open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ouens Geriots

**Ouens Kejs Geriots** (*Owen Kay Garriott*, dzimis , miris ) bija ASV NASA astronauts, elektroinžnieris, zinātnieks.

1953. gadā Geriots Oklahomas Universitātē ieguva bakalaura grādu elektroinžnierijā. 
Pēc tam viņš iestājās ASV Jūras kara flotē un līdz 1956. gadam dienēja par elektroiekārtu virsnieku uz mīnu kuģiem.
1957. gadā Stenforda Universitātē viņš ieguva maģistra grādu. 1960. gadā Geriots ieguva doktora grādu elektroinžnierijā.
Pēc tam viņš Stenforda Universitātē bija asistējošais profesors un asociētais profesors. Viņš veica pētījumus jonosfēras fizikā.

1965. gada 27. jūnijā Ouens Geriots tika uzņemts *NASA* zinātnieku astronautu grupā. Sešu zinātnieku grupa gatavojās lidojumiem *[[Apollo programma|Apollo]]* projektā. 1966. gadā viņš ieguva reaktīvo lidmašīnu pilota kvalifikāciju.

1972. gada janvārī Geriots tika orbitālās stacijas *[[Skylab]]* otrās ekspedīcijas pamatapkalpē kā zinātniskais pilots.

Ouens Geriots pirmo lidojumu kosmosā veica 1973. gadā no 28. jūlija līdz 25. septembrim misijā *[[Skylab 3]]*. Viņš veica trīs iziešanas kosmosā.

Pēc tam viņš strādāja Džonsona kosmosa centrā Zinātnes un pielietojumu nodaļā kā direktora vietnieks, vēlāk direktors.
1978. gada augustā Geriots tika apstiprināts *[[Space Shuttle]]* lidojuma *STS-9* pamatapkalpē.

Otro lidojumu kosmosā Ouens Geriots veica 1983. gadā no 28. novembra līdz 8. decembrim, ar kosmoplānu *[[Columbia (kosmoplāns)|Columbia]]* dodoties misijā *[[STS-9]]*. Pirmoreiz orbītā tika nogādāts laboratorijas modulis *[[Spacelab]]*, kur tika veikti vairāk nekā 70 eksperimenti.

Pēc tam Geriots gatavojās *Earth Observation Missions* programmā. Viņš tika iekļauts *Atlantis* *STS-61K* apkalpē, bet pēc ''Challenger'' katastrofas 1986. gadā šis lidojums tika atcelts.
1986. gada jūnijā viņš atstāja *NASA*.

Pēc tam Geriots bija konsultants vairākos aerokosmiskajos uzņēmumos.
1983. gada martā Ouens Geriots ar saviem dēliem un programmētāju Čaku Bīhi (*Chuck Bueche*) dibināja datorspēļu izstrādes uzņēmumu *[[Origin Systems|Origin]]*.
No 1988. līdz 1993. gadam Ouens Geriots bija uzņēmuma *[[Teledyne Technologies]]* kosmisko programmu viceprezidents. Šī nodaļa nodrošināja derīgo kravu integrāciju *Spacelab* projektiem.
1995. gadā Geriots pieņēma palīgprofesora vietu Alabamas Universitātes Hantsvilā Strukturālās bioloģijas laboratorijā. Viņš pētīja jaunu mikrobu tipus, kas dzīvo dažādās ekstrēmās vidēs (sālsezeri, hidrotermālie avoti jūras dzelmē). Viņš piedalījās arī ekspedīcijās uz Antarktīdu meteorītu vākšanā.

Ouenam Geriotam ir trīs dēli un meita. Pazīstamākais ir Ričards Geriots, datorspēļu izstrādātājs, uzņēmējs, un arī ir lidojis kosmosā (kā kosmiskais tūrists).
## Ārpuskuģa aktivitātes

## Ārējās saites
* Owen K. Garriott Oral History Interviews NASA
* Оуэн Кей Гэрриот, мл. astronaut.ru,
Atis Sīlis

**Atis Sīlis** (dzimis  Rīgā) ir latviešu galda hokejists, Latvijas galda hokeja izlases spēlētājs, 2013. gada pasaules čempions, seškārtējs Latvijas čempions. Pārstāv Rīgas bērnu un jauniešu centru "Laimīte".

