open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Daudzkārtējo olimpisko zelta medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti tie **sportisti, kuri [[vasaras olimpiskās spēles|vasaras olimpiskajās spēlēs]] un [[ziemas olimpiskās spēles|ziemas olimpiskajās spēlēs]] ieguvuši vismaz četras zelta medaļas**. Medaļu skaitā nav iekļautas 1906. gada neoficiālo olimpisko spēļu medaļas. Kopumā vairāk nekā četras olimpiskās zelta medaļas ir ieguvuši vismaz 200 sportisti.

## Uzskaitījums
:**Treknrakstā** izcelti tie sportisti, kas piedalījušies pēdējās vasaras un ziemas olimpiskajās spēlēs —, 2016. gada vasaras Riodežaneiro un 2018. gada ziemas Phjončhanas olimpiskajās spēlēs.

*Tabula pēdējoreiz atjaunota 2018. gada 1. jūlijā*

## Skatīt arī
* Daudzkārtējo olimpisko medaļnieku uzskaitījums
* Olimpisko medaļu skaits pēc valsts

## Atsauces
* 
*
Filips Osiasons

**Filips Osiasons** (, ; dzimis , miris ) bija Odesā dzimis ebreju izcelsmes franču mākslinieks un mākslas kritiķis. Literāro pseidonīmu *Jacques Sabile* pieņēmis par godu vectēvam, kurš dzimis Sabilē.

Dzimis Odesas tirgotāju ģimenē. Tēvs dzimis Kuldīgā. Vēlāk tēvs darbojās Rīgas tirdzniecības bankas valdē, miris 1931. gadā Rīgā. Filips Osiasons 1919. gadā emigrēja no Krievijas un apmetās Berlīnē. 1924. gadā pārcēlās uz Parīzi. Franču armijas rindās tika ievainots pie Dinkerkas. Kara gados slēpās Dienvidfrancijā. 

## Bibliogrāfija
* *Ф. Гозиасон*. Жизнь и творчество Эль Греко. Одесса: Омфалос, 1918.
* *О. Роден*. Молодым художникам: Посмертная статья. Перевод Ф. Гозиасона. Одесса: Омфалос, 1918.
* *Н. В. Гоголь*. Рим. Иллюстрации Ф. Гозиасона. Берлин: Вальтер и Ракинт, 1924.
* Le Pillage par les Allemands des œuvres d’art et des bibliothèques appartenant à des Juifs en France / Recueil de documents publiés sous la direction de Jean Cassou. I. Introduction sur «La Doctrine esthétique du National-Socialisme et l’organisation des Beaux-Arts sous le Troisième Reich», par Jacques Sabile. Paris: Éditions du Centre de Documentation Juive Contemporaine, 1945.
* *Jacques Sabile*. Van Gogh. Paris: Éditions Le Courrier Graphique, 1946.
* *Philippe Hosiasson*. La doctrine esthétique du national-socialisme et l'organisation des Beaux-Arts sous le IIIème Reich. Paris: Éditions du Centre de Documentation Juive Contemporaine (CDJC), 1947. — 268 p.
* Comment furent sauvés les juifs du Danemark: Documents I—III. Par Jacques Sabile. Paris, 1949.
* *Philippe Hosiasson*. Les juifs de Tunisie sous Vichy et l'occupation. Paris: Centre de Documentation Juive Contemporaine, 1954. — 196 p.
* *Leon Poliakov, Jacques Sabile*. Jews Under the Italian Occupation. Paris: Editions du Centre de Documentation Juive Contemporaine, 1955.
* *Jacques Sabile*. Lueurs dans la tourmente: épisodes de la lutte pour la défense des Juifs persécutés en Europe du Nord pendant la guerre de Hitler. Paris: Éditions du Centre de Documentation Juive Contemporaine, 1956.
* *Jacques Sabile*. Le sauvetage des Juifs bulgares pendant la Seconde Guerre mondiale, in Mémoire du Génocide, recueil de 80 articles du «Monde juif». Paris: Centre de Documentation Juive contemporaine, 1987. — 164 p.

## Ārējās saites
*Filips Osiasons artnet
Jānis Viņķelis

**Jānis Viņķelis** (dzimis , miris ) bija latviešu mākslinieks, scenogrāfs un dzejnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1968. gada 23. aprīlī Liepājā inženieru ģimenē, dzīvoja Grobiņā.
Mācījās Liepājas 1. vidusskolā (1974–1983), tad Liepājas Mākslas vidusskolas Dekoratīvās noformēšanas nodaļā (1983–1987). No 1987. līdz 1994. gadam studēja Latvijas Mākslas akadēmijā, vispirms Interjeru un iekārtas nodaļā, pēc tam Glezniecības nodaļā.

Filmēja vairākas amatieru filmas, tai skaitā "Hiperdroms" un "Kārlis V spridzinātājs". Veidoja kostīmus un scenogrāfiju Liepājas teātra izrādei "Trakā diena jeb Figaro kāzas." 1993. gadā kļuva par Latvijas Mākslinieku savienības biedru.

1994. gada 14. jūnijā noslīka Baltezerā, apgāžoties laivai. Apbedīts Pilsrundāles Sudmaļu kapos, kapa vietā – piemineklis (tēlnieks Vilnis Titāns).

## Atsauces
Raimonds Macats

**Raimonds Macats** (dzimis  Cēsīs) ir latviešu mūziķis un komponists.

Mācījies Cēsu mūzikas skolā gan klavieru spēli, gan čella spēli. 1986. gadā absolvēji Latvijas Valsts konservatoriju. Pēc augstskolas absolvēšanas saņēmis norīkumu uz kolhozu "9. maijs", kur kļuvis par ansambļa "Inversija" vadītāju. Tajā pašā laikā sācis komponēt vairākas dziesmas.

1988. gadā sācis vadīt ansambli "Sīpoli". Bijis arī grupu "Marana" un "Odis" dalībnieks. Sadarbojies ar Laimu Vaikuli, Jāni Stībeli, Raimondu Ozolu un vairākiem citiem mūziķiem.

1993. gadā ieguvis Lielo Mūzikas balvu par gada labāko aranžējumu un solo priekšnesumu.

## Atsauces
Andris Rozenbergs

**Andris Rozenbergs** (dzimis ) ir latviešu režisors.

## Biogrāfija
Beidzis Rīgas 1. vidusskolu. Absolvējis Latvijas Universitātes Filoloģijas fakultāti. Pēc augstskolas absolvēšanas sācis strādāt Rīgas Kinostudijas scenāriju redkolēģijā, kur rakstījis sižetus studentu kursa darbiem. 1964. gadā sācis strādāt par režisora palīgu Latvijas Televīzijā, kā arī rudenī iestājies Maskavas Kinematogrāfijas institūta Režijas fakultātē. Diplomdarbu institūtā aizstāvējis 1974. gadā.

1975. gadā kļuvis par Rīgas Kinostudijas štata režisoru. 1994. gadā kļuvis par Latvijas Nacionālā Kinematogrāfijas centra ārzemju sakaru speciālistu.

Strādājis pie filmām "Atspulgs ūdenī", "Salavecīša personiskā dzīve", "Mans draugs Sokrātiņš", "Svītas cilvēks", "Uzvarētāja", "Dvēseles aizvējā", "Sods par sapni".

