open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zeka Snaidera Taisnības līga

**"Zeka Snaidera Taisnības līga"** (; sarunvalodā saukts par *Snyder Cut*) ir 2017. gada ASV supervaroņu filmas "Taisnības līga" 2021. gada režisora versija. Šī ir režisora ​​Zeka Snaidera filmas sākotnēji iecerētā versija pirms viņš pameta režisora posteni un studijas iejaukšanās filmas procesā. Galvenās lomas atveido Bens Afleks, Henrijs Kevils, Eimija Adamsa, Gala Gadota, Rejs Fišers, Džeisons Momoa, Ezra Millers, Vilems Defo, Džesijs Aizenbergs, Džeremijs Aironss, Daiena Leina, Konija Nīlsena un Dž. K. Simonss.

2017. gadā studijas *[[Warner Bros. Pictures]]* izdotajai filmai bija dažādas ražošanas grūtības. No 2016. gada līdz 2017. gadam pirms filmas veidošanas un veidošanas laikā tās scenārijā tika veiktas lielas izmaiņas. 2017. gada maijā filmas pēcapstrādes laikā Snaiders atkāpās no režisora amata pēc viņa meitas Otumas Snaideres nāves. Džošu Vīdonu nolīga pabeigt filmu, tomēr titros viņu neminēja. Vīdona uzraudzībā pārfilmēja vairākas ainas, piešķirot tām spilgtāku toni un vairāk humora, vienlaikus ievērojami saīsinot filmas kopējo ilgumu saskaņā ar *Warner Bros.* norādījumiem. Rezultātā filma saņēma negatīvus kritiķu vērtējumus un nesasniedza plānoto peļņu, pēc kā studija nolēma turpmāk uzsvaru likt atsevišķu varoņu filmām, mazāk ievērojot konsekvenci un nepārtrauktību plašākā kopīgā visumā.

Sabiedrība izrādīja interesi par Snaidera filmas versiju. Lai gan lielākā daļa nozares speciālistu apgalvoja, ka tās izdošana ir maz ticama, tomēr WB šo ideju sāka attīstīt 2020. gada februārī. Tā paša gada maijā Snaiders paziņoja, ka tā tiks izlaista "Zeka Snaidera Taisnības līga" kā *[[HBO Max]]* oriģinālā filma. 70 miljonus ASV dolāru iztērēja, lai pabeigtu vizuālos efektus, partitūru un montāžu, kā arī 2020. gada oktobrī uzņēma papildu materiālus. Sākotnēji to plānoja izdot gan kā sešu sēriju miniseriālu, gan kā pilnmetrāžas filmu, tomēr šo koncepciju atcēla 2020. gada oktobrī. Filma veltīta Zeka Snaidera meitas piemiņai.

Filma "Zeka Snaidera Taisnības līga" kanālā *HBO Max* Amerikas Savienotajās Valstīs bija pieejama no . Tā kļuva par gada ceturto visvairāk straumēto filmu platformā. Kritiķu vērtējumi bija labāki salīdzinājumā ar 2017. gada versiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zilais Skarabejs

**"Zilais Skarabejs"** () ir 2023. gada ASV supervaroņu filma par *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Šī ir *[[DC Extended Universe]]* (DCEU) četrpadsmitā filma. Filmas režisors ir Anhels Manuels Soto un scenārija autors ir Gerets Danets-Alkosers. Galveno varoni atveido Šolo Mariduenja, pārējās lomās filmējās Adriana Barasa, Damians Alkasars, Rauls Makss Truhiljo, Sūzana Sarandona un Džordžs Lopess. Filmu veidojušas studijas *[[DC Studios|DC Films]]* un *[[Pīters Safrans|The Safran Company]]*, bet izplata studija *[[Warner Bros. Pictures]]*.

Filmas izstrāde sākās 2018. gada novembra beigās. 2021. gada februārī režisoru Soto nolīga, lai viņš izveidotu filmu straumēšanas pakalpojumam *[[HBO Max]]*. Mariduenja galvenajai lomai apstiprināja tā paša gada augustā, un decembrī nolēma filmu veidot kinoteātru ekrāniem. Turpmākā aktieru atlase notika 2022. gada sākumā, un filmēšana ilga no maija beigām līdz jūlija vidum *Wilder Studios* Dekaitarā, Džordžijas štatā, kā arī Elpaso, Teksasā un Puertoriko. Tā ir pirmā supervaroņu filma ar latīņamerikāņu izcelsmes aktieri galvenajā lomā.

Filmas "Zilais Skarabejs" pasaules pirmizrāde notika Elpaso , bet ASV un Latvijas kinoteātros tā bija skatāma no 18. augustā. Filma kopumā saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un kļuva par visvairāk straumēto filmu *Warner Bros.* platformā *[[Max]]* (*HBO Max* pēctecis), Amerikas Savienotajās Valstīs. Filmai bija slikti kases ieņēmumi visā pasaulē nopelnot tikai 131 miljonu ASV dolāru salīdzinājumā ar ražošanas budžetu 104—125 miljonu ASV dolāru apmērā, kas padarīja to par viszemākās peļņas DCEU filmu. Tās sliktā peļņa bija saistīta ar tādiem faktoriem kā 2023. gada Holivudas streiks, franšīzes atsāknēšana un viesuļvētra Hilarija. Izstrādē atrodas filmas animācijas turpinājuma sērija.

## Atsauces

## Ārējās saites
Akvamens un zudusī karaļvalsts

**"Akvamens un zudusī karaļvalsts"** () ir 2023. gada ASV supervaroņu filma. Šī ir *[[DC Extended Universe]]* (DCEU) piecpadsmitā filma. Tās režisors ir Džeimss Vans, scenārija autors — Deivids Leslijs Džonsons-Makgoldriks. Filma ir 2018. gada filmas "Akvamens" turpinājums, un galvenajās lomās tajā atveido Džeisons Momoa, Patriks Vilsons, Embera Hērda, Jahja Abduls-Matīns II, Rendāls Pārks, Dolfs Lundgrēns, Temuera Morisons, Mārtins Šorts un Nikola Kidmena. Filmā Arturam Karijam / Akvamenam ir jāsadarbojas ar savu pusbrāli Ormu, lai neļautu Melnajam Mantam nogalināt savu ģimeni un izmantot nolādēto Melno Trīsžuburi, lai pārkarsētu pasauli.

Momoa izstrādāja stāstu filmas turpinājumam pirmās filmas ražošanas laikā. Vans nevēlējās steigties ar turpinājumu, bet 2019. gada janvārī piekrita pārraudzīt projekta attīstību. Pēc mēneša Džonsons-Makgoldriks piekrita atgriezties scenārista amatā, un 2020. gada augustā apstiprināja, ka Vans atgriežas režisora ​​amatā. Viņš paziņoja, ka filma paplašinās Akvamena pasauli, un tai būs nopietnāks tonis, kā arī tiks iekļautas tādas tēmas kā klimata pārmaiņas. Filma ir draugu komēdija starp Akvamenu un Ormu, un to iedvesmojis komiksu sudraba laikmets ar retro zinātniskās fantastikas noskaņu, kas līdzinās animatora Reja Harijhauzena darbiem un 60. gadu šausmu filmām, īpaši *[[Planet of the Vampires]]* (1965). Vans izziņoja turpinājuma nosaukumu 2021. gada jūnijā, un filmēšana sākās vēlāk tajā pašā mēnesī un ilga līdz 2022. gada janvārim. Filmēšana notika Apvienotajā Karalistē, Havaju salās, Losandželosā un Ņūdžersijā, bet papildu ainu filmēšana notika Jaunzēlandē. Atsevišķu ainu pārfilmēšana notika no 2022. gada jūlija līdz 2023. gada jūnijam, lai mainītu filmas sižeta gaitu, savukārt dažu aktieru ekrāna laiks tika saīsināts.