## Sportiskā karjera

Galda hokeja turnīros piedalās kopš 2001. gada. Kopā ar savu tradicionālo partneri E. Caicu trenēties sācis pie Raivja Sternāta BJC “Laimīte”. A. Sīlis 2007. gadā kļuva par pasaules čempionāta junioru bronzas ieguvēju un uzvarēja Pasaules tūres turnīrā — Rīgas kausā, 2008. gadā kļuva trešais Eiropas čempionātā. 2012. gadā Eiropas čempionātā tika izcīnīts sudrabs, bet 2013. gadā — pasaules čempiona tituls, finālā pārspējot E. Caicu. Kopš 2014. gada sācis retāk piedalīties turnīros, spēlējot tikai nozīmīgākajos. 2015. gada pasaules čempionātā Sīlis palika otrais, finālā piekāpjoties Maksimam Borisovam. Pasaules klubu čempionātos viņa pārstāvētā BJC “Laimīte” noturēja pasaules čempionu statusu no 2012. gada līdz 2018. gadam. Ir viens no vadošajiem spēlētājiem Latvijas izlasē, kura pēdējā pasaules čempionātā 2021. gadā ar Sīli pamatsastāvā izcīnīja zelta medaļas. 2021. gada augustā Pasaules reitingā ieņēma sesto vietu pasaulē un otro Latvijā.

Nopietnas sporta nodarbības sācis volejbolā, kuru pēc tam pametis par labu galda hokejam. 2007. gadā absolvējis Rīgas Volejbola skolu.

Vada dažādus galda hokeja pasākumus Latvijā, tai skaitā 2018. gadā vadīja skolēnu galda hokeja pasākumu "Sarauj!" ar vairāk kā 700 spēlētājiem. 2024. gada Eiropas čempionātā Valmierā piedalījās vairs tikai kā organizators.

## Ārpussporta darbība

Strādā par koordinatoru un projektu vadītāju pasākumu aģentūrā “In&Out Event”.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ITHF profils 
* Tablehockey.me profils
Gerards Vejs

**Gerards Arturs Vejs** (; dzimis ) ir amerikāņu dziedātājs, dziesmu autors, mūziķis un komiksu grāmatu autors, plašāk zināms kā rokgrupas ''My Chemical Romance'' solists. 2014. gadā izdeva savu pirmo solo albumu *[[Hesitant Alien]]*.

Papildus savām muzikālajām aktivitātēm Vejs ir arī DC Comics filmas “Young Animal” līdzdibinātājs. Viņš sarakstīja komiksu mini sēriju “True Lives Of Fabulous Killjoys” un Eisnera balvu ieguvušo komiksu sēriju “Umbrella Academy” [1] [2], kas vēlāk tika pielāgota Netflix sērijai, kura tika izlaista 2019. gadā.
Gruzijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Gruzija]]s sportisti, kas olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši medaļas**.

Līdz šim Gruzija olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 32 olimpiskās medaļas (8 zelta, 7 sudraba un 17 bronzas medaļas). Visas šīs medaļas ir izcīnītas vasaras olimpiskajās spēlēs. Visvairāk medaļu, kopā 7 medaļas, tā ir izcīnījusi 2008. gada Pekinas un 2016. gada Riodežaneiro spēlēs. No sporta veidiem lielākā daļa medaļu, 17 medaļas, ir izcīnītas cīņas sportā. Gruzija olimpiskās medaļas kopumā ir izcīnījusi 5 olimpiskajos sporta veidos, medaļas ir izcīnītas arī džudo (8 medaļas), svarcelšanā (5 medaļas), boksā un šaušanā (abos pa 1 medaļai).

Visvairāk medaļas olimpiskajās spēlēs pārstāvot Gruziju ir izcīnījuši cīņas sporta pārstāvji Giorgijs Asanidze Giorgijs Gogšelidze, Vladimers Hinčegašvili, Eldars Kurtanidze un džudists Laša Šavdatuašvili. Viņi visi olimpiskajās spēlēs ir izcīnījuši pa divām medaļām. Savukārt sporta šāvēja Nino Salukvadze olimpiskajās spēlēs ir izcīnījusi 3 medaļas, pirmās divas — pārstāvot Padomju Savienību.

