sakneņu nav. Stiebri ir stāvi. Lapu makstis ir kailas, vaļējas visā garumā vai slēgtas tikai pie pamata. Lapas ir ierotījušās, sarveidīgas, diametrā 0,7—1,3 mm, cietas, virspusē ar 3 (reti 5) izcilnām ribiņām, zilganzaļas. Lapas mēlīte ir sīkas apmales veidā, ausaina. Plātnes virspuse ir raupji apmatota. Skara ir 5—15 cm gara un stāva, zari parasti pa 1, ziedot skara plaša, noziedot pilnīgi sakļauta, taču salīdzinoši platāka nekā aitu auzenei. Ziedkopas zari ir cietmataini. Vārpiņas ir 0,8—1,1 cm garas, vārpiņā 5—6 ziedi. Ārējā vārpiņas plēksne īlenveidīga. Ārējā zieda plēksne ir lancetiska, ar 0,15—0,3 cm garu akotu. Auglis ir sīks, plēksnēs ieslēgts grauds jeb plēksnenis. Lapas šķērsgriezumā sklerenhīmas slānis ļoti nevienmērīgs, visbiezākais lapas sānos un iepretim vidusdzīslai, apmatojums īss, skrajš un raupjš, vadaudu kūlīšu skaits: parasti 7. Zied no maija beigām līdz jūlijam.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dublinas grāfiste

**Dublinas grāfiste** (, ) ir grāfiste Īrijā, Lenseras provincē. Dublinas grāfistes pārvaldes centrs atrodas Dublinā. Grāfiste ir sadalīta Dublinas pilsētā, Danliera-Ratdaunas, Fingalas un Dienviddublinas vietējās pārvaldes grāfistēs. Dublinas grāfiste ir lielākā Īrijā pēc iedzīvotāju skaita,  grāfistē dzīvoja 1 450 701 iedzīvotājs.

## Ārējās saites
Frankfurtes "Löwen"

**Frankfurtes "Löwen"** ir hokeja komanda, kas bāzēta Frankfurtē, Vācijā un spēlē Vācijas hokeja līgā. Komanda dibināta 2010. gadā, un Vācijas hokeja līgā spēlē kopš 2022. gada.

Komanda tika veidota kā agrākās Frankfurtes "Lions" vienības, kas beidza pastāvēt 2010. gadā, turpinātāja.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
Branko Zebecs

**Branislavs "Branko" Zebecs** (, dzimis , miris ) bija horvātu futbolists un futbola treneris, spēlēja pussarga pozīcijā, bijis Dienvidslāvijas futbola izlases dalībnieks.

Lielākos panākumus savā spēlētāja karjerā guvis ar *[[FK Partizan]]* komandu, izcīnot trīs Dienvidslāvijas kausus, un ar *[[Red Star Belgrade]]* komandu, kļūstot par valsts čempionu.

Dienvidslāvijas futbola izlasi pārstāvējis no 1951. līdz 1961. gadam, kopumā 65 mačos gūstot 17 vārtus. Izcīnījis sudraba medaļas 1952. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Helsinkos, kā arī otro vietu 1960. gada Eiropas čempionātā. Piedalījies arī 1954. un 1958. gada FIFA Pasaules kausā.

Veiksmīgi strādājis par futbola treneri Dienvidslāvijā un Vācijā. Vienreiz gan ar *[[Bayern Munich]]*, gan ar *[[Hamburger SV]]* komandu uzvarējis Vācijas Bundeslīgā. Ar *Hamburger SV* komandu spēlējis 1980. gada Eiropas kausa finālā, kurā gan viņa vadītā komanda zaudēja *[[Nottingham Forest]]*.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Partizan**

* Dienvidslāvu kauss: 1952, 1954, 1957

**Red Star Belgrade**

* DIenvidslāvijas Pirmā līga: 1959-60

**Dienvidslāvija**

* Vasaras olimpiskās spēles sudraba medaļa: 1952

### Trenera karjera
**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 1968-69
* Vācijas kauss: 1969

**Eintracht Braunschweig**

* Regionalliga: 1973-74

**HSV**

* Vācijas Bundeslīga: 1978-79

## Ārējās saites
Bītigheimas "Steelers"

**Bītigheimas "Steelers"** ir hokeja komanda, kas bāzēta Bītigheimā-Bīzingenā, Vācijā un spēlē DEL2. Komanda dibināta 1981. gadā. No 2021. līdz 2023. gadam tā spēlēja Vācijas hokeja līgā.