Filmas "Akvamens un zudusī karaļvalsts" pirmizrāde notika fanu pasākumā Losandželosā , savukārt Latvijas kinoteātros filma bija skatāma no 21. decembra, bet ASV no 22. decembra. Filma saņēma negatīvas kritiķu atsauksmes, un visā pasaulē tā iekasēja 434 miljonus ASV dolāru, pie 205—215 miljonu ASV dolāru liela ražošanas budžeta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gladiators II

**"Gladiators II"** () ir 2024. gada ASV un Apvienotās Karalistes episka vēsturiska asa sižeta filma, kuras režisors ir Ridlijs Skots. Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "Gladiators". Galvenās lomas atveido Pols Meskals, Pedro Paskāls, Džozefs Kvins, Freds Hekindžers, Liors Razs, Dereks Džekobi, Konija Nīlsena un Denzels Vašingtons. Džekobi un Nīlsena atkārto savas lomas no pirmās filmas, savukārt Meskals aizstājot Spenseru Tretu Klārku. Meskals atveido Lūciju, Maksima un Lūsillas dēlu, kurš kļūst par gladiatoru pēc tam, kad viņa mājā iebruka ģenerāļa Markusa Akakija vadītā romiešu armija. Lūcijs cenšas atriebties Akakijam un cīnās kā gladiators pie Makrīna, bijušā verga, kas plāno gāzt imperatorus Getu un Karakallu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Estrelita — netīrā seja

**"Estrelita — netīrā seja"** ( — ‘Netīrā seja’) ir Venecuēlas telenovele, ko 1992. gadā veidoja un demonstrēja TV kanāls *[[Venevisión]]*, kuras sižeta pamatā ir rakstnieces Ineses Rodenas radionovele *La gata*. Galvenās lomas atveidojuši Sonja Smita un Giljermo Davila.

Seriāla sižets ir par diviem jauniešiem, nabadzīgo avīžu pārdevēju Estrelitu un bagātas ģimenes atvasi Migelu, kuri iemīlas un apprecas, lai gan jaunā pāra problēmas ar to nebeidzas.

Seriālu Latvijā no 1994. līdz 1996. gadam pārraidīja telekompānija TV 3 31. decimetru kanālā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zibsnis (filma)

**"Zibsnis"** () ir 2023. gada ASV supervaroņu filma par *[[DC Comics]]* tāda paša nosaukuma tēlu. Šī ir *[[DC Extended Universe]]* (DCEU) trīspadsmitā filma. Filmas režisors ir Endijs Maskjeti un scenārija autore ir Kristīna Hodsone. Ezra Millers atveido Bariju (Zibsni), kurš dodas uz pagātni, lai novērstu savas mātes nāvi, tomēr nonāk alternatīvā pagātnē. Pārējās lomas atveido Saša Kalje, Maikls Šenons, Rons Livingstons, Maribela Verdu, Kīrsija Klemonsa, Antje Traue un Maikls Kītons. Filmu veidojušas studijas *[[DC Studios|DC Films]]*, *Double Dream* un *The Disco Factory*, bet izplatīja studija *[[Warner Bros. Pictures]]*.

Pilnmetrāžas filmas ideja jau studijā ik pa laikam parādījās jau kopš 20. gadsimta 80. gadu beigām, un līdz 2014. gadam projektam bija piesaistīti vairāki scenāristi un režisori. Pēc tam filma iekļauta DCEU, un Millers izvēlēts titulvaroņa lomai. Turpmākajos gados filmai tika piesaistīti vairāki režisori, bet visi pameta projektu radušos domstarpību dēļ. Muskjeti un Hodsone filmas izveidē iesaistījās 2019. gada jūlijā, un sagatavošanās filmēšanai sākās 2020. gada janvārī. Filmas sižets daļēji balstīts uz komiksu *Flashpoint* (2011), un tajā iekļauti arī citi DC varoņi, piemēram, Supermeitene un vairākas Betmena versijas, tostarp Kītona atveidotais tēls no filmām "Betmens" (1989) un "Betmens atgriežas" (1992). Filmēšana notika no 2021. gada aprīļa līdz oktobrim *Warner Bros.* studijā un dažādās vietās visā Apvienotajā Karalistē.

Filmas "Zibsnis" pirmizrāde notika Graumana ķīniešu teātrī Holivudā, Losandželosā , bet ASV un Latvijas kinoteātros filma bija skatāma no 16. jūnijā pēc vairākkārtējas atlikšanas, ko izraisīja režisoru maiņa un COVID-19 pandēmija. Filma saņēma pretrunīgas kritiķu atsauksmes, kuri slavēja tās humoru, darbību secības un izpildījumu, bet kritizēja vizuālos efektus un trešo cēlienu. Filma ir kases izgāšanās, visā pasaulē nopelnot tikai 271 miljonu ASV dolāru pie 200—220 miljonu dolāru liela budžeta. Tās peļņa bija saistīta ar tādiem faktoriem kā Millera juridiskās problēmas un strīdi, franšīzes nenovēršamā atsāknēšana, vispārējs supervaroņu žanra popularitātes kritums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šezam! Dievu dusmas

**"Šezam! Dievu dusmas"** () ir 2023. gada ASV supervaroņu filma. Tās režisors ir Deivids Sandbergs, scenārija autori — Henrijs Geidens un Kriss Morgans. Filma ir 2019. gada filmas "Šezam!" turpinājums un galvenajās lomās tajā atveido Zakarijs Līvajs, Ašers Endžels, Džeks Dilans Greizers, Reičela Zeglere, Ādams Brodijs, Ross Batlers, D. Dž. Kotrona, Greisa Kerolaina Karija, Migana Gūda, Lūsija Liu, Džaimons Ūnsū un Helēna Mirena. Filmā Billijs Batsons / Šazams un viņa audžubrāļi un māsas cīnās ar Atlasa meitām.

Filmas izstrādi uzsāka neilgi pēc pirmās filmas izdošanas 2019. gada aprīlī, Geidenam projektā atgriežoties kā scenāristam, kam drīz pēc tam pievienojās Morgans, lai pārskatītu Geidena scenāriju. Arī Sandbergs un Līvajs (Šezams) projektam pievienojās tā paša gada decembrī. Filmas nosaukums un pārējie aktieri apstiprināti 2020. gada augustā, bet 2021. gada sākumā apsiprināja Zegleri, Mirēnu un Liu, kas atveidoja Atlasa meitas. Filmēšana sākās maijā Atlantā, Džordžijas štatā, un noslēdzās augustā.

Filmas "Šezam! Dievu dusmas" pirmizrāde notika Losandželosas teātrī *[[Fox Village]]* , bet ASV un Latvijas kinoteātros filma bija skatāma no 17. marta. Filma saņēma pretrunīgus kritiķu vērtējumus, kuri uzskatīja, ka tā ir sliktāka par pirmo daļu. Analītiķi to arī uzskatīja par kases izgāšanos, jo tās kases ienākumi visā pasaulē ir tikai 134 miljoni ASV dolāru, salīdzinot ar 110—125 miljonu ASV dolāru ražošanas budžetu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Talsu novada dome

**Talsu novada dome** ir Talsu novada pašpārvaldes augstākā iestāde. Sastāv no 19 deputātiem, ko ievēl reizi četros gados pašvaldību vēlēšanās. Tā darbojas Kareivju ielā 7, Talsos.

2025. gada Talsu novada domes vēlēšanās uzvarēja Talsu novada attīstībai un Latvijas attīstībai kopīgais saraksts ar 28,63% balsu, iegūstot 6 vietas novada domē.

## Termiņa sākumā

Pēc 2025. gada Talsu novada domes vēlēšanām Talsu novada domē iekļuva deputāti no sešiem vēlēšanu sarakstiem. Vislielāko vēlētāju atbalstu ieguva Talsu novada attīstībai un Latvijas attīstībai kopīgais saraksts.

## Priekšsēdētāji

* Miervaldis Krotovs (2009—2013);
* Daiga Feldmane (2013);
* Aivars Lācarus (2013—2017);
* Edgars Zelderis (2017—2018);
* Dainis Karols (2018—2020);
* Sandra Pētersone (2020—2022);
* Eva Kārkliņa (2022—2024);
* Andis Āboliņš (2024—2025);
* Ansis Bērziņš (2025—pašlaik).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Talsu novada pašvaldība
Meltona

**Meltonas boro** () ir nemetropoles distrikts ar boro statusu Anglijā, Lesteršīras grāfistē. Aizņem grāfistes grāfistes ziemeļaustrumu daļu, robežojas ziemeļos ar Notingemšīru, austrumos — ar Linkolnšīru, dienvidaustrumos — ar Ratlendu, dienvidos — ar Hārboro, bet rietumos — ar Čārnvudu. Distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta ir Meltonmobri.