## Sportistu uzskaitījums
*Šajā uzskaitījumā iekļauti tie sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|Olimpiskajās spēlēs]] piedalījušies un izcīnījuši medaļas, pārstāvot Gruziju. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Piezīmes

## Olimpiskie medaļnieki (citu valstu sastāvā)
*Šajā sadaļā iekļauti tie Gruzijas/gruzīņu izcelsmes sportisti, kas Olimpiskajās spēlēs ir ieguvuši olimpiskās medaļas, pārstāvot kādu citu valsti. Sportisti sakārtoti alfabētiskā secībā pēc uzvārda.*

### Piezīmes

## Skatīt arī
* Gruzija olimpiskajās spēlēs
* Gruzijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

## Ārējās saites
* 
*
ASV Neatkarības diena

**ASV Neatkarības diena** () jeb vienkārši **4. jūlijs** ir plaši atzīmēti nacionālie svētki Amerikas Savienotajās Valstīs, tiek svinēti ikgadēji. Šajā dienā tika parakstīta ASV Neatkarības deklarācija. Saskaņā ar šo dokumentu britu kolonijas Ziemeļamerikā pasludināja neatkarību no Apvienotās Karalistes. Neatkarības diena tiek svinēta ar uguņošanu, gājieniem, koncertiem, gaļas cepšanu un politiķu uzrunām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas kauss

**Rīgas kauss** var būt:
* Rīgas Kauss futbolā, XX gadsimta pirmās puses sacensības
* Rīgas kauss (galda hokejs), ikgadējas sacensības
* Rīgas kausi biljarda disciplīnās, ikgadējas sacensības
* Rīgas kausi dambretes disciplīnās un vecuma grupās, ikgadējas sacensības
* Rīgas kauss džudo, ikgadējas sacensības
* Rīgas kauss ledus hokejā bērniem un jauniešiem, ikgadējas sacensības
* Rīgas kauss līnijdejošanā, ikgadējas sacensības
* Rīgas kauss teātra sportā, sacensības nepāra gados
* Rīgas kauss telpu futbolā zēniem, ikgadējas sacensības

## Skatīt arī

* Rīgas kausi, ikgadējas vieglatlētikas sacensības
Anti Rinne

**Anti Juhani Rinne** (*Antti Juhani Rinne*, dzimis ) ir Somijas politiķis, jurists. 2019. gadā viņš bija Somijas premjerministrs. No 2014. līdz 2020. gadam viņš bija Sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētājs. Rinne ir bijis Eduskuntas (parlamenta) priekšsēdētājs un finanšu ministrs.

## Biogrāfija
Anti Rinne piedzima  Helsinkos. Sākumā ģimene dzīvoja Lovīsā, bet vēlāk, sekojot tēva darba vietas maiņai, pārcēlās uz Hivinkē. Pēc vidusskolas beigšanas Rinne strādāja kokzāģētavā un par šoferi. Divus gadus viņš bija aktieris.

1987. gadā Anti Rinne absolvēja Helsinku Universitāti, iegūstot jurista kandidāta grādu. Pēc tam viņš bija jurists Mentselē, vēlāk sekretārs Auto un transporta asociācijā *AKT*.

No 2002. līdz 2005. gadam Rinne bija Privātā sektora profesionāļu savienības (*ERTO*) priekšsēdētājs. Pēc tam līdz 2010. gadam viņš bija Darba ņēmēju savienības priekšsēdētājs.  No 2010. līdz 2014. gadam viņš bija Tirdzniecības savienības priekšsēdētājs.

2014. gada 9. maijā Anti Rinne tika ievēlēts par Somijas Sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāju. 2014. gada 6. jūnijā Rinne kļuva par finanšu ministru Jirki Katainena kabinetā, nomainot Jutu Urpilainenu. 24. jūnijā Aleksandera Stuba valdībā viņš saglabāja finanšu ministra amatu. Šo amatu viņš pildīja līdz 2015. gada 29. maijam, kad atkāpās Stuba kabinets.

2017. gada februārī Rinne tika atkārtoti ievēlēts par Sociāldemokrātiskās partijas priekšsēdētāju.