## Atsauces
Miera iela (Jūrmala)

**Miera iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Miera iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Ķemeru ielu. Kopējais ielas garums ir 1000 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Miera ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Miera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Rīgas iela
* Sveķu iela (T veida krustojums)
* Admirāļu iela (T veida krustojums)
* Pāvila iela
* Annas iela
* Avotu iela (T veida krustojums)
* Ķemeru iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Dzintari
Palienes iela

**Palienes iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Palienes iela sākas krustojumā ar Jāņa Pliekšāna ielu un beidzas krustojumā ar Turaidas ielu. Kopējais ielas garums ir 160 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Palienes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Palienes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jāņa Pliekšāna iela (T veida krustojums)
* Turaidas iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Palienes ielu kursē 3. autobuss. Pirms tam pa ielu kursēja 8. autobuss.

## Skatīt arī
* Dzintari
* Palienas iela
Pētera iela (Jūrmala)

**Pētera iela** ir iela Dzintaru apkaimē Jūrmalā. Pētera iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Emīlijas ielu. Kopējais ielas garums ir 600 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Pētera ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Pētera iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Rīgas iela
* Staru iela
* Blāzmas iela
* Varavīksnes iela
* Ķemeru iela (T veida krustojums)
* Apšu iela (T veida krustojums)
* Pļavu iela (T veida krustojums)
* Emīlijas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Pētera Beltes iela
* Pētera Pāvila iela
Plūdu iela (Jūrmala)

**Plūdu iela** ir iela Jūrmalā, Majoru apkaimē. Plūdu iela sākas pie Lielupes un beidzas krustojumā ar Turaidas ielu. Kopējais ielas garums ir 500 metri, tā klāta ar grants segumu. Plūdu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Plūdu ielā atrodas sākumskola "Ābelīte".

## Ielu savienojumi
Plūdu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Lejas iela (L veida krustojums)
* Jaunā iela (T veida krustojums)
* Nomales iela (T veida krustojums)
* Lejas iela (T veida krustojums)
* Jāņa Pliekšāna iela
* Turaidas iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Majori
Jūsefs en Nesīri

**Jūsefs en Nesīri** (; dzimis ) ir Marokas futbolists, uzbrucējs, Marokas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2026. gada spēlē Saūda Arābijas profesionālās līgas kluba *[[Al-Ittihad Club|Al-Ittihad]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Sevilla**

* UEFA Eiropas līga: 2019—20, 2022—23

**Maroka**

* Āfrikas Nāciju kauss finālists: 2025

**Individuālie sasniegumi**

* *[[CD Leganes]]* sezonas labākais spēlētājs: 2018—19
## Atsauces

## Ārējās saites
Promenādes iela (Jūrmala)

**Promenādes iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Promenādes iela sākas krustojumā ar Rīgas ielu un beidzas krustojumā ar Zvejas ielu. Kopējais ielas garums ir 1000 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Promenādes ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Promenādes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rīgas iela / Zvaigžņu iela
* Jaunedinburgas iela (T veida krustojums)
* Šarlotes iela (T veida krustojums)
* Ķemeru iela
* Zvejas iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Promenādes ielu kursē 3. autobuss. Agrāk pa ielu kursēja 8. autobuss.
Muižas iela (Jūrmala)

**Muižas iela** ir iela Bulduru apkaimē Jūrmalā. Muižas iela sākas krustojumā ar Brīvības prospektu un beidzas krustojumā ar Viestura ielu. Kopējais ielas garums ir 700 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Muižas ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Uz Muižas ielas atrodas Jūrmalas teātris un Jūrmalas Mākslinieku nams.

## Ielu savienojumi
Muižas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības prospekts (T veida krustojums)
* Jelgavas iela
* Kuldīgas iela
* Rēzeknes pulka iela
* Rīgas iela
* Stendes iela
* Viestura iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Muižas ielu kursē 3. autobuss. Pirms tam pa ielu kursēja 8.autobuss.

## Skatīt arī
* Bulduri
Viktors Mozess

**Viktors Mouzess** (; dzimis ) ir Nigērijas futbolists, pussargs, Nigērijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada spēlē Anglijas čempionāta kluba Luton Town sastāvā.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2016—17
* FA kauss: 2017—18
* UEFA Eiropas līga: 2012—13, 2018—19

**Spartak Moscow**

* Krievijas kauss: 2021—22

**Nigērija**

* Āfrikas Nāciju kauss: 2013

## Ārējās saites
Ogenekaro Etobo

**Ogenekaro Etobo** (; dzimis ) ir Nigērijas futbolists, pussargs, Nigērijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada Etobo spēlē Turcijas komandā *[[Gençlerbirliği S.K.|Gençlerbirliği]]*.

## Ārējās saites
Viestura iela (Jūrmala)

**Viestura iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru un Lielupes apkaimēs. Viestura iela sākas krustojumā ar Rīgas ielu un beidzas ar strupceļu pie Lielupes stacijas. Kopējais ielas garums ir 1900 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Viestura ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Uz Viestura ielas atrodas "Līvu Akvaparks", "Rimi", "Maxima", kā arī vairākas kafejnīcas un restorāni.

## Ielu savienojumi
Viestura iela ir savienota ar šādām ielām:
* Rīgas iela (Y veida krustojums)
* Ķemeru iela / Krišjāņa Barona iela
* Dārzkopības iela (T veida krustojums)
* Ganību ceļš (T veida krustojums)
* Pērkona iela
* Muižas iela (T veida krustojums)
* Vienības prospekts
* Krūzes iela (T veida krustojums)
* Niedru iela (T veida krustojums)
* Stendes iela / Buru iela
* Tvaikoņu iela (T veida krustojums)
* Saldus iela (T veida krustojums)
* Rēzeknes pulka iela / Siguldas iela
* Cēsu iela (T veida krustojums)
* Valmieras iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Viestura ielu kursē 3. autobuss, tāpat kursē 1. un 7. maršruta mikroautobusi. Agrāk pa ielu kursēja 8. autobuss.
Lūšu iela (Jūrmala)

**Lūšu iela** ir iela Jūrmalā, Valteru apkaimē. Lūšu iela sākas krustojumā ar Slokas ielu un beidzas pie Lielupes. Kopējais ielas garums ir 190 metri. Lūšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Valteri
Lauku iela (Jūrmala)

**Lauku iela** ir iela Jūrmalā, kas savieno Slokas un Kauguru apkaimes. Lauku iela sākas krustojumā ar Pļaviņu ielu un beidzas krustojumā ar Mazo Nometņu ielu. Kopējais ielas garums ir 1100 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Lauku ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Lauku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pļaviņu iela (T veida krustojums)
* Tirzas iela
* Jurģu iela
* Kauņas iela
* Vidzemes iela
* Rūpniecības iela
* Mazā Nometņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Sloka
* Kauguri
Mazā Nometņu iela (Jūrmala)

**Mazā Nometņu iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Mazā Nometņu iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas krustojumā ar Raiņa ielu. Kopējais ielas garums ir 650 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Mazajā Nometņu ielā satiksmes kustība norit trīs joslās.

## Ielu savienojumi
Mazā Nometņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja (apļveida krustojums)
* Lauku iela (T veida krustojums)
* Zemes iela (T veida krustojums)
* Tērbatas iela (T veida krustojums)
* Tallinas iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela (T veida krustojums)
* Nometņu iela (ielas turpinājums rietumu virzienā)

## Satiksme
Pa Mazo Nometņu ielu kursē 3., 4. un 5. autobuss. Pirms tam pa ielu kursēja 8. autobuss.

## Skatīt arī
* Kauguri
Nometņu iela (Jūrmala)

**Nometņu iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Nometņu iela sākas krustojumā ar Raiņa ielu un beidzas  meža rajonā. Kopējais ielas garums ir 1200 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Nometņu ielā satiksmes kustība norit divās joslās. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Uz Nometņu ielas atrodas "Maxima" un Kauguru tirgus.