## Vēsture
Meltonas distrikts tagadējās robežās izveidots 1974. gada 1. aprīlī, apvienojot Meltonmobri urbāno distriktu un Meltonas un Bīvoras lauku distriktu. Kopš dibināšanas distriktam piešķirts boro statuss.

## Administrācija
Administratīvi distrikta teritoriju veido ārpuspagastu teritorija (*unparished area*), ko tieši pārvalda boro padome, un kas iekļauj Meltonmobri ( iedzīvotāji) pilsētu, kā arī 26 lauku pagasti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Meltonmobri

**Meltonmobri** (; ) ir pilsēta Anglijā, Lesteršīras nemetropoles grāfistes Meltonas distrikta administratīvais centrs un lielākā apdzīvotā vieta. Atrodas grāfistes ziemeļaustrumos Aijas upes krastos  no grāfistes centra Lesteras un  no valsts galvaspilsētas Londonas. Meltonmobri atrodas Austrummidlendas reģiona konsultatīvās padomes ofiss.

## Vēsture
Pilsētas nosaukums cēlies no senangļu valodas *Medeltone* — ‘Viduspilsēta, [ko ieskauj mazi ciematiņi]’. Otra nosaukuma daļa cēlusies no normaņu Mobri dzimtas, kas bija Meltonas agrīnie pilskungi. Meltonas pirmsākumi meklējami romiešu laikos; šeit krustojās vairāki senie ceļi. Mūsdienu apdzīvotās vietas pirmsākumi meklējami Dānelāgas periodā 8.—9. gadsimtā. Pastardienas grāmatā 1086. gadā Meltona minēta kā plaukstoša tirgus pilsēta ar aptuveni 200 iedzīvotājiem, iknedēļas tirgu, divām ūdensdzirnavām un diviem mācītājiem. Tiek uzskatīts, ka Meltona ir trešā senākā tirgus pilsēta Anglijā, kurai tirgus tiesības piešķirtas pirms 1077. gada.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džons Garangs

**Dr. Džons Garangs De Mabiors** (; dzimis , miris ) bija Sudānas politiķis un Dienvidsudānas separātistu līderis. Vadīja Dienvidsudānas spēkus Otrā Sudānas pilsoņu kara laikā. Pēc kara — Sudānas viceprezidents un Dienvidsudānas autonomijas prezidents. Gājis bojā helikoptera katastrofā.

Pēc tautības Džons Garangs bija Dienvidsudānas lielākās tautības — dinku pārstāvis. Būdams vairāk nekā 2 metrus garš, viņš bija viens no garākajiem politiķiem pasaulē.

## Ārējās saites
Anna Sibilla Maidele

**Anna Sibilla Maidele** (*Anna Sibylla Maydell*, dzimusi Ostena-Zakena, ap 1620—1687) bija Piltenes apgabala prezidente (1670—1687) un Dundagas pilsmuižas īpašniece, kura veica plašu pils pārbūvi. Viņa iekārtoja Sīkraga ostu, kur būvēti burinieki, Ovišos un Kolkasragā uzturējusi bākas.

## Dzīvesgājums
Cēlusies no Bātas muižas īpašniekiem Ostenzakeniem. Apprecējās ar Dundagas muižas īpašnieku Frīdrihu fon Bīlovu, pēc vīra nāves kļuva par Dundagas muižas īpašnieci. Otrreiz Anna Sibilla 1651. gadā salaulājās ar landrātu Otto Ernestu fon Maidelu, sava pirmā vīra pirmās sievas radinieku.
Otto Ernesta tēvs Hermanis fon Maidels 1617. gadā bija izpircis Piltenes apgabala ķīlu, samaksājot Prūsijas hercogam 30 000 dālderu, un 1622. gadā kļuva par Piltenes stārastu un landrātu kolēģijas prezidentu. Vēlāk šos amatus ieņēma viņa dēls Otto Ernests (miris 1670. gadā).

Ar savu aktivitāti un uzņēmību Anna Sibilla Maidele ieguva vīrišķīgas un varonīgas sievietes slavu, par kuru vēlāk radās daudzi nostāsti. Pēc vīra nāves viņa 1680. gadā noslēdza līgumu ar Zviedrijas valdību par Kolkasraga divu signālbāku uzturēšanu, maksājot par bāku apgaismošanu 2500 dālderus gadā. Bākas apgaismoja katru nakti no 1. augusta līdz 31. decembrim, uzturot tur uguni ar malku vai akmeņoglēm.
Anna Sibilla ap 1685. gadu Dundagas pilij uzbūvēja austrumu korpusu, bet 1683. gadā iekārtoja pils kapellu ar altāri, kori, kanceli, ērģelēm un soliem.

Pēc vīra nāves Anna Sibilla bija novēlējusi Dundagu savam brāļadēlam Evaldam fon Osten-Sakenam no Bātas muižas. Kad 1687. gadā Anna Sibilla nomira, izmantojot likumīgā mantinieka prombūtni, par Dundagas īpašnieku patvarīgi uzmetās viņas otrā vīra dēls no pirmās laulības (ar Mariju fon Rauteri) — Cīravas dzimtkungs Dītrihs fon Maidels un pasteidzās apprecēt īstā mantinieka Evalda fon Osten-Zakena māsu. Dītrihs fon Maidels maksāja savam svainim par Dundagu rentes naudu. Pirms nāves 1711. gadā Dītrihs fon Maidels tomēr atteicās no Dundagas par labu tās īstajam mantiniekam Evaldam fon Osten-Zakenam, kam Dundagu jau pirms 40 gadiem bija novēlējusi prezidente Anna Sibilla.

## Atsauces
Skanstes virsotnes

**Skanstes virsotnes** ir dzīvojamo augstceltņu komplekss Skanstē, Rīgā, kuru veido četras 24 stāvu dzīvojamās ēkas Skanstes ielā, Grostonas ielā un Jāņa Daliņa ielā. Ēku kompleksa augstums ir 76 m. Namus savieno slēgta divlīmeņu autostāvvieta, uz tās apzaļumotā jumta izvietoti bērnu rotaļu laukumi. Kompleksa teritorijā ietilpst arī sporta laukums. Pirmo kārtu bija paredzēts pabeigt līdz 2008. gada beigām, kompleksa būvniecība tika pabeigta 2012. gadā. Ēku kompleksā ir 493 dzīvokļi. Kompleksu būvējusi SIA "Merks".

## Atsauces
Viļņas Ignācija katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3581823"
}

**Viļņas Sv. Ignācija baznīca** () ir Romas katoļu dievnams, kas atrodas Lietuvas galvaspilsētas Viļņas vecpilsētā. Kalpo par Lietuvas kara ordinariāta katedrāli, t.i. tā ir Lietuvas bruņoto spēku galvenā baznīca. Nacionālās nozīmes Lietuvas valsts kultūras piemineklis (unikālais kods — 27308).

Baznīca celta kā jezuītu noviciāta baznīca no 1622. līdz 1647. gadam. 1737. gadā Viļņā izcēlās ugunsgrēks, kurā nodega arī baznīca. No 1748. līdz 1750. gadam baznīca tika atjaunota pēc Tomaša Žebrovska projekta (no 1745. līdz 1746. gadam Žebrovskis bija Ilūkstes jezuītu kolēģijas pasniedzējs). Pēc jezuītu padzīšanas no Krievijas Impērijas, no 1774. līdz 1798. gadam baznīca kalpoja Viļņas teoloģijas semināra vajadzībām. 1798. gadā ēka tika nodota Krievijas Impērijas Preobraženskas pulka vajadzībām, kas šeit ierīkoja kazarmas. Pēc Pirmā pasaules kara baznīca tika rekonstruēta pēc Juliuša Klosa (*Juliusz Kłos*, 1881 — 1933) projekta un kļuva par Polijas armijas garnizona baznīcu.