## Izcīnītās vietas
### Vācijas hokeja līga

## Ārējās saites
*Komandas oficiālā mājaslapa
Helmuts Rāns

**Helmuts Rāns** (, dzimis , miris ) bija Vācijas futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Rietumvācijas futbola izlases dalībnieks.

Lielāko daļu spēlētāja karjeras pavadījis savas dzimtās pilsētas Esenes komandā *[[Rot-Weiss Essen]]*, kur 1955. gadā kļuvis par valsts čempionu, bet 1953. gadā izcīnījis Vācijas kausu.

Rietumvācijas futbola izlasi pārstāvējis no 1951. līdz 1960. gadam, kopumā 40 mačos gūstot 21 vārtus. Kļuvis par Vācijas futbola leģendu, gūstot uzvaras vārtus 1954. gada FIFA Pasaules kausa finālā, kas ļāva izlasei izcīnīt pirmo Pasaules kausu. Piedalījies arī 1958. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi
**Rot-Weiss Essen**

* Vācijas čempionāts: 1955
* Vācijas kauss: 1952–53

**Rietumvācija**

* FIFA Pasaules kauss: 1954

## Ārējās saites
HC Ajoie

***HC Ajoie*** ir hokeja komanda, kas bāzēta Porantruī, Šveicē un spēlē Nacionālajā līgā. Komanda dibināta 1973. gadā, un Nacionālajā līgā spēlē kopš 2021. gada.

Iepriekš komanda ilgus gadus aizvadīja NLB un Šveices līgā. 1992., 2016. un 2021. gadā komanda izcīnīja Šveices otrās spēcīgākās līgas čempiones titulu.

2024.—2025. gada sezonā komandā spēlē latviešu uzbrucējs Emīls Veckaktiņš.

## Izcīnītās vietas
### Nacionālā līga

## Ārējās saites
*Komandas oficiālā mājaslapa
Auzenes

**Auzenes** () ir augu ģints graudzāļu dzimtā, kurā iekļauti mūžzaļi vai daudzgadīgi zālaugi. Ģintij ir kosmopolītiska izplatība, sugas sastopamas visos kontinentos, izņemot Antarktīdu. Auzenes ir tuvu radniecīgas ar airenēm (), un jaunākie filoģenētiskie pētījumi, kuros veikta DNS sekvencēšana, liecina, ka ģints nav monofilētiska. Rezultātā augu taksonomisti dažas auzeņu sugas ir pārvietojuši uz aireņu ģinti vai arī uz atsevišķu ģinti *Schedonorus*.

Tā kā šīs ģints taksonomija nav viennozīmīga, ģintī klasificēto sugu skaits svārstās no vairāk nekā 400 līdz vairāk nekā 640.

Ir apzināts, ka auzeņu ziedputekšņi bieži izraisa alerģisku rinītu.

## Latvijā sastopamās sugas
Latvijā ir sastopamas šādas auzeņu sugas:

* Aitu auzene (*Festuca ovina*)
* Daudzziedu auzene (*Festuca multiflora*)
* Kāpu auzene (*Festuca sabulosa*)
* Meža auzene (*Festuca altissima*)
* Milzu auzene (*Festuca gigantea*)
* Niedru auzene (*Festuca arundinacea*)
* Pļavas auzene (*Festuca pratensis*)
* Poļesjes auzene (*Festuca polesica*)
* Raupjā auzene (*Festuca trachyphylla*)
* Sarkanā auzene (*Festuca rubra*)
* Smalklapu auzene (*Festuca tenuifolia*)
* Smiltāja auzene (*Festuca arenaria)*

## Galerija

Attēls:Festuca ammobi.jpg|*Festuca ammobi*
Attēls:Festuca rubra detail.jpeg|Sarkanā auzene (*Festuca rubra*)
Attēls:Festuca arizonica - Flickr - aspidoscelis (3).jpg|*Festuca arizonica*
Attēls:Festucacalifornica0.jpg|*Festuca californica*
Attēls:FESTUCA ESKIA - BÒFIA - IB-474 (Gespet).jpg|*Festuca eskia*
Attēls:Festuca subulata (27776367973).jpg|*Festuca subulata* 
Attēls:Festuca thurberi - Flickr - aspidoscelis (1).jpg|*Festuca thurberi* 