## Ielu savienojumi
Nometņu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mazā Nometņu iela (ielas turpinājums Vaivaru virzienā)
* Raiņa iela (T veida krustojums)
* Lībiešu iela (T veida krustojums)
* Dārzkopības iela (T veida krustojums)
* Skolas iela
* Stūres iela (T veida krustojums)
* Engures iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Nometņu ielu kursē 3. un 4. autobuss.

## Skatīt arī
* Kauguri
Zaļā iela (Jūrmala)

**Zaļā iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Zaļā iela sākas krustojumā ar Jūrkalnes ielu un beidzas krustojumā ar Dāliju ielu. Kopējais ielas garums ir 190 metri. Zaļā ielā satiksmes kustība norit vienā joslā, tā ir klāta ar grants segumu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Sloka
Kims Jongvons

**Kims Jongvons** (dzimis ) ir Dienvidkorejas futbolists, aizsargs, Dienvidkorejas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2022. gada spēlē Dienvidkorejas kluba Ulsan HD sastāvā.

## Ārējās saites
Telšu iela

**Telšu iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru un Kaugurciema apkaimēs. Telšu iela sākas kāpu rajonā un beidzas krustojumā ar Vidzemes ielu. Kopējais ielas garums ir 800 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Telšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Telšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaugurciema iela (T veida krustojums)
* Jūrmalas iela
* Talsu šoseja
* Pērļu iela (T veida krustojums)
* Rūpniecības iela
* Dambja iela (T veida krustojums)
* Vidzemes iela (T veida krustojums)
Tirzas iela (Jūrmala)

**Tirzas iela** ir iela Jūrmalā, Slokas un Kauguru apkaimju robežā. Tirzas iela sākas krustojumā ar Dīķu ielu un beidzas krustojumā ar Staiceles ielu. Kopējais ielas garums ir 1700 metri, tā ir klāta ar asfalta (no Dīķa līdz Apes ielai), grants un zemes segumu. Tirzas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Ielu savienojumi
Tirzas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dīķu iela / Laidzes iela
* Skolas iela (T veida krustojums)
* Raiņa iela
* Artilērijas iela (T veida krustojums)
* Tallinas iela
* Tērbatas iela
* Lauku iela
* Lāčplēša iela / Apes iela
* Uzvaras iela (T veida krustojums)
* Staburaga iela
* Staiceles iela (T veida krustojums)

## Satiksme
Pa Tirzas ielu kursē 4. autobuss.

## Skatīt arī
* Sloka
* Kauguri
Tukuma iela (Jūrmala)

**Tukuma iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Tukuma iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju un beidzas krustojumā ar Tūristu un Emīla Dārziņa ielu. Līdz pirmajam krustojumam ar Emīla Dārziņa ielu tai ir maģistrālās ielas loma — pa to apkaimē iebrauc lielākā daļa autotransporta no Rīgas un Ventspils virziena.

Kopējais ielas garums ir 2050 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Tukuma ielā satiksmes kustība norit divās joslās, no krustojuma ar Katedrāles ielu tā kļūst par gājēju celiņu. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve, kā arī atrodas sabiedriskas ēkas — Ķemeru pamatskola un pirmskolas izglītības iestāde "Austras koks". Arī Ķemeru parkā esošā Ķemeru sanatorija pēc adreses piekrīt Tukuma ielai.

## Ielu savienojumi
Tukuma iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ventspils šoseja (T veida krustojums)
* Ziedoņa iela (T veida krustojums)
* Brocēnu iela (divi T veida krustojumi)
* Tirgus iela (T veida krustojums)
* Robežu iela
* Emīla Dārziņa iela (T veida krustojums)
* Senatnes iela (divi T veida krustojumi)
* Rucavas iela (T veida krustojums)
* Liesmas iela (T veida krustojums)
* Bišu iela
* Katedrāles iela
* Emīla Dārziņa / Tūristu iela.

## Satiksme
Iela šķērso dzelzceļa līniju Rīga — Tukums. Pa Tukuma ielu kursē 5. un 6. autobuss.

## Skatīt arī
* Ķemeri
Zane Kreicberga

**Zane Kreicberga** (dzimusi , mirusi ) bija latviešu teātra režisore, dejotāja, Latvijas Kultūras akadēmijas profesore un skatuves mākslas teorētiķe.

## Dzīvesgājums
1997. gadā absolvējusi Latvijas Kultūras akadēmijas aktieru un režisoru kursu. 2007. gadā ir ieguvusi akadēmisko maģistra grādu "Mākslās" ar specializāciju teātra režijā Latvijas Kultūras akadēmijā, 2020. gadā pabeigusi studijas LKA akadēmiskajā doktora studiju programmā "Mākslas" (apakšnozare — Kultūras teorija).

Viņas pētnieciskās intereses aptvēra laikmetīgās skatuves mākslas procesus, teātri sociālpolitiskā kontekstā, aktiermākslas teoriju un teātra izglītību. Viņa regulāri piedalījās starptautiskās zinātniskajās konferencēs gan Latvijā, gan ārvalstīs.

Zane Kreicberga strādājusi Latvijas Kultūras akadēmijā kopš 2000. gada, sākotnēji kā skatuves kustības pasniedzēja aktieriem un režisoriem, bet kopš 2010. gada aptverot arī laikmetīgā teātra teoriju un menedžmentu. Viņa bija viena no nu jau leģendārā aktieru un režisoru kursa absolventiem, kas Pētera Krilova un Annas Eižvertiņas vadībā pabeidza Latvijas Kultūras akadēmiju 1997. gadā. Pirms tam Z. Kreicberga bija viena no vadošajām aktrisēm Anša Rūtentāla Kustību teātrī, kā arī piedalījās Māras Ķimeles godalgotajā izrādē "Rutes grāmata" (1994).

Latvijas Kultūras akadēmijā Z. Kreicberga ir veidojusi un vadīja Audiovizuālās un skatuves mākslas maģistra programmu. Paralēli darbam Latvijas Kultūras akadēmijā Zane bija Latvijas Jaunā teātra institūta aktivitāšu ierosinātāja un īstenotāja, viena no Starptautiskā Jaunā teātra festivāla Homo Novus kuratorēm, daudzu starptautisku projektu vadītāja.

Akadēmijā viņa ir veidojusi un vadījusi Audiovizuālās un skatuves mākslas teorijas bakalaura apakšprogrammu kopā ar profesori Ingu Pērkoni, Audiovizuālās un skatuves mākslas un producēšanas bakalaura apakšprogrammu kopā ar lektori Antru Cilinsku un Teātra mākslas maģistrantūras programmu.

Z. Kreicberga iestudējusi izrādes Nacionālajā, Liepājas, Valmieras, Latvijas Leļļu, Jaunajā Rīgas teātrī un Neatkarīgajā teātrī "Skatuve", vairākas kameroperas, kā arī realizējusi virkni neatkarīgu mākslu sintēzes projektu un koncertu režiju, lielākoties sadarbībā ar Latvijas Radio kori.

Viņas režisētā elektroakustiskā pastaiga "Pasaka par Kurbadu" Cēsu Mākslas festivālā saņēma Lielo mūzikas balvu kā labākais mūzikas uzvedums (2010), bet teātrī "Skatuve" iestudētā izrāde "Jokdara Bustera pasaule" ieguvusi "Spēlmaņu nakts" balvu kā labākā izrāde bērniem (1998).