Pēc Otrā pasaules kara, 1955. gadā baznīcā ierīkoja kinostudijas noliktavu, no 1991. līdz 2004. gadam šeit atradās mākslas galerija, bet 2004. gadā dievnams tika atdots ticīgajiem.

## Ārējās saites
* Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Lošu pilskalns

**Lošu pilskalns** atrodas Rēzeknes novada Silmalas pagasta Losu ciemā, ap 2,5 km uz ziemeļaustrumiem no Prezmas, tagad nosusinātā Lošu ezera dienvidu krastā. Pirmās ziņas par pilskalnu 1936. gadā sniedza F. Svīkša. Plašāk pilskalnu 1978. gadā aprakstīja A. Radiņš.

Lošu pilskalns ir savrups, apaļš, kokiem apaudzis 7—12 m augsts kalns. Dienvidrietumu pusē pilskalns ar šķiet, mākslīgi padziļinātu ieleju nodalīts no lielākas augstienes. Kalna malas jau no dabas ir pietiekami stāvas, tomēr pilskalna pakāji no dienvidu, rietumu, ziemeļu un ziemeļaustrumu pusēm ieloka terase. Izlīdzinātā apaļā plakuma caurmērs ir 22 m. Tā centrā atrodas caurmērā 1,2 m liels akmens, pie kura izrakta bedre. Dažas citas bedres ir pilskalna dienvidu un austrumu sānos. Pilskalna plakumā, nogāzē un ziemeļaustrumu pakājē 20 x 40 m platībā konstatēts melns, intensīvs, aptuveni pusmetru biezs kultūrslānis. Ap 200 m uz ziemeļrietumiem no pilskalna konstatēts vēl kādas citas apmetnes kultūrslānis. Visa Lošu pilskalna tuvākā apkārtne meliorācijā izlīdzināta un tiek lauksaimnieciski apstrādāta.

Spriežot pēc Lošu pilskalnā un tā pakājē atrastajām bezripas apmesto, tekstila, gludo trauku un ripas trauku lauskām, pilskalns datējams ar pirmo gadu tūkstoti pirms mūsu ēras līdz mūsu ēras pirmajiem gadsimtiem.

Tautas nostāstos Lošu pilskalns apzīmēts par naudas poda noslēpšanas vietu. Podu mēģināts arī izrakt. Rokot atrastas ogles. Iespējams, ka daļa pilskalnā izrakto bedru ir mantraču rakumi, kas tieši apliecina nostāstus par naudas poda meklēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lošu pilskalns
Lubānes kalns

**Lubānes kalns** atrodas Krāslavas novada Dagdā. Dienvidos Lubānes kalnam pie pašas pakājes ir neliels ezeriņš, saukts par Lubānīti. Šis ezeriņš ir ļoti dziļš un atrodas Dagdas ezera rietumgalā, šķirts no tā ar nelielu pļavu.

Paugurs, kas nāk no rietumiem, strupi izbeidzas pie Lubānīša. Šeit radies 50 m garš līdzenums kalna virsotnē, kas izmantots kā pilskalna plakums. Šim plakumam kā robeža pret pēdējo pauguru ziemeļrietumu pusē atrodas dažus metrus dziļa ieleja. Šķiet, ka tai ir dabīgs sākums, bet vēlāk tā padziļināta un izveidota.

Nekādi mākslīgi nocietinājumi vairs nav saglabājušies, jo kalna plakums un sāni kā ziemeļos, tā austrumos kādreiz arti. Arkla neaizskarts bija palicis tikai stāvais kraujums pret ezeriņu.

Plakuma austrumpusē, jau minētajā ielejā, esot bijis avotiņš. To nolaidis baznīckungs, kurš par kalnu sevišķi interesējies. Viņa rakums avotiņa nolaišanai bijis redzams 20. gadsimta sākumā. Avotiņa ūdens izgrauzis kalna sānā dziļu rievu.

Neraugoties uz izarumu, kalnā ap pusmetru dziļa, pa daļai samaisīta mītņu kārta. Mēģinājumu rakumos tika atrastas nevirpotas trauku lauskas. Mītņu kārta klāj arī Lubānes kalna kraujo sānu, tā ka no tālienes tas izskatās melnāks par citiem kalniem. Pateicoties tam, arī izdevies šo pilskalnu atrast, jo citādi nenāktu prātā to pārbaudīt.

Pierakstīta teika, ka Lubānes kalnā baznīca stāvējusi. Tā esot iegrimusi kalnā. Kad pusdienās ieklausoties, tad dzirdot pulksteņus skanam zem kalna. Pēc cita nostāsta kalnā esot apglabāti zelta trauki. Neviens vēl tos neesot atradis. Jāņos šai kalnā kurot ugunis un līgojot.

Lubānes kalns pēc savas uzbūves un lieluma uzskatāms par vecu, nocietinātu dzīves vietu, kādu Latgalē vairāk nekā citos Latvijas novados.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lubānes kalns
Ļūbasta pilskalns

**Ļūbasta pilskalns** ir pilskalns, kas atrodas Augšdaugavas novada Līksnas pagastā. Pilskalns mūsdienās atrodas dzelzceļa un šosejas malā. Tam izvēlētā vieta ir 5—6 m augsts zemes izcēlums relatīvi zemā vietā.

Kalnu no visām pusēm, veidojot nosacīti taisnstūrveida plakumu, ietver divi paralēli līdz divus metrus dziļi grāvji un attiecīgi tikpat augsti divi vaļņi. Ieejas vieta pilskalnā caur vaļņiem un grāvjiem bijusi no dienvidaustrumu puses. Pilskalna noteiktais un izlīdzinātais plakums ir ap 55 m garš un ap 25 m plats. Pilskalna kultūrslānis nav jaušams; kalnu veido smilts zeme. Pilskalns saglabājies nepostīts, kas viegli varēja notikt, veidojot dzelzceļa uzbērumu; pret pilskalnu tas ir gandrīz desmit metrus augsts. Uzbēruma apakšmala atrodas tikai nepilnus desmit metrus no pilskalna ārējā vaļņa. Mežu uz dienvidaustrumiem no pilskalna sauc par Grobļu mežu (gruoblis — laupītājs). Pilskalna nosaukums darināts pēc tuvējā Ļūbasta ezera nosaukuma. Pilskalna nosacīti regulārais izveidojums varbūt var liecināt par relatīvi vēlāku pilskalna pastāvēšanas laiku. Tas ir Daugavpilij tuvākais pilskalns, kas ir viegli pieejams.

Pilskalnu LiDAR reljefa datos atklājis senvēstures entuziasts Atis Blūms.

2022. gadā Ļūbasta pilskalnā veikti arheoloģiskās izpētes darbi arheoloģes Vandas Haferbergas vadībā. Izrakumu laikā iegūtais materiāls liecina, ka pilskalna izveidē izdalāms tikai viens būvniecības periods. Pilskalns bijis apdzīvots ļoti īsu brīdi vai arī izmantots kā patvēruma vieta, kā rezultātā kultūrslānis pilskalnā ir nevienmērīgi izplatīts un plāns. Atrastās švīkātās keramikas lauskas norāda uz pilskalna apdzīvotību vēlajā bronzas vai agrajā dzelzs laikmetā. Precīzāku pilskalna datējumu varēs noteikt pēc arheoloģisko izrakumu laikā iegūto oglīšu paraugu datēšanas ar radioaktīvā oglekļa 14 °C metodi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ļūbasta pilskalns
Ledene (filma)

**"Ledene"** () ir 2005. gada ASV psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors ir Deivids Sleids. Filmā galvenās lomas atveido Patriks Vilsons, Eliots Peidžs un Sandra O.

Filma stāsta par 14 gadus vecu meiteni, kura sagūsta un spīdzina seksuālu varmāku.