## Atsauces
Kamzolis

thumb|Aizpogājams vīriešu zīda kamzolis Francijā, ap 1715. gadu
**Kamzolis** (, no , 'krekls'), ir īsa apakšjaka, ko valkā virs krekla zem svārkiem, vai vīriešu (parasti gara) veste, ko valkā zem virsdrēbēm. Kamzoli valkāja lielākam siltumam vēsā laikā. 18. gadsimtā tas savā rašanās zemē Francijā sāka iziet no modes, taču palika populārs starp lauku iedzīvotājiem un iegājās arī sievietēm, vārda nozīme 19. gadsimtā dažās valodās mainījās pat līdz sieviešu naktskreklam. Mūsdienās par kamzoli sauc arī biezu džemperi vai svīteri ar augstu un slēgtu apkakli, kā arī biezu virsjaku. Nīcas pusē kamzolis ir viens no virsjakas, kas aukstā laikā ietilpst Nīcas tautastērpā, nosaukumiem.
thumb|Jaukta materiāla kamzolis. Francija, ap 1750. gadu
Kamzolis radās 16. gadsimtā kā zem bruņām valkājams apģērbs un reizēm bija bez piedurknēm. No karotāju apģērba tas izzuda 18. gadsimta vidū un beigās. Dažas tjurku tautas (kazahi, baškīri, tatāri) par kamzoli jeb bešmetu sauc sieviešu virsjaku bez piedurknēm, kas ietilpst kazahu reģionālajos tautastērpos, lai gan vecākie dati par to attiecas tikai uz 19. gadsimtu.

## Atsauces
Alēns Taners

**Alēns Taners** (; dzimis , miris ) bija šveiciešu kinorežisors.

Viņa pirmā režisētā pilnmetrāžas filma *[[Charles mort ou vif]]* (1969) ieguva galveno balvu starptautiskajā kinofestivālā Lokarno. Filma *[[Dans la ville blanche]]* ar Bruno Gancu galvenajā lomā tika iekļauta 33. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā.

Viņa vienīgā filma angļu valodā *[[Light Years Away]]*, kas filmēta Īrijā, ieguva 1981. gada Kannu kinofestivāla *Grand Prix*.

## Atsauces

## Ārējās saites
Doneckas Akadēmiskais apgabala drāmas teātris

**Doneckas Akadēmiskais apgabala drāmas teātris** () bija teātris Mariupolē, Ukrainas dienvidos. Mūsdienu teātris tika uzcelts 1960. gadā aptuvenā vietā, kur atradās bijušās Marijas Magdalēnas baznīca. Teātris sagrauts Krievijas uzlidojumos 2022. gada 16. martā, kā rezultātā gāja bojā aptuveni 600 cilvēku.

Pirms akadēmiskā statusa piešķiršanas 2007. gada novembrī teātris saucās **Doneckas apgabala drāmas teātris**.

Attēls:Донецький_академічний_обласний_драматичний_театр.jpg|Teātris 2021. gadā
Attēls:Mariupol_Drama_Theatre_Destroyed_2.jpg|thumb|Teātri sagrāva 2022. gada 16. martā Krievijas iebrukuma Ukrainā laikā


## Atsauces

## Ārējās saites
* Mariupoles Rada — Doneckas akadēmiskais reģionālais drāmas teātris
IK Oskarshamn

***IK Oskarshamn*** ir hokeja komanda, kas bāzēta Oskašhamnā, Zviedrijā un spēlē *[[Hockeyallsvenskan]]*, Zviedrijas otrajā spēcīgākajā līgā. Komanda dibināta 1970. gadā, no 2019. līdz 2024. gadam spēlēja Zviedrijas hokeja līgā.

## Izcīnītās vietas
### Zviedrijas hokeja līga

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas profils
Eņģeļu aleja

**Eņģeļu aleja** () ir piemiņas komplekss, kas veltīts Ukrainas bērniem, kuri gāja bojā Krievijas okupācijas laikā Doneckā un Doneckas apgabalā. Atklāts 2015. gada 5. maijā pēc piemiņas plāksnes uzstādīšanas. 

Šo piemiņas vietu izmanto Krievijas propaganda, lai provocētu un kurinātu ukrainofobiskus noskaņojumus. Okupācijas iestādes nogalināto sarakstā iekļāva arī bērnus no Ukrainas kontrolētās teritorijas.

## Ārējās saites