Mirusi 2024. gada 11. jūnijā pēc smagas onkoloģiskas slimības.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zane Kreicberga izrades.lv
Valda Čakare

**Valda Čakare** (dzimusi  Rīgā) ir latviešu teātra zinātniece.

1971. gadā beigusi Rīgas 49. vidusskolu. 1976. gadā absolvējusi Latvijas Valsts Universitātes Svešvalodu fakultātes Angļu valodas un literatūras nodaļu. No 1979. līdz 1983. gadam mācījusies Latvijas Universitātes aspirantūrā. Mācījusies arī Medisonas Universitātē ASV.

1976. gadā sākusi strādāt Latvijas Universitātē. No 1983. līdz 1998. gadam bijusi latviešu literatūras vēstures docētāja LU Latvijas literatūras katedrā. 1998. gadā sākusi pasniegt Latvijas Kultūras akadēmijā. 1982. gadā kļuvusi par Teātra darbinieku savienības biedru.

Ir piedalījusies vairākos valsts un starptautiska līmeņa projektos un konferencēs. Vairākas reizes ir darbojusies Spēlmaņu nakts ekspertu komisijā.

2023. gada janvārī saņēmusi Normunda Naumaņa balvu mākslas kritikā.

## Atsauces
Stendes iela (Jūrmala)

**Stendes iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Stendes iela sākas savienojumā ar Pērkona ielas sānu brauktuvi un beidzas krustojumā ar Viestura ielu. Kopējais ielas garums ir 850 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Stendes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Stendes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pērkona iela (savienojums ar sānu brauktuvi)
* Muižas iela
* Jasmīnu iela (T veida krustojums)
* Vienības prospekts
* Bauskas iela (T veida krustojums)
* Aizputes iela (T veida krustojums)
* Viestura iela / Buru iela
Edžiņa gatve

**Edžiņa gatve** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajona, Vecmīlgrāvī. Edžiņa gatve sākas krustojumā ar Augusta Dombrovska ielu un beidzas krustojumā ar Skuju ielu. Edžiņa gatve Rīgas ielu sarakstā minēta no 1977. gada. Nosaukums laika gaitā nav mainījies.

## Ielu savienojumi
Edžiņa gatve krustojas ar:
* Augusta Dombrovska ielu
* Vanadziņa gatvi
* Skuju ielu

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Vecmīlgrāvis

## Ārējās saites
* Vecmīlgrāvja ielas Citariga.lv
Lielupes iela (Jūrmala)

**Lielupes iela** ir iela Jūrmalā, Dubultu un Jaundubultu apkaimēs. Lielupes iela sākas krustojumā ar Dubultu prospektu un beidzas krustojumā ar Slokas ielu. Kopējais ielas garums ir 3150 metri, tā lielākoties ir klāta ar asfalta segumu, izņemot 450 metrus garu posmu, kas iet cauri mežam. Lielupes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

Tiek plānots pārbūvēt Lielupes ielu par pilsētas nozīmes maģistrāli ar divlīmeņu dzelzceļa šķērsojumu.

## Ielu savienojumi
Lielupes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Dubultu prospekts (T veida krustojums)
* Strēlnieku prospekts
* Poruka prospekts
* Krišjāņa Valdemāra iela
* Pulkveža Brieža iela
* Skuju iela
* Slokas iela (T veida krustojums)

## Atsauces
Guntis Gailītis

**Guntis Gailītis** (dzimis  Līgatnē) ir latviešu režisors un sabiedriskais darbinieks.

Studējis režiju Latvijas Mūzikas akadēmijā. 2005. gadā absolvējis Latvijas Universitāti, kur studējis pedagoģiju un psiholoģiju.

No 1975. līdz 2006. gadam bijis režisors Latvijas Nacionālajā operā. 1983. gadā sācis lasīt lekcijas Latvijas Mūzikas akadēmijā. Režisējis vairāk nekā 500 festivālus, koncertus un kultūras pasākumus. 2002. gadā kļuvis par Rīgas Latviešu biedrības biedru. 2006. gadā kļuvis par "Rīgas pieminekļu aģentūras" direktoru. 2011. gadā kļuvis par Rīgas Latviešu biedrības priekšsēdētāju.

2002. gadā iecelts par Triju Zvaigžņu ordeņa virsnieku.

## Atsauces
Olaines iela (Jūrmala)

**Olaines iela** ir iela Jūrmalā, Priedaines apkaimē. Olaines iela sākas krustojumā ar Upmalas ielu un beidzas krustojumā ar Mangaļu ielu. Kopējais ielas garums ir 450 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Olaines ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Olaines iela ir savienota ar šādām ielām:
* Upmalas iela (T veida krustojums)
* Lielais prospekts
* Mangaļu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Priedaine
Paula Stradiņa iela (Jūrmala)

**Paula Stradiņa iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Paula Stradiņa iela sākas krustojumā ar Mastu ielu un beidzas krustojumā ar Bulduru prospektu. Kopējais ielas garums ir 650 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Paula Stradiņa ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Paula Stradiņa ielā atrodas Lielupes kapi. Ielas sākums atrodas pie Lielupes dzelzceļa stacijas.

## Ielu savienojumi
Paula Stradiņa iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mastu iela (T veida krustojums)
* Meža prospekts
* Bulduru prospekts
* 16. līnija (ielas turpinājums pludmales virzienā)

## Satiksme
Pa Paula Stradiņa ielu kursē 1. mikroautobuss un 5. autobuss.

## Skatīt arī
* Lielupe
Mazā Muzeja iela

**Mazā Muzeja iela** ir Vecrīgas iela Rīgas Centra rajonā. Tā sākas krustojumā ar Mūku ielu un beidzas krustojumā ar Bīskapa gāti. Iela ir 30 m gara, klāta ar bruģa segumu. Mazajā Muzeja ielā ir vecpilsētai raksturīgā vēsturiskā apbūve.

Iela pastāv no 16. gadsimta. Tās sākotnējais nosaukums bija **Mazā Bīskapa iela** (*Kleine Bischofstrasse*). 1940. gadā ielu pārdēvēja par **Mazo Darvina ielu**. 1942.—1944. gadā iela atguva savu vēsturisko nosaukumu, bet 1944. gadā nosaukuma atkal mainīja uz Mazo Darvina ielu. Savu pašreizējo nosaukumu iela ieguva 1950. gadā.

## Ielu savienojumi
Mazā Muzeja iela ir savienota ar šādām ielām:
* Bīskapa gāte (T veida krustojums)
* Mūku iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vecrīga
* Muzeja iela

## Ārējās saites
Kazuistika

**Kazuistika** (no  — 'gadījums') ir gadījumu izpēte; detalizēti, pārmērīgi detalizēti; situācijas piesaistīšana.

Tiesību attīstībā pirmie normatīvie tiesību akti bija gadījuma rakstura likumi, tiesību normas netika atņemtas no konkrētā notikuma apstākļiem, kas bija paredzēti regulēšanai. Laika gaitā ir uzlabojušās juridiskās metodes.
Vinniga nota

[thumb|300px|T.s. Vinninga nota — Vācijas ģenerālpilnvarotā Baltijas zemēs 1918. gada 26. novembra paziņojums par [Latvijas Pagaidu valdības atzīšanu]]
**Vinniga nota** bija provizoriska Latvijas Pagaidu valdības varas atzīšana, ko 1918. gada 26. novembrī veica Vācijas ģenerālpilnvarotais Baltijas zemēs Augusts Vinnigs.  