Filmas "Ledene" pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā. Filma guva finansiālus panākumus, nopelnot vairāk nekā 8 miljonus ASV dolāru pie mazāk nekā 1 miljona dolāru budžeta. Filma saņēma pārsvarā pozitīvu kritiķu vērtējumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vērotāji (2021. gada filma)

**"Vērotāji"** () ir 2021. gada ASV erotiskā trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Maikls Mohans. Filmā galvenās lomas atveido Sidnija Svīnija, Džastiss Smits, Bens Hārdijs un Nataša Liu Bordico.

Filma stāsta par jaunu pāri, kuri novēro un kļūst apsēsti ar kaimiņiem, kuri dzīvo blakus mājā.

Filmas "Vērotāji" pirmizrāde notika  straumēšanas platformā *[[Amazon Prime Video]]*. Filma saņēma viduvējas kritiķu atsauksmes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alpine

***Alpine*** ir Francijas sporta automašīnu ražotājs. Uzņēmumu 1955. gadā dibināja Žans Redelē. Galvenā mītne atrodas Djepā.

## Modeļi
### Vieglie automobiļi
#### Pašreizējie modeļi
* *[[Alpine A110]]* (2017-)
* *[[Alpine A290]]* (2024-)
* *[[Alpine A390]]* (2025-)


Image:Blue Alpine A110.jpg|*Alpine A110*
Image:Alpine A290 GTS – f 15022025.jpg|*Alpine A290*


#### Vēsturiskie modeļi
* *[[Alpine A106]]* (1955—1961)
* *[[Alpine A108]]* (1958—1965)
* *[[Alpine A110]]* (1962—1977)
* *[[Alpine GT4]]* (1963–1969)
* *[[Alpine A310]]* (1971—1984)
* *[[Renault Alpine GTA|Alpine GTA]]* (1984—1991)
* *[[Renault Alpine A610|Alpine A610]]* (1991—1995)


Image:Alpine A106.jpeg|*Alpine A106*
Image:Renault Alpine.jpg|*Alpine A108*
Image:1971 Alpine A110 Berlinette 1.3 Front.jpg|*Alpine A110*
Image:Alpine GT 4.jpg|*Alpine GT4*
Image:2015-08-30 10-50-34 fete-cabriolet-belfort.jpg|*Alpine A310*
Image:Alpine GTA Le Mans rouge impérial.jpg|*Alpine GTA*
Image:Alpine A610..0.jpg|*Alpine A610*


### Prototipi un konceptauto
* *[[Renault Alpine A110-50]]* (2012)
* *[[Alpine Vision Gran Turismo]]* (2015)
* *[[Alpine Vision]]* (2016)
* *[[Alpine Alpenglow]]* (2022)
* *[[Alpine A290_β]]* (2023)
* *[[Alpine A390_β]]* (2024)


Festival automobile international 2013 - Concept Renault Alpine A110 50 - 003.jpg|*Renault Alpine A110-50*
Festival automobile international 2015 - Alpine Vision Gran Turismo - 013.jpg|*Alpine Vision Gran Turismo*
Alpine Vision Geneva Motor Show 2016.jpg|*Alpine Vision*
Mondial de l'auto Paris 2022 01.png|*Alpine Alpenglow*
Concept car Alpine A290 mod.jpg|*Alpine A290_β*
Alpine A390 β Concept - 02.jpg|*Alpine A390_β*


## Atsauces

## Ārējās saites

*
Ņūema

**Ņūemas Londonas boro** (; ) ir viens no  Londonas administratīvajiem rajoniem Austrumlondonā, Temzas ziemeļu krastā. Boro teritorijā atrodas Lielās Londonas administrācijas ēka, Londonas Sitijas lidosta, Londonas stadions un citi ievērojami objekti.

## Vēsture
Ņūemas boro tagadējās robežās izveidots 1965. gadā, apvienojot līdz tam Eseksas grāfistei piederējušos Īsthemas un Vesthemas grāfistes boro, Vuličas municipālā boro daļu Temzas ziemeļu krastā un nelielu daļu Bārkingas municipālā boro rietumos no Rodingas upes. Boro tika izvēlēts pilnīgi jauns nosaukums *Newham* — ‘Jaunā Hema’; tas radies no senās Hemas muižas, kas vēstures avotos minēta 958. gadā kā *Hamme*. Vesthemas un Īsthemas nosaukumi pirmoreiz minēti attiecīgi 1186. un 1204. gadā.

## Sports
Ņūemas boro Londonas stadionā bāzējas Anglijas Premjerlīgas futbola klubs West Ham United FC.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kristians Fokerots

**Kristians Fokerots** (dzimis  Kuldīgā) ir latviešu pludmales volejbolists.

K. Fokerota vecāki ir Anna Fokerota un Krists Šlakorcins. Vectēvs Modris Fokerots ir lielākais privātais meža zemes īpašnieks Latvijā.

Volejbolā sācis trenēties septiņu gadu vecumā Kuldīgas sporta skolā. Pēc tam pievērsies pludmales volejbolam. Pēc pārcelšanās uz Rīgu trenējies arī basketbolā, tostarp startējis LJBL, pārstāvot Basketbola skolu "Rīga".

Pludmales volejbolu augstā līmenī sācis spēlēt pārī ar pieredzējušo Edgaru Toču. Šobrīd spēlē kopā ar vienaudzi Gustavu Auziņu, ar kuru kopā kļuvuši par 2024. gada Eiropas U-20 čempioniem. Pāra treneris ir olimpiskais medaļnieks pludmales volejbolā Mārtiņš Pļaviņš. 2024. gadā K. Fokerots, spēlējot pārī ar 20 gadus vecāko M. Pļaviņu, sagādāja sensāciju un izcīnīja zelta medaļu Eiropas čempionātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Bvbinfo'' profils
Vīksnu iela (Lielvārde)

**Vīksnu iela** ir iela Lielvārdē, Ogres novadā. Tā sākas krustojumā ar Liepu ielu un beidzas krustojumā ar Zariņu ielu.

## Ielu savienojumi
Vīksnu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Zariņu iela
* Mazzariņu iela
* Liepu iela

## Skatīt arī
* Lielvārde
* Lielvārdes ielu uzskaitījums
Mikus Solovejs

**Mikus Solovejs** ir latviešu vēsturnieks, skolotājs Rīgas Valsts 2. ģimnāzijā un mūziķis. Studējis teoloģiju un vēsturi. Raksti par mūziku, reliģiju un vēsturi izdevumos “Domuzīme”, ''satori.lv'', “Mūzikas saule” u.c.

Darbojas džeza izdevniecībā *[[Jersika Records]]*. Scenārija autors dokumentālajai filmai “KIKOK 1962. Pirmais Latvijas džeza festivāls”.

Saksofonists vairākos mūziķu sastāvos. Kopš 2001. gada muzicē projektā “Kuba”. “Kubas” debijas albums “15 Episodes Of Kuba” saņēmis balvu Zelta mikrofons par labāko debiju un labāko instrumentālās mūzikas albumu.
    
2024. gadā “Kuba” izdeva studijas albumu “Laukumi”, kuru kritiķi raksturo kā ambientā džeza, krautroka un postroka sakausējumu. 2024. gadā “Kuba” par albumu Laukumi saņēma Austras balvu “Gada labākais albums”.

Raidījuma satura veidotājs un vadītājs ideju vēstures raidījumā “Portolāns” Latvijas Radio 6. un "Stunda kopā ar..." Latvijas Radio 3.

## Atsauces
Tauerhemletsa

**Tauerhemletsas Londonas boro** () ir viens no  Londonas administratīvajiem rajoniem Temzas ziemeļu krastā, austrumos no Londonas Sitijas. Aizņem lielāko daļu no Londonas Īstendas. Tauerhemletsas boro teritorijā atrodas Kenērivorfas augstceltņu rajons bijušajos Londonas dokos un Londonas Tauers.

## Vēsture
Tauerhemletsas boro tagadējās robežās izveidots 1965. gadā, apvienojot līdz tam Londonas grāfistei piederējušos Stepni, Poplaras un Betnalgrīnas municipālos boro. Boro nodēvēts apkaimes senajā nosaukumā *Tower Hamlets* — ‘Tauera ciemi’, kas rakstu avotos minēts jau 1554. gadā; nosaukuma izcelsme saistāma ar speciālu Tauera leitnantam pakļautu militāru vienību, kas tika izmitināta tā apkārtnē.