Pēc Sociāldemokrātiskās partijas uzvaras parlamenta vēlēšanās 2019. gada 24. aprīlī Anti Rinne tika ievēlēts par Eduskuntas priekšsēdētāju. 2019. gada 6. jūnijā Rinne tika apstiprināts par Somijas premjerministru, šajā amatā nomainot Juhu Sipili. 2019. gada 3. decembrī Anti Rinne atkāpās no amata. Viņš izpelnījās kritiku piecu partiju koalīcijas iekšienē par to, ka valstij piederošajā Somijas pasta operatorā *[[Posti]]* darba tirgus strīds noveda pie 17 dienu ilga streika. 10. decembrī par premjerministri kļuva sociāldemokrāte Sanna Marina. Rinne turpināja vadīt Sociāldemokrātisko partiju līdz 2020. gada 22. augustam, kad par partijas priekšsēdētāju ievēlēja Sannu Marinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Informācija Esuskuntas vietnē
* Informācija Somijas valdības vietnē 

|-

|-

|-

|-
2019.—2020. gada UEFA Čempionu līgas sezona

**2019.—2020. gada UEFA Čempionu līgas sezona** bija Eiropas spēcīgākā futbola klubu turnīra 65. sezona un 28. ar UEFA Čempionu līgas nosaukumu. To organizēja UEFA. Sezona sākās ar priekšsacīkšu kārtu . Kvalifikācijas spēles notika līdz 28. augustam. Grupu turnīrs sākās . Bija paredzēts, ka sezona noslēgsies  ar finālu Ataturka Olimpiskajā stadionā stadionā Stambulā, Turcijā. 2020. gada 15. martā sezona tika pārtraukta COVID-19 pandēmijas dēļ.

 UEFA pieņēma lēmumu, ka ceturtdaļfināli, pusfināli un fināls tiks aizvadīti Portugālē 2020. gada augustā, bet atlikušās astotdaļfinālu atbildes spēles notiks 7. un 8. augustā. Sākot no ceturtdaļfināla, uzvarētāji tika noskaidroti vienā spēlē.

Par uzvarētājiem kļuva Minhenes "Bayern" futbolisti, kas finālā ar 1:0 pieveica Parīzes "Saint-Germain", izcīnot savu sesto titulu.

## Priekšsacīkšu kārta

|-
!colspan=3|Pusfināli

|-
!colspan=3|Fināls

|}

## Kvalifikācija
### 1. kvalifikācijas kārta

|}

### 2. kvalifikācijas kārta

|+Čempionu zars

|}

|+Līgas zars

|}

### 3. kvalifikācijas kārta

|+Čempionu zars

|}

|+Līgas zars

|}

## Izslēgšanas kārta

|+Čempionu zars

|}

|+Līgas zars

|}

## Grupu turnīrs
### A grupa

### B grupa

### C grupa

### D grupa

### E grupa

### F grupa

### G grupa

### H grupa

## Izslēgšanas spēles

### Astotdaļfināli

|}

### Ceturtdaļfināli

|}

### Pusfināli

|}

### Fināls

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Nakts reiss

**"Nakts reiss"** () ir 2005. gada ASV psiholoģiska trillera filma, kuras režisors ir Vess Kreivens. Galvenās lomas atveido Reičela Makadamsa, Kilians Mērfijs, Braians Kokss un Džeima Meisa. Filmas pirmizrāde notika .

Liza Reiserta ir viesnīcas menedžere, kurai ar nakts reisu jādodas uz Maiami. Neilgi pirms iekāpšanas lidmašīnā Liza iepazīstas ar izskatīgu svešinieku Džeksonu Ripneru. Lidmašīnā Džeksons, draudot ar Lizas tēva nogalināšanu, liek Lizai darboties teroristu organizācijas izveidotā plānā, kura mērķis ir nogalināt ietekmīgu politiķi.

## Atsauces

## Ārējās saites
Laika ceļotāja sieva

**"Laika ceļotāja sieva"** () ir 2009. gada romantiskā zinātniskās fantastikas drāmas filma, kas balstīta uz Odrijas Nefenegeras tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors ir Vess Kreivens. Galvenās lomas atveido Reičela Makadamsa, Ēriks Bana un Rons Livingstons. Filmas pirmizrāde notika .