Pēc Tautas padomes izveidošanās 1918. gada 17. novembrī un Latvijas valsts pasludināšanas 18. novembrī Latvijas Pagaidu valdība īpašu uzmanību pievērsa attiecību noregulēšanai ar Vāciju, kurai piederēja faktiskā vara okupētajās latviešu zemēs. Jau 18. novembra vakarā Vinnigu informēja par Latvijas valsts nodibināšanos. Vācijas kabineta sēdē, kas notika dažas dienas pēc Latvijas valsts proklamēšanas, tika nolemts atzīt Ulmaņa valdību kā provizorisku varu “latviešu etnogrāfiskajā teritorijā” un Tautas padomi kā “kontrolējošo instanci”. 

25. novembrī Ulmanis no Vinniga saņēma notu ar tekstu: “Pagodinos prezidenta kungam paziņot, ka vācu valdība ir ar mieru provizoriski atzīt Latvijas tautas padomi par patstāvīgu varu un pagaidu valdību par tās izpildu komisiju (*Vollzugausschuss*) līdz tam laikam, kamēr miera konference izšķirsies par Latvijas nākotni saskaņā ar tautu pašnoteikšanās tiesībām.”

26. novembrī Vinnigs nosūtīja Pagaidu valdībai vēl vienu paziņojumu, kuru Latvijas puse uztvēra kā oficiālu Latvijas atzīšanas rakstu: "Rīgā, 1918. g. 26. novembrī. 1. Augstāko valdības varu latviešu etnogrāfiskajā apgabalā izpilda Latvijas Pagaidu valdība kā galvenais pārvaldes orgāns, kas atbildīgs Latvijas Tautas Padomes priekšā. 2. Vācu civilā pārvalde nodod pārvaldi Pagaidu valdības orgāniem, ko izdara saskaņā ar noteikumiem, kuri vēl izstrādājami vienošanās ceļā."

Šis dokuments saturēja divus būtiskus atzinumus:
# Pagaidu valdība īsteno augstāko varu latviešu etnogrāfiskajā teritorijā;
# vācu civilpārvalde nodod zemes pārvaldīšanu Latvijas pagaidu valdībai.

## Atsauces
Roberts Liede

**Roberts Liede** (1967—2006) bija latviešu komponists.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1967. gada 29. jūlijā Rīgā. Mācījās E. Dārziņa mūzikas vidusskolā, kur viņa pirmie kompozīcijas pedagogi bija Imants Zemzaris un Ģederts Ramans.
Studēja Latvijas Valsts konservatorijas Ādolfa Skultes kompozīcijas klasē, līdztekus strādāja par pedagogu Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolā (1988–1990) un spēlēja kameransamblī "Mantojums". 1990. gadā Latvijas Nacionālajā operā notika viņa operas "Mazais princis" pirmuzvedums.

Pēc studiju beigām Roberts Liede strādāja Latvijas Televīzijā par mūzikas raidījumu režisoru, veidojot raidījumu ciklu "Eiropas muzikālās pilsētas" (1990–2000), vēlāk par Rīgas 3. bērnu mūzikas skolas pedagogu (2000–2002).  
Miris 2006. gada 5. martā Rīgā, apglabāts Baltezera kapos.

## Darbi
* opera "Mazais princis" (1990)
* balets "Salta pro nobis" (1993)
* "Adagio un fūga par Mocarta tēmu stīgu orķestrim" 
* "Poēma klavierēm un stīgu orķestrim"
* "Simfonija simfoniskajam orķestrim, soprānam un mecosoprānam" ar Ojāra Vācieša dzeju
* "Koncerts diviem čelliem, stīgu orķestrim un flautai, obojai, sitaminstrumentiem"
* "Koncerts flautai un stīgu orķestrim"

### Nošu krājumi
* Vokālā lirika. Rīga: Musica Baltica, 2015
* Dziesmas bērniem. Rīga: Musica Baltica, 2015

## Atsauces
1958. gada Pasaules čempionāts šahā sievietēm

**1956. gada Pasaules sieviešu šaha čempionāts** bija mačs starp pasaules čempioni O. Rubcovu un pasaules eksčempioni J. Bikovu. Tas bija pirmais revanša mačs sieviešu pasaules šaha čempionātu vēsturē. Mačs notika no 1958. gada 4. februāra līdz 12. martam Maskavā.

Mača galvenais tiesnesis bija Eino Heilimo (Somija). Sekundanti: J. Bikovai — J. Kogans, O. Rubcovai — Ā. Poļaks.

Pēc 6. partijas Rubcova bija vadībā ar rezultātu — 4 : 2. Gūstot sešas uzvaras pēc kārtas, Bikova pārtvēra iniciatīvu, atrāvās no pretinieces par 4 punktiem, un pēc neizšķirti nospēlētās 14. partijas nodrošināja mačā  priekšlaicīgu uzvaru ar 8½ : 5½ (+7 −4 =3), atkārtoti kļūstot par pasaules čempioni.  

## Mača tabula

## Atsauces
Brčko

**Brčko** (, ) ir pilsēta Bosnijā un Hercegovinā, Brčko apgabalā.  pilsētā dzīvoja 43 859 iedzīvotāji. Brčko atrodas Savas upes krastos pie Horvātijas robežas.

## Ārējās saites

*
* Mājaslapa
Ostas prospekts

**Ostas prospekts** ir iela Rīgā, Ziemeļu rajonā, Mīlgrāvī un Mežaparkā. Tas sākas krustojumā ar Mīlgrāvja ielu un Viestura prospektu un beidzas krustojumā ar Janševska prospektu un centrālo Mežaparka aleju (Kokneses prospekta turpinājumu). Ostas prospektā atrodas Mežaparka Lielā estrāde.

Ostas prospektu izveidoja 1938. gadā, no 1942. līdz 1944. gadam tas bija pārdēvēts par **Slēpotāju ceļu**, bet 1944. gadā atguva Ostas prospekta nosaukumu.
2025. gada 16. aprīlī Rīgas dome pieņēma lēmumu Ostas prospekta posmu Mežaparkā no Janševska prospekta pārdēvēt par Lūcijas Garūtas aleju komponistes un pianistes Lūcijas Garūtas vārdā.

## Ielu savienojumi
Ostas prospekts ir savienots ar šādām ielām:
* Viestura prospekts
* Mīlgrāvja iela
* Mores iela
* Janševska prospekts
* Lūcijas Garūtas aleja (prospekta turpinājums)

## Skatīt arī
* Ziemeļu rajons
* Mīlgrāvis
* Mežaparks
* Ostas iela

## Ārējās saites
* Mīlgrāvja ielas Citariga.lv
Imants Zemzaris

**Imants Zemzaris** (dzimis ) ir latviešu komponists, pianists, mūzikas pedagogs un mūzikas kritiķis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1951. gada 14. aprīlī Rīgā gleznotāju Ulda Zemzara un Līvijas Endzelīnas ģimenē. Mācījās Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolas mūzikas teorijas nodaļā (1958–1969).
Studēja Latvijas Valsts konservatorijas Ādolfa Skultes kompozīcijas klasē (1969–1974), iegūstot komponista un mūzikas priekšmetu pasniedzēja kvalifikāciju. Strādāja par teorētisko priekšmetu pasniedzēju Rīgas 3. bērnu mūzikas skolā (1972–1976) un kopš 1976. gada Emīla Dārziņa mūzikas vidusskolas mūzikas teorijas nodaļā. 1975. gadā Imantu Zemzari uzņēma Latvijas Komponistu savienībā.