## Iedzīvotāji
Kopš 19. gadsimta Īstendas rajonā apmetās ievērojams skaits iebraucēju no citām Britānijas vietām, kā arī imigranti, kā rezultātā šī apkaime bija pazīstama ar iedzīvotāju nabadzību un augsto nozīedzības līmeni. 2017. gadā vairāku institūciju kopīgajā pētījumā tika konstatēts, ka Tauerhemletsa ir otrs trūcīgākais Londonas boro, pamatojoties uz vairākos indikatoros bāzētu vidējo rādītāju; ar augstu nabadzības līmeni, bērnu nabadzību, bezdarbu un atalgojuma nevienlīdzību salīdzinājumā ar citiem Londonas boro.

Demogrāfiski Tauerhemletsai raksturīgs augsts bengāļu izcelsmes iedzīvotāju īpatsvars — tie veido 32% no iedzīvotāju skaita. Šeit ir arī augstākais musulmaņu īpatsvars no visām Anglijas pašvaldībām — to ir vairāk nekā kristiešu. Boro ir vairāk nekā 40 mošejas, islāma centri un medreses.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kensingtona un Čelsi

**Kensingtonas un Čelsi Karaliskais boro** () ir viens no  Londonas administratīvajiem rajoniem Temzas ziemeļu krastā, rietumos no Vestminsteras. Kensingtonas un Čelsi boro teritorijā atrodas britu monarhu rezidence Kensingtonas pils, Karaliskā Alberthola, Londonas Dabas vēstures muzejs un citas ievērojamas vietas.

## Vēsture
Vēsturiski Kensingtona un Čelsi piederējušas Midlseksas grāfistei. 1889. gadā tās tika iekļautas Londonas grāfistē, bet 1900. gadā izveidoti Čelsi un Kensingtonas metropoles boro. 1901. gadā Kensingtonai kā monarhu rezidencei tika piešķirts karaliskā boro goda tituls. Tagadējās robežās Kensingtonas un Čelsi boro izveidots 1965. gadā, apvienojot abus municipālos boro. Jaundibinātais boro pārmantoja Kensingtonas karaliskā boro statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kolokāzijas

**Kolokāzijas** (*Colocasia*) ir ārumu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir tropiskajā un subtropiskā Āzijā. Dažas sugas ir plaši kultivētas un naturalizējušās citos tropu un subtropu reģionos.

Ēdamā kolokāzija (*Colocasia esculenta*) tiek audzēta kā telpaugs, kā arī ir uzskatāma par invazīvu sugu ASV dienvidu mitrājos, kur tās izplatība apdraud vietējos mitrāju augus.

## Sugas
Ģintī ir klasificētas sugas:

* Ēdamā kolokāzija *(Colocasia esculenta) <small>(L.) Schott</small>*
* *Colocasia adiana* Nangkar, A.P.Das & Tag
* *Colocasia affinis* Schott
* *Colocasia boyceana* Gogoi & Borah
* *Colocasia dibangensis* Gogoi & Borah
* *Colocasia fallax* Schott
* *Colocasia fontanesii* Schott
* *Colocasia hassanii* H.Ara
* *Colocasia kachinensis* S.S.Zhou & J.T.Yin
* *Colocasia lihengiae* C.L.Long & K.M.Liu
* *Colocasia mannii* Hook.f.
* *Colocasia menglaensis* J.T.Yin, H.Li & Z.F.Xu
* *Colocasia oresbia* A.Hay
* *Colocasia spongifolia* P.J.Matthews, V.D.Nguyen, Q.Fang & C.L.Long

## Atsauces

## Ārējās saites
Īru izcelsmes amerikāņi

[thumb|Īru izcelsmes [Amerikas Savienotās Valstis|ASV (1980) un Kanādas (2016) iedzīvotāju īpatsvars]]
**Īru izcelsmes amerikāņi** (, ) ir īru tautības Amerikas Savienoto Valstu pilsoņi. Pirmie īru ieceļotāji Jaunajā Pasaulē ieradās 17. gadsimtā. Īru izcelsmes amerikāņi ir aptuveni 32 miljoni jeb aptuveni 10% no ASV iedzīvotāju kopskaita.

Īru izceļošanu uz Ameriku izraisīja dažādi saimnieciski un sabiedriski cēloņi. 19. gadsimta vidū Īriju smagi skāra Lielais kartupeļu bads (1845—1852), kurā bojā gāja ap 1 miljonu īru. Šajā laikā simtiem tūkstošu īru devās uz ASV, meklēdami labākas dzīves iespējas. 19. gadsimtā lielākā daļa īru ieceļotāju bija nabadzīgi zemnieki, kuri ieradās Bostonā, Ņujorkā, Filadelfijā un citās Amerikas austrumu piekrastes pilsētās, kur kļuva par lētu darbaspēku rūpniecībā un celtniecībā. Tā laika avīzēs un darba sludinājumos bieži tika izvietoti paziņojumi ar tekstu “NINA” (*No Irish Need Apply*), kas norādīja, ka darba devēji atsakās pieņemt darbā īrus. Līdz 20. gadsimta sākumam īri aktīvi iesaistījās politikā un kļuva par ievērojamu politisko spēku ASV. Viens no izcilākajiem īru izcelsmes amerikāņiem ir Džons Kenedijs, kurš 1961. gadā kļuva par ASV prezidentu.

Mūsdienās īru izcelsmes amerikāņi ir pilnībā iekļāvušies ASV sabiedrībā. Īrijas un ASV attiecības joprojām ir ciešas, un daudzi īru izcelsmes amerikāņi turpina uzturēt saikni ar Īriju, bieži apmeklējot to vai veidojot uzņēmējdarbības un kultūras sakarus.

## Ārējās saites
Jaunzēlandes karogs

thumb|Jaunzēlandes karogs
**Jaunzēlandes karogs** (Maori: *te haki o Aoteroa*) ir zils ar Apvienotās Karalistes karogu kreisajā augšējā stūrī. Labo karoga pusi aizņem četras sarkanbaltas zvaigznes, kas simbolizē Dienvidu krusta zvaigznāju.

## Karoga vēsture
Lai gan pašreizējais karogs tika plaši izmantots jau no 1869. gada, par Jaunzēlandes oficiālo karogu tas tika pasludināts tikai 1902. gadā.

2016. gadā Jaunzēlandē tika veikts balsojums par karoga dizainu. Kā divas iespējas tika piedāvātas pašreizējais karogs un alternatīvs dizains — melnā, baltā un zilā krāsā. Balsojumā ar 57% uzvarēja jau esošais karogs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vissvētākā Jēzus Sirds

[thumb|"Vissvētākā Jēzus Sirds", [St-Gervais-et-St-Protais|''Saint-Gervais-et-Saint-Protais'' baznīca, Parīze, Francija]]
**Vissvētākā Jēzus Sirds** () ir viena no visplašāk piekoptajām un pazīstamākajām katoļu dievbijībām, kurā Jēzus Kristus sirds tiek uzskatīta par simbolu "Dieva bezgalīgajai un kaislīgajai mīlestībai pret cilvēci". Šo veltīšanos Kristum pārsvarā izmanto katoļu baznīcā, kam seko anglikāņi un daži rietumu pareizticīgie. Latīņu baznīcā Jēzus Vissvētākās Sirds svētkus svin trešajā piektdienā pēc Vasarsvētkiem. Populāri ir arī 12 Jēzus Vissvētākās Sirds solījumi.