Henrijs Detambls ir bibliotekārs Čikāgā. Henrijam ir kāda paranormāla ģenētiska slimība, kas viņam atļauj nejauši ceļot laikā; drīz vien šī slimība rada sarežgījumus Henrija laulībā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sjerraleones futbola izlase

**Sjerraleones futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Sjerraleoni starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies FIFA Pasaules kausam, tomēr divas reizes ir kvalificējusies Āfrikas Nāciju kausam, abas reizes (1994. gadā un 1996. gadā) neizkļuva no grupas.

 FIFA apturēja Sjerraleones Futbola asociācijas darbību tajā trešo pušu iejaukšanās tās darbībā dēļ. Tādējādi Sjerraleones izlase nevarēja aizvadīt spēles un tika diskvalificēta no 2019. gada Āfrikas Nāciju kausa kvalifikācijas. Šis aizliegums tika atcelts .

## Pasaules čempionātos
* 1930-1970 - *Nepiedalījās*
* 1974-1986 - *Nekvalificējās*
* 1990 - *Nepiedalījās*
* 1994 - *Izstājās*
* 1998-2022 - *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kausā
* 1957-1968 - *Nepiedalījās*
* 1970 - *Izstājās*
* 1972 - *Nepiedalījās*
* 1974 - *Nekvalificējās*
* 1976 - *Nepiedalījās*
* 1978 - *Nekvalificējās*
* 1980 - *Nepiedalījās*
* 1982-1984 - *Nekvalificējās*
* 1986 - *Izstājās*
* 1988 - *Nekvalificējās*
* 1990 - *Izstājās*
* 1992 - *Nekvalificējās*
* 1994 - Grupu turnīrs
* 1996 - Grupu turnīrs
* 1998 - *Izstājās*
* 2000 - *Diskvalificēta pilsoņu kara dēļ*
* 2002-2017 - *Nekvalificējās*
* 2019 - *Diskvalificēta FIFA diskvalifikācijas dēļ*

## Atsauces
Somālijas futbola izlase

**Somālijas futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Somāliju starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies ne FIFA Pasaules kausam, ne Āfrikas Nāciju kausam.

Pilsoņu kara dēļ futbola attīstība Somālijā ir traucēta un Somālijā nevar notikt FIFA sankcionētas spēles.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1958 - *[[Itālija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s sastāvā*
* 1962-1978 - *Nepiedalījās*
* 1982 - *Nekvalificējās*
* 1986-1998 - *Nepiedalījās*
* 2002-2022 - *Nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|Nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kausā
* 1957-1959 - *[[Itālija]]s un [[Apvienotā Karaliste|Apvienotās Karaliste]]s sastāvā*
* 1962-1972 - *Nepiedalījās*
* 1974-1976 - *Nekvalificējās*
* 1978 - *Nepiedalījās*
* 1980 - *Izstājās*
* 1982 - *Nepiedalījās*
* 1984-1988 - *Nekvalificējās*
* 1990-2002 - *Nepiedalījās*
* 2004-2006 - *Nekvalificējās*
* 2008 - *Nepiedalījās*
* 2010 - *Nekvalificējās*
* 2012-2019 - *Nepiedalījās*

## Ārējās saites
Svatini futbola izlase

**Svatini futbola izlase** ir futbola komanda, kas pārstāv Svatini (agrāk — Svazilenda) starptautiskās sacensībās. Tā ne reizi nav kvalificējusies ne FIFA Pasaules kausam, ne Āfrikas Nāciju kausam.

## Pasaules čempionātos
* 1930-1990 - *nepiedalījās*
* 1994-2018 - *nekvalificējās*
* 2022 - *nekvalificējās*
* 2026 - *[[2026. gada FIFA Pasaules kausa kvalifikācija — CAF zona|nekvalificējās]]*

## Āfrikas Nāciju kausā
* 1957-1982 - *nepiedalījās*
* 1984 - *izstājās*
* 1986 - *nekvalificējās*
* 1988 - *nepiedalījās*
* 1990-1992 - *nekvalificējās*
* 1994 - *nepiedalījās*
* 1996 - *izstājās*
* 1998 - *nepiedalījās*
* 2000-2012 - *nekvalificējās*
* 2013 - *izstājās*
* 2015-2019 - *nekvalificējās*