Pēc 1985. gada turpināja studijas Latvijas Valsts konservatorijas asistentūrā Pētera Plakida kompozīcijas klasē (1985—1988), darbojās kā mūzikas kritiķis un esejists, bija laikraksta "Literatūra un Māksla" mūzikas nodaļas redaktors (1988–1994). Kopš 2008. gada Zemzaris ir mūzikas pedagogs arī Siguldas Mūzikas un mākslas skolā.

## Darbi
Sarakstījis septiņus darbus orķestrim, daudz kameransambļu, klavierdarbu, kora un solodziesmu, mūziku animācijas filmām un teātrim.

## Atsauces
Nakts autobusa maršruts N2

**N2. nakts autobusa maršruts** bija Rīgas sabiedriskā transporta maršruts, kas kursēja no Centra uz Vecmīlgrāvi. Tas kursēja naktī no piektdienas uz sestdienu un no sestdienas uz svētdienu.

Maršruts tika atklāts 2011. gada 10. jūnijā, bet slēgts 2020. gada 21. martā, sākoties COVID-19 pandēmijai Latvijā.

## Maršruts
**[[Rīgas centrs|Centrs]]** — **[[Vecmīlgrāvis]]** kursēja pa šādām ielām: Marijas iela, Merķeļa iela, Kalpaka bulvāris, K. Valdemāra iela, Duntes iela, Tilta iela, Viestura prospekts, Mīlgrāvja iela, Jaunciema gatve, Emmas iela, A. Dombrovska iela, Baltāsbaznīcas iela un Atlantijas iela

**[[Vecmīlgrāvis]]** — **[[Rīgas centrs|Centrs]]** kursēja pa šādām ielām: Atlantijas iela, Meldru iela, Kreimeņu iela, A. Dombrovska iela, Emmas iela, Jaunciema gatve, Mīlgrāvja iela, Viestura prospekts, Tilta iela, Duntes iela, K. Valdemāra iela, Raiņa bulvāris un Marijas iela.

## Pieturvietas
Maršrutā bija 61 pietura.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces
Antra Bigača

**Antra Bigača** (dzimusi  Priekulē) ir latviešu mūziķe.

1989. gadā absolvējusi Latvijas Mūzikas akadēmijas vokālo nodaļu un 1989. gadā kļuvusi par Latvijas Nacionālās operas solisti. Repertuārā ietilpst gan opermūzika, gan kamermūzika.

Aktīvi koncertē gan Latvijā gan ārvalstīs. Dziedājusi kopā ar vairākiem Latvijas un ārvalstu kamerorķestriem un simfoniskajiem orķestriem. Sadarbojusies ar Hermaņa Brauna fondu, ar kuru kopā sagatavojusi un nodziedājusi vairākas programmas. 2002. gadā ierakstījusi solo albumu.

1989. un 1992. gadā uzvarējusi Jāņa Mediņa vokālistu konkursā. 1995. gadā ieguvusi Lielo Mūzikas balvu.

## Atsauces
Kristīne Gailīte

**Kristīne Gailīte** (dzimusi ) ir latviešu mūziķe.

1998. gadā absolvējusi Latvijas Mūzikas akadēmijas Vokālo nodaļu un ieguvusi bakalaura grādu. 2003. gadā absolvējusi Vokālās nodaļas maģistrantūru. Zināšanas papildinājusi Norvēģijā un Austrijā.

1998. gadā kļuvusi par Latvijas Nacionālās operas solisti. 2003. gadā kļuvusi par Mūzikas akadēmijas vokālās nodaļas pedagoģi. 2013. gadā kļuvusi par nodaļas docenti. Gan kā viessoliste, gan kopā ar operas trupu dziedājusi Taivānā, Meksikā, Somijā, Igaunijā un Krievijā. 2004. gadā ierakstījusi soloalbumu.

Uzvarējusi Jāzepa Vītola I Starptautiskajā vokālistu konkursā un Tita Kūzika II starptautiskajā kamermūzikas konkursā. Ieguvusi Aldara Gada balvu, korporācijas "Tālavija" profesora Paula Saksa Atzinības balvu, Lielo Mūzikas balvu un Spēlmaņu nakts balvu.

## Atsauces
Jūlija Gurviča

**Jūlija Gurviča** (dzimusi ) ir latviešu baletdejotāja.

1991. gadā absolvējusi Rīgas Horeogrāfijas vidusskolu un kļuvusi par Latvijas 
Nacionālā baleta mākslinieci. Piedalījusies viesizrādēs vairākās ārvalstīs, tai skaitā Itālijā, Lietuvā, Portugālē, Vācijā un Somijā.

1992. gadā ieguvusi Sergeja Djagiļeva jauno baleta mākslinieku konkursa diplomu. 1995. gadā nosaukta par Latvijas labāko baleta solisti. Ieguvusi Aldara Gada balvu, Lielo Mūzikas balvu, Spēlmaņu nakts balvu nominācijā "Gada baleta māksliniece", Latvijas Gāzes Gada balvu un Helēnas Tangijevas-Birznieces balvu.

## Atsauces
Pasaules Velokurjeru čempionāts

**Pasaules Velokurjeru čempionāts** (angliski *The Cycle Messenger World Championships* jeb **CMWC**) ir ikgadējas pilsētas riteņbraukšanas sacensības, kurās velokurjeri un citi riteņbraucēji sacenšas dažādos uzdevumos, kuri lielākoties imitē velokurjera ikdienas pienākumus. Ideja par šādām sacensībām radās diviem Berlīnes velokurjeriem 1992. gadā, un jau 1993. gadā tur norisinājās pirmais Pasaules Velokurjeru čempionāts.

Sacensību formāts katru gadu var nedaudz mainīties atkarībā no organizatoru iecerēm un iespējām. Pamatsacensības (angliski *main race*) imitē velokurjeru ikdienas darbu noslēgtā teritorijā, kur parasti 3—4 stundu laikā jāveic dažādu preču piegāde vai saņemšana. Pieturu skaits var pārsniegt 100. Par uzvarētāju kļūst ātrākais kurjers, kurš veicis visas piegādes. Uzvarētājs tiek noteikts atsevišķi vīriešu un sieviešu kategorijā.

Paralēli notiek mazāk nozīmīgas sacensības, kā ''alley cat'', kravas velosipēdu, *skidošanas*, sprinta, balansēšanas (*track stand*) u.c. disciplīnas. Dažas no disciplīnām paredzētas tikai fiksēta pārnesuma velosipēdiem jeb *fiksīšiem*.

2018. gada 22.—26. augustā Rīgā notika 26. Pasaules velokurjeru čempionāts.