Dievbijība īpaši saistīta ar to, ko baznīca uzskata par Kristus sirds ilgstošu mīlestību un žēlsirdību pret cilvēci. Šīs dievbijības popularizēšana tās mūsdienu formā izriet no Romas katoļu mūķenes Margaritas Marijas Alakokas, kura uzzinājusi par dievbijību no Jēzus vairāku vīziju laikā no 1673. līdz 1675. gadamun vēlāk, 19. gadsimtā no citas katoļu mūķenes Portugālē, Dievišķās Sirds Marijas, Labā Gana draudzes reliģiskās māsas, mistiskajām atklāsmēm, kura Kristus vārdā lūdza, lai pāvests Leons XIII iesvētītu visu pasauli Svētajai Jēzus Sirdij. Mūsdienu formas Vissvētākās Jēzus sirds dievbijības priekšteči neapšaubāmi radās viduslaikos un sevišķi tiek saistīti ar svēto Ģertrūdi no Helftas.

## Apraksts
[thumb|[Holy card depicting the Sacred Heart of Jesus, . Auguste Martin collection, University of Dayton Libraries]]
Svētā Sirds kristīgajā mākslā bieži tiek attēlota kā liesmojoša sirds, kas mirdz dievišķā gaismā, ar šķēpa izdurtu brūci, apņemta ar ērkšķu vainagu, virs kuras ir krusts, un tā ir asiņojoša. Dažreiz attēls tiek parādīts, mirdzot Kristus krūtīs, un viņa ievainotās rokas norāda uz sirdi. Brūces un ērkšķu vainags norāda uz Kristus ciešanām, savukārt liesmas simbolizē dedzīgas mīlestības krāsni.

## Dievbijības vēsture
[thumb|''Sacred Heart of Jesus'', [Portuguese painting from the 19th century]]

## Atsauces

## Ārējās saites
Kingstona pie Temzas

**Kingstonas pie Temzas Karaliskais boro** () ir viens no  Londonas administratīvajiem rajoniem Temzas labajā krastā, dienvidos robežojas ar Sari grāfisti. Kingstonā 10. gadsimtā kronēti vairāki Anglijas karaļi, un tā ir senākā no Anglijas karaliskajiem boro.

## Vēsture
Kingstona vēstures avotos pirmoreiz minēta 838. gadā sakarā ar Veseksas valdnieka Egberta tikšanos ar Kenterberijas arhibīskapu Kolnotu kā *Cyninges tun* — ‘karaļa muiža’. Anglosakšu hronikā vēstīts, ka Kingstonas Svētās Marijas baznīcā kronēti Etelstans (925) un Etelreds (978), bet pēc citiem mazāk ticamiem avotiem šeit kronēti arī Edvards Vecākais (902), Edmunds I (939), Edreds (946), Edvigs (956), Edgars (960) un Edvards Moceklis (975). Boro statuss Kingstonai ir kopš senlaikiem (senākā zināmā hartija saglabājusies no 1208. gada), bet formāli tas piešķirts 1441. gadā un pārapstiprināts 1927. gadā.

Vēsturiski tagadējā boro teritorija piederējusi Sari grāfistei. Tagadējās robežās Kingstonas boro izveidots 1965. gadā, apvienojot Kingstonas pie Temzas, Sarbitonas un Moldenas un Kumbas municipālos boro. Jaundibinātais boro pārmantoja Kingstonas karaliskā boro statusu. No 1893. līdz 2020. gadam Kingstona bija Sari grāfistes administratīvais centrs, lai arī kopš 1965. gada tajā neietilpa.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hamersmita un Fulema

**Hamersmitas un Fulemas Londonas boro** () ir viens no Londonas administratīvajiem rajoniem Temzas ziemeļu krastā. Boro teritorijā bāzējas trīs profesionāli futbola klubi — Premjerlīgas klubi *[[Chelsea F.C.|Chelsea]]* un *[[Fulham F.C.|Fulham]]*, attiecīgi *[[Stamford Bridge]]* un *[[Craven Cottage]]* stadionā, kā arī *[[EFL Championship]]* klubs *[[Queens Park Rangers F.C.|Queens Park Rangers]]* *Loftus Road* stadionā.

## Vēsture
Vēsturiski tagadējā boro teritorija piederējusi Midlseksas grāfistes Fulemas pagastam, kura vēsture izsekojama līdz 7. gadsimtam. 1631. gadā Hamersmita no Fulemas nodalīta patstāvīgā pagastā. 1889. gadā Fulema un Hamersmita tika iekļautas Londonas grāfistē, bet 1900. gadā tām piešķīra metropoles boro statusu. Tagadējās robežās boro izveidots 1965. gadā, apvienojot Hamersmitas un Fulemas municipālos boro. Sākotnēji dēvēts par Hamersmitas boro, bet 1979. gadā pārdēvēts tagadējā vārdā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Zelta lācis

**"Zelta lācis"** () ir augstākais apbalvojums Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, ko piešķir labākajai kinofestivālā rādītajai filmai.

Balvu ieviesa 1951. gadā, kad to pasniedza piecām filmām dažādās kategorijās.

## Balvas ieguvēji

## Ārējās saites

*
Babardeală cu bucluc sau porno balamuc

***Babardeală cu bucluc sau porno balamuc*** ir 2021. gada Rumānijas komēdijdrāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Radu Žude. Filmā galvenās lomas atveido Katija Paskariu, Klaudija Jeremija un Olimpija Melaja.

Filma stāsta par vēstures skolotāju Emi, kuras karjera un reputācija ir apdraudēta, kad internetā tiek nopludināts viņas seksa video.

Filmas pirmizrāde notika  71. Berlīnes Starptautiskajā kinofestivālā, kur tā ieguva festivāla augstāko apbalvojumu — Zelta lauvu. Tā bija trešā Rumānijas uzvara pēdējo deviņu gadu laikā. *Babardeală cu bucluc sau porno balamuc* tika izvēlēta kā Rumānijas kandidatūra par labāko starptautisko spēlfilmu 94. Kinoakadēmijas balvai, tomēr tā netika nominēta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Hoenaštenbergi–Vīganti

thumb|270px|Baronu Hoenaštenbergu—Vīgantu dzimtas ģerbonis (no "Baltisches Wappenbuch")
thumb|270px|Dursupes muižas kungu māja (2024)
**Hoenaštenbergi—Vīganti** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas bija ieceļojusi Livonijā 15. gadsimtā. 1620. gadā dzimta ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā. 1862. gadā Krievijas Impērijas Senāts atļāva Hoenaštenbergu—Vīgantu dzimtai lietot barona titulu.

## Vēsture
Dzimtas vēsture izsekojama līdz 1418. gadam, kad pieminēts Johans Vīgants, 17. gadsimtā Hoenaštenbergi—Vīganti bija Kurzemes hercogu Hofcumberges pils pārvaldnieki. Johans Nikolajs fon Hoenaštenbergs—Vīgants kļuva par Tukuma virspilskungu.

1847. gadā kapteinis Gustavs fon Hoenaštenbergs—Vīgants Kandavas draudzes novadā par 49 tūkstošiem rubļu nopirka Dursupes muižu un to pārbūvēja neoklasicisma stilā. Pēc viņa nāves 1883. gadā par Dursupes muižas īpašnieku kļuva viņa dēls Heinrihs, kurš 1899. gadā to pārdeva Voldemāram Budbergam-Benninghauzenam.
Dursupē dzimis jurists un diplomāts Georgs Teodors Heinrihs fon Hoenaštenbergs-Vīgants (1884—1958), kurš 1916. gadā piedalījās slepenās sarunās par separāta miera slēgšanu starp Krievijas un Vācijas impērijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 3, 2: Kurland. http://personen.digitale-sammlungen.de/baltlex/Band_bsb00000603.html
Šausminošais

**"Šausminošais"** () ir 2016. gada ASV slešera šausmu filma, kuras režisors, scenārija autors, montāžists un viens no producentiem ir Demiens Leone. Filmā galvenās lomas atveido Dženna Kanella (Tara), Samanta Skaffidi (Viktorija), Ketrina Korkorāna (Douna) un Deivids Hauards Torntons (klauns Arts). Filma ir par divām māsām, Taru un Viktoriju Heiesu, kuras vajā noslēpumainais sērijveida slepkava — klauns Arts.