## Norises vietas
* 1993 Berlīne, Vācija
* 1994 Londona, Lielbritānija
* 1995 Toronto, Kanāda
* 1996 Sanfrancisko, ASV
* 1997 Barselona, Spānija
* 1998 Vašingtona, ASV
* 1999 Cīrihe, Šveice
* 2000 Filadelfija, ASV
* 2001 Budapešta, Ungārija
* 2002 Kopenhāgena, Dānija
* 2003 Sietla, ASV
* 2004 Edmontona, Kanāda
* 2005 Ņujorka, ASV
* 2006 Sidneja, Austrālija
* 2007 Dublina, Īrija
* 2008 Toronto, Kanāda
* 2009 Tokija, Japāna

* 2010 Panahačela, Gvatemala
* 2011 Varšava, Polija
* 2012 Čikāga, ASV
* 2013 Lozanna, Šveice
* 2014 Mehiko, Meksika
* 2015 Melburna, Austrālija
* 2016 Parīze, Francija
* 2017 Monreāla, Kanāda
* 2018 Rīga, Latvija
**2019 [[Džakarta]], [[Indonēzija]]*
**2020 [[Bogota]], [[Kolumbija]]*

## Atsauces
Andris Veismanis

**Andris Veismanis** (dzimis  Saulkrastos) ir latviešu mūziķis. Latvijas Nacionālās operas un baleta valdes priekšsēdētāja padomnieks mākslinieciskajos jautājumos un opernama diriģents.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1965. gadā Saulkrastos. 
No 1988. gada darbojās folkloras grupā "Rasa", no 1989. līdz 1997. gadam koncertēja kopā ar paša izveidotu kamerkori "Sacrum". Uzstājās ASV, Kanādā, Taivānā, Krievijā, Dienvidamerikā, kā arī vairākās Eiropas valstīs. Palīdzēja veidot vairākus iestudējumus Latvijas Nacionālajā operā (LNO). 

1995. gadā viņš absolvēja studijas Latvijas Mūzikas akadēmijā, iegūstot maģistra grādu kordiriģēšanas specialitātē. Mācījās simfonisko diriģēšanu pie Jurija Simonova un seno mūziku pie Viljama Kristī. 1995. gadā kļuva par Vidzemes kamerorķestra māksliniecisko vadītāju. 1997. gadā kļuva par LNO diriģentu.

Kopš 2013. gada ir Rīgas kamerkora "Ave Sol" galvenais diriģents un mākslinieciskais vadītājs.

## Apbalvojumi
1988. gadā A. Veismanis uzvarēja Jāzepa Vītola Starptautiskajā kordiriģentu konkursā. 
1993. un 1998, gadā saņēma Lielo Mūzikas balvu. 
1998. gadā saņēma Latvijas teātra balvu.

## Atsauces
Murdu iela (Jūrmala)

**Murdu iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Murdu iela sākas krustojumā ar Reņģu ielu un beidzas krustojumā ar Kaugurciema ielu. Kopējais ielas garums ir 170 metri, iela ir klāta ar smiltīm. Murdu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Murdu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kaugurciema iela (T veida krustojums)
* Mencu iela (T veida krustojums)
* Reņģu iela

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Mūsas iela (Jūrmala)

**Mūsas iela** ir iela Jūrmalā, Pumpuru apkaimē. Mūsas iela sākas krustojumā ar Strēlnieku prospektu un beidzas krustojumā ar Poruka prospektu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Mūsas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Skatīt arī
* Pumpuri
Mūzikas iela

**Mūzikas iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Mūzikas iela sākas krustojumā ar Mellužu prospektu un beidzas krustojumā ar Jura Alunāna ielu. Kopējais ielas garums ir 450 metri. Posmā no Mellužu prospekta līdz Strēlnieku prospektu tā ir klāta ar asfalta segumu, bet posmā no Strēlnieku prospekta līdz Jura Alunāna ielai — ar grants segumu. Mūzikas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Mūzikas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Otīlijas iela (ielas turpinājums)
* Mellužu prospekts (T veida krustojums)
* Strēlnieku prospekts
* Vizbuļu iela (T veida krustojums)
* Jura Alunāna iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Melluži
Atgriežu iela

**Atgriežu iela** ir iela Vecrīgā Rīgas Centra rajonā. Atgriežu iela sākas krustojumā ar Jēkaba ielu iepretim Saeimas namam un beidzas strupceļā. Ielas garums ir 30 metri, tā klāta ar bruģa segumu. Īsākā iela Rīgā. Atgriežu ielā ir vecpilsētai raksturīga blīva apbūve.

Atgriežu ir atrodama jau 1650. gada Rīgas plānā un iezīmē seno ieeju krievu sētā. 19. un 20. gadsimtā Jēkaba ielā 14 atradās studentu korporācijas *[[Concordia Rigensis]]* konventa nams (uz ēkas sienas saglabāties vapenis), mūsdienās *[[Fraternitas Lataviensis]]* sētas ieeja.
1920. gadu sākumā saukta par **Atgriezenisko ielu**, bet no 1923. gada tā ir Atgriežu iela.

## Ielu savienojumi
Atgriežu iela ir savienota ar Jēkaba ielu.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vecrīga

## Ārējās saites
* Vecrīgas ielas Citariga.lv
Zīlīšu iela (Jūrmala)

**Zīlīšu iela** ir iela Jūrmalā, Priedaines apkaimē. Zīlīšu iela sākas krustojumā ar Upmalas ielu un beidzas krustojumā ar Dreiliņu ielu. Kopējais ielas garums ir 400 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Zīlīšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Zīlīšu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Upmalas iela / Skultes iela
* Zaķu iela (T veida krustojums)
* Lielais prospekts
* Dreiliņu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Priedaine
Madonas iela (Jūrmala)

**Madonas iela** ir iela Jūrmalā, Dzintaru apkaimē. Madonas iela sākas no pludmales un beidzas krustojumā ar Mežaparka prospekts. Kopējais ielas garums ir 400 metri. Iela posmā no Dzintaru prospekta līdz Mežaparka prospektam ir klāta ar bruģi, bet posmā no Meža prospekta līdz pludmalei tā ir klāta asfalta segumu. Madonas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve. Madonas iela iet gar Dzintaru mežaparku.

## Ielu savienojumi
Madonas iela ir savienota ar šādām ielām:
* Mežaparka prospekts (T veida krustojums)
* Dzintaru prospekts

## Skatīt arī
* Dzintari
Jēkaba iela (Rīga)

**Jēkaba iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Jēkaba iela sākas Doma laukumā un beidzas krustojumā ar Krišjāņa Valdemāra ielu. Ielas garums ir 345 metri, tā ir klāta ar bruģa segumu. Kā jau raksturīgs vecpilsētai, Jēkaba ielā ir blīva apbūve.

Jēkaba ielā atrodas Latvijas Republikas Saeimas nams (Jēkaba ielā 11) un citas ēkas, kurās izvietotas Saeimas telpas, kā arī Svētā Jēkaba katoļu katedrāle (Klostera iela 2). Posmā starp Torņa ielu un K. Valdemāra ielu nepāra numuru pusē atrodas Neatkarības laukums.

## Vēsture
Jēkaba iela izveidojusies 13. gadsimtā kā ceļš uz pilsētas ganībām. Rakstītajos avotos iela pirmo reizi minēta 1397. gadā. Līdz 17. gadsimtam tā bija viena no platākajām Rīgas ielām. 1846. gadā iela tika saukta par Lielo Jēkaba ielu. Šis nosaukums saglabājās līdz 1948. gadam, kad tā tika pārdēvēta par **Komjaunatnes ielu**. Savu vēsturisko nosaukumu — Jēkaba iela — tā atguva 1991. gadā.