Leone izveidoja klauna Arta tēlu savai īsfilmai *The 9th Circle* (2008), pēc tam tēls parādījās 2011. gada īsfilmā *Terrifier*. 2013. gadā abas īsfilmas iekļāva antoloģijas šausmu filmā *[[All Hallows’ Eve]]*. Šajā filmā Leone prezentēja Arta tēlu un savus praktiskos specefektus, kā arī paudis nožēlu par to, ka tajā laikā viņa filmas protagonisti netika pietiekami labi attīstīti.

Leone mēģināja savākt līdzekļus šīs filmas tapšanai, izmantojot pūļa finansējuma mājaslapu *[[Indiegogo]]*, taču mērķis netika sasniegts. Producents Fils Falkone palīdzēja ieguldīt līdzekļus filmas tapšanā apmaiņā pret producenta honorāru. Maiks Džannelli, kurš atveidoja Artu iepriekšējās filmās, aizgāja no aktiermākslas un viņa vietā Artu atveidoja Deivids Hauards Torntons.

Filmas pirmizrāde notika 2016. gada 15. oktobrī kinofestivālā *Telluride Horror Show*. 2018. gada 15. martā *Epic Pictures Releasing* izrādīja filmu ierobežotā skaitā ASV kinoteātru. Filma saņēma kopumā pozitīvas kritiķu atsauksmes un ar laiku radīja mediju franšīzi. Filmas turpinājums "Šausminošais 2" (*Terrifier 2*) izdots 2022. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas Kino akadēmija

**Eiropas Kino akadēmija** () ir Eiropas filmu veidotāju asociācija, kas dibināta 1989. gadā ar mērķi veicināt Eiropas filmu industrijas intereses un popularizēt pasaulē Eiropas filmas.

## Vēsture
Pirmo reizi Eiropas filmu veidotāji sapulcējās Berlīnē par godu Eiropas Kino balvas pirmajai pasniegšanai 1988. gada novembrī, bet 1989. gadā nodibināja
Eiropas Kino biedrību. To dibināja zviedru režisors Ingmars Bergmans un vēl 40 filmu veidotāji no visas Eiropas, tostarp Bernardo Bertoluči, Klods Šabrols, Dušans Makavejevs, Ištvāns Sabo un Vims Venderss. Bergmanis kļuva par pirmo prezidentu, bet Vendersu ievēlēja par priekšsēdētāju. Gadu vēlāk Eiropas Kino biedrību pārdēvēja par Eiropas Kino akadēmiju.

1996. gadā Venderss pārņēma prezidenta amatu no Bergmana, un par priekšsēdētāju ievēlēja britu producentu Niku Pauelu.

Poļu kinorežisore Agņeška Holanda kļuva par pirmo sievieti Eiropas Kino akadēmijas prezidenti 2021. gadā. Īru un britu filmu producentu Maiku Dauniju ievēlēja par priekšsēdētāju 2020. gadā. Franču aktrise Žiljeta Binoša ievēlēta par akadēmijas prezidenti 2024. gada maijā pēc Holandas atkāpšanās.

## Organizācija
Akadēmijas valdē ir biedri, kas pārstāv dažādas Eiropas daļas. Valdes locekļus ievēl uz 2 gadiem, bet ne ilgāk kā uz 3 periodiem. No 2024. gada katrs no 15 organizācijas valdes locekļiem tika izvēlēts no 15 atšķirīgiem ģeogrāfiskiem vai valodu reģioniem Eiropā. Vieta valdē atvēlēta arī starptautiskam etniskajam pārstāvim no Eiropas sāmiem vai romiem.

Akadēmijas biedru skaitu sākotnēji ierobežoja līdz 99, bet vēlāk biedru skaitu izlēma palielināt. Akadēmija reizi gadā uzaicina jaunus biedrus. 2024. gadā dalībnieku skaits pārsniedzis 5000.

## Pasākumi
Eiropas Kino akadēmija iniciē un piedalās aktivitātēs, kas attiecas uz filmu politiku, kā arī ar ekonomiskiem, mākslinieciskiem un apmācības aspektiem. Akadēmijas pasākumi ietver īsfilmu festivālus, konferences, seminārus un meistarklases jaunajiem talantiem ar augsta līmeņa kino profesionāļu piedalīšanos.

## Skatīt arī
* Eiropas Kino balva

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Asterigerinoidejas

**Asterigerinoidejas** (*Asterigerinoidea*) ir foraminīferu virsdzimta rotaliīdu kārtā. Virsdzimtu ar nosaukumu *Asterigerinacea* 1961. gadā izveidoja amerikāņu mikropaleontologi Alfrēds Lēblihs un Helēna Tappana, piedēvējot to franču naturālistam un paleontologam Alsidam Orbiņī, kurš 1839. gadā bija izveidojis asterigerinīžu dzimtu. Ģeohronoloģiski asterigerinoidejas ir zināmas no vēlā krīta perioda (santonas laikmets) līdz mūsdienām.

## Apraksts
Čaula ir trohospirāliska vai gandrīz plakanspirāliska. Kameras ir ar iekšējām septām. Sekundārās septas jeb interseptas, kas stiprinās pie ārējās sienas, veido papildus kameras apkārt umbilikam. Kanālu sistēmas vai stolonu nav. Sieniņas veidotas no optiski radiāla, perforēta kalcīta. Primārā atvere ir interiomargināla, ekvatoriāla vai ekstraumbilikāli-umbilikāla, un var stiepties uz augšu pa atveres virsmu vai arī var būt areāla. Sekundārās atveres ir izvietotas pa šuvi vai arī ir saistītas ar papildus iekšējām septām.

## Sistemātika
Asterigerinoideju virsdzimtā ir iekļautas šādas dzimtas:
* virsdzimta: ***Asterigerinoidea*** d'Orbigny, 1839
:* dzimta: *[[Amphisteginidae]]* Cushman, 1927
:* dzimta: *[[Asterigerinatidae]]* Reiss, 1963
:* dzimta: *[[Asterigerinidae]]* d'Orbigny, 1839
:* dzimta: *[[Boreloididae]]* Reiss, 1963 †
:* dzimta: *[[Epistomariidae]]* Hofker, 1954
:* dzimta: *[[Helicosteginidae]]* Mitchell, E. Robinson & Özcan in Mitchell et al., 2022 †
:* dzimta: *[[Lepidocyclinidae]]* Scheffen, 1932 †
:* dzimta: *[[Nuttallidae]]* Saidova, 1981
:* dzimta: *[[Pseudolepidinidae]]* Mitchell, E. Robinson & Özcan in Mitchell et al., 2022 †

## Atsauces
Altenbokumi

thumb|270px|Grimbergu—Altenbokumu dzimtas ģerbonis (no "Baltisches Wappenbuch")
**Altenbokumi** () jeb **Grimbergi—Altenbokumi** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas bija ieceļojusi Livonijā 15. gadsimtā.

## Vēsture
Dzimtas vēsture Kurzemē izsekojama līdz Dītriham no Altenbokumas (*Oldenbockum*), kurš bija Kandavas fogts (1476—1483), vēlāk Kuldīgas komturs (1484—1490). 1494. gadā Johans Altenbokums iegādājās Dursupes un Cēres muižas (*Zehren*). Kurzemes un Zemgales hercogistes laikā Matīss Altenbokums no 1673. līdz 1688. gadam bija Tukuma virspilskungs. Dītrihs Altenbokums (1620—1687) bija hercogistes landmaršals, kuru hercogs Frīdrihs Kazimirs Ketlers 1687. gadā ar 400 karavīriem un 1000 pārceļotājiem nosūtīja ekspedīcijā Tobago atgūšanai.

Kārlim fon Altenbokumam 1600. gadā tagadējā Vandzenes pagastā piederēja Klāņu (*Klahnen*) un Uguņu (*Uggunzeem*) muižas, 18. gadsimtā G. Altenbokumam piederēja Asares muiža.

## Atsauces
Džovanni Batista Tjepolo

thumb|Džovanni Batista Tjepolo, pašportrets
**Džovanni Batista Tjepolo** (, 1693—1770) bija Venēcijas gleznotājs, kurš darbojās Venēcijā, Milānā, Veronā un citās Ziemeļitālijas pilsētās, arī Vircburgā un no 1761. gada Madridē.

## Atsauces

## Ārējās saites