## Ielu savienojumi
Jēkaba iela ir savienota ar šādām ielām:
* Doma laukums
* Smilšu iela
* Mazā Pils iela
* Mazā Trokšņu iela
* Klostera iela
* Atgriežu iela
* Torņa iela
* Neatkarības laukums
* Krišjāņa Valdemāra iela

## Skatīt arī
* Vecrīga

## Ārējās saites
* Vecrīgas ielas Citariga.lv
Mazā Kāpu iela (Jūrmala)

**Mazā Kāpu iela** ir iela Jūrmalā, Kauguru apkaimē. Mazā Kāpu iela sākas krustojumā ar Mellužu prospektu un beidzas krustojumā ar Dārzu ielu. Kopējais ielas garums ir 140 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Mazajā Kāpu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Melluži
Mētru iela (Jūrmala)

**Mētru iela** ir iela Jūrmalā, Mellužu apkaimē. Mētru iela sākas krustojumā ar Ezeru ielu un beidzas krustojumā ar Valtera prospektu. Ielas posms no Kanālu ielas līdz beigām stiepjas pa mežu un nav apbūvēts. Kopējais ielas garums ir 1660 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Mētru ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

Posmā no Dārzu ielas līdz Valtera prospektam Mētru iela iezīmē Mellužu robežu ar Valteru apkaimi.

## Ielu savienojumi
Mētru iela ir savienota ar šādām ielām:
* Ezeru iela (T veida krustojums)
* Viršu iela
* Kalēju iela (T veida krustojums)
* Dārzu iela (T veida krustojums)
* Grāvju iela (T veida krustojums)
* Žubītes iela (T veida krustojums)
* Kanālu iela (T veida krustojums)
* Valtera prospekts (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Melluži
Miglas iela (Jūrmala)

**Miglas iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Miglas iela sākas krustojumā ar Ventspils šoseju un beidzas krustojumā ar Alberta Kronenberga ielu. Kopējais ielas garums ir 170 metri, tā ir klāta ar smiltīm. Miglas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Sloka
Mežotnes iela (Jūrmala)

**Mežotnes iela** ir iela Jūrmalā, Lielupes apkaimē. Mežotnes iela sākas krustojumā ar Meža prospektu un beidzas krustojumā ar bezvārda ceļu, kurš savienots ar Oskara Kalpaka prospektu. Kopējais Mežotnes ielas garums ir 300 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Mežotnes ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Lielupe
Medus iela (Jūrmala)

**Medus iela** ir iela Jūrmalā, Ķemeru apkaimē. Medus iela sākas krustojumā ar Partizānu ielu un beidzas netālu no Jūrmalas pilsētas robežas. Kopējais ielas garums ir 120 metri, tai nav seguma. Medus ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Ķemeri
Mežrozīšu iela (Jūrmala)

**Mežrozīšu iela** ir iela Jūrmalā, Slokas apkaimē. Mežrozīšu iela sākas krustojumā ar Eduarda Veidenbauma ielu un beidzas pie dzelzceļa. Kopējais ielas garums ir 80 metri. Mežrozīšu ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Sloka
Nakts autobusa maršruts N1

**N1. nakts autobusa maršruts** ir Rīgas sabiedriska transporta maršruts, kas kursē no Centra uz Juglu caur Teiku. Kursē naktī no piektdienas uz sestdienu un no sestdienas uz svētdienu.

Maršruts tika atklāts 2011. gada 10. jūnija un sākotnēji kursēja līdz Mežciemam, bet no 2012. gada 7. janvāra to saīsināja līdz Juglai. Slēgts tas tika 2020. gada 21. martā, sākoties COVID-19 pandēmijai Latvijā.

Maršruts atjaunots no 2025. gada 17. maija līdz 2025. gada septembrim, vēlāk pagarināts līdz oktobrim.

## Maršruts
**[[Rīgas centrs|Centrs]]** — **[[Jugla (Rīga)|Jugla]]** kursē pa šādām ielām: Raiņa bulvāris,Marijas iela, Merķeļa iela, Brīvības iela, Silciema iela un Murjāņu iela.

**[[Jugla (Rīga)|Jugla]]** — **[[Rīgas centrs|Centrs]]** kursē pa šādām ielām: Murjāņu iela, Silciema iela, Brīvības iela un Raiņa bulvāris.

## Pieturvietas
Maršrutā ir 54 pieturas.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme
Nakts autobusa maršruts N3

**N3. nakts autobusa maršruts** bija Rīgas sabiedriska transporta maršruts, kas kursēja no Centra uz Daugavgrīvu. Kursē naktī no piektdienas uz sestdienu un no sestdienas uz svētdienu. Tika slēgts 2021. gada 21. martā sākoties COVID-19 pandēmijai Latvijā.

Maršruts tika atklāts 2011. gada 10. jūnijā, bet slēgts 2020. gada 21. martā, sākoties COVID-19 pandēmijai Latvijā.

## Maršruts
**[[Rīgas centrs|Centrs]]** — **[[Daugavgrīva]]** kursēja pa šādām ielām: Marijas iela, 13. janvāra iela, 11. novembra krastmala, Akmens tilts, Uzvaras bulvāris, Raņķa dambis, Daugavgrīvas iela, Daugavgrīvas šoseja, Gaigalas iela, Stūrmaņu iela, Gobas iela, Kapteiņu iela, Flotes iela un Parādes iela.

**[[Daugavgrīva]]** — **[[Rīgas centrs|Centrs]]** kursēja pa šādām ielām: Parādes iela, Flotes iela, Kapteiņu iela, Gobas iela, Stūrmaņu iela, Gaigalas iela, Daugavgrīvas šoseja, Daugavgrīvas iela, Raņķa dambis, Uzvaras bulvāris, Akmens tilts, 11. novembra krastmala, 13. janvāra iela un Marijas iela.

## Pieturvietas
Maršrutā bija 53 pieturas.

## Skatīt arī
* Mikroautobusu satiksme Rīgā
* Rīgas satiksme

## Atsauces
Lurda

**Lurda** () ir pilsēta Augšpirenejos, Francijā, atrodas Pereneju pakājē. 2015. gadā iedzīvotāju skaits sasniedza 13,9 tūkstošus.

Līdz 19. gadsimta vidum Lurda bija visvairāk pazīstama ar Lurdas pili. 1858. gadā kļuva pazīstama visā pasaulē, jo meitenei vārdā Bernadete Subirū (vēlāk tika kanonizēta) esot parādījusies Jaunava Marija. Ar to Lurda kļuva par vienu no nozīmīgākajiem svētceļojumu mērķiem un nozīmīgu reliģiskā tūrisma centru. Mūsdienās to apmeklē ap 6 miljoniem cilvēku ik gadu. Otrs nozīmīgākais tūrisma centrs Francijā, trešais nozīmīgais katoļu svētceļojumu galamērķis pēc Vatikāna un Svētās Zemes.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Draudzības iela

**Mazā Draudzības iela** ir iela Jūrmalā, Kaugurciema apkaimē. Mazā Draudzības iela sākas krustojumā ar Talsu šoseju un beidzas krustojumā ar Draudzības ielu. Kopējais ielas garums ir 190 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Mazajā Draudzības ielā satiksmes kustība norit vienā joslā. Mazajā Draudzības ielā ir savrupmāju un vasarnīcu apbūve.

## Ielu savienojumi
Mazā Draudzības iela ir savienota ar šādām ielām:
* Talsu šoseja (T veida krustojums)
* Draudzības iela (Y veida krustojums)

## Skatīt arī
* Kaugurciems
Mazā Jelgavas iela

**Mazā Jelgavas iela** ir iela Jūrmalā, Bulduru apkaimē. Mazā Jelgavas iela sākas krustojumā ar Bauskas ielu un beidzas krustojumā ar Aizputes ielu. Kopējais ielas garums ir 150 metri, tā ir klāta ar asfalta segumu. Mazajā Jelgavas ielā satiksmes kustība norit vienā joslā.

## Skatīt arī
* Bulduri