## Atsauces
Valstu saraksts pēc Tautas attīstības indeksa ar iekļautu nevienlīdzību

thumb|Pasaules karte pēc nevienlīdzības koriģētā Tautas attīstības indeksa, 2018. gada ANO atskaite.
|455x430px

Šis ir **valstu saraksts pēc Tautas attīstības indeksa ar iekļautu nevienlīdzību** (TAIN), ko ANO Attīstības programma publicēja savā 2018. gada ziņojumā par tautas attīstību. Saskaņā ar 2016. gada ziņojumu "TAIN var interpretēt kā tautas attīstības līmeni, kad tiek ņemta vērā nevienlīdzība," tā kā pats Tautas attīstības indekss ir "potenciālās tautas attīstības indekss (vai maksimālais TAI, ko varētu sasniegt, ja nepastāvētu nevienlīdzība).” 

TAI, no kura iegūst TAIN, ir kombinēta statistika par paredzamo dzīves ilgumu, izglītību un ienākumiem uz vienu iedzīvotāju, ko izmanto, lai valstis vai to reģionus iedalītu četrās to attīstības pakāpēs. TAI izstrādāja Pakistānas ekonomists Mahbubs ul Haks, un tas ir piesaistīts Indijas Nobela prēmijas laureāta Amartjas Sena darbam par cilvēka iespējām. Sarakstu publicēja ANO Attīstības programma. Indekss neievēro vairākus faktorus, piemēram, neto bagātību uz vienu iedzīvotāju, preču relatīvo kvalitāti, CO2 emisiju, noziedzības līmeni un maksātnespējas risku valstī. Tādēļ indeksam ir tendence pazemināt rangu dažām visattīstītākajām valstīm, piemēram, G7 loceklēm un citām. 

## Metodoloģija
Indekss atspoguļo TAI par vidusmēra cilvēku sabiedrībā, kas kļūst mazāks nekā kopējais TAI, ja ir nevienlīdzība veselības, izglītības un ienākumu sadalē. Pie pilnīgas vienlīdzības TAI un TAIN ir vienādi; jo lielāka atšķirība starp abiem, jo lielāka valstī ir nevienlīdzība. 

TAIN, kas tiek aprēķināta 151 valstī, atspoguļo tautas attīstības zaudējumus veselības, izglītības un ienākumu nevienlīdzības dēļ. Zaudējumi visās trijās nozarēs dažādās valstīs atšķiras, sākot no dažiem procentiem (Čehija, Slovēnija) līdz vairāk nekā 40% (Komoru salas, Centrālāfrikas Republika). Kopējie zaudējumi ņem vērā visas trīs nozares. 

## Saraksts
Sekojošā tabula ierindo valstis atbilstoši to Tautas attīstības indeksam ar iekļautu nevienlīdzību (TAIN). Dati ir balstīti uz 2017. gada aplēsēm. 

### 2017. gada TAI ar iekļautu nevienlīdzību (TAIN) (2018. gada ziņojums)

## Skatīt arī

* Valstu saraksts pēc Tautas attīstības indeksa 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Tautas attīstības ziņojumi
Trakais Zirgs

**Trakais Zirgs** (dzimis ap 1840. gadu, miris ) bija viens no galvenajiem siu indiāņu virsaišiem. Cīnījās pret ASV federālo valdību, pret balto amerikāņu ieceļošanu pamatiedzīvotāju teritorijās, lai aizstāvētu tradicionālo lakotu iedzīvotāju grupas dzīvesveidu. Piedalījies vairākās kaujās karā par Melnajiem pakalniem Lielo līdzenumu ziemeļdaļā.

1877. gada 5. maijā viņš un vēl daži citi indiāņu virsaiši padevās ģenerāļa Džordža Krūka armijai. Četrus mēnešus dzīvoja savā ciematā netālu no Robinsona forta, Nebraskā. Kad ģenerālis Krūks saņēma maldinošu informāciju par Trakā Zirga nodomu viņu nogalināt, viņš pavēlēja to arestēt. Pēc aresta Trakais Zirgs tika vests uz cietumu. Informācija par tālāko ir pretrunīga. Iespējams, Trakais Zirgs sāka pretoties, redzot, ka viņu ved nevis uz nopratināšanu, bet uzreiz uz cietumu. Miris 1877. gada 5. septembrī, pēc tam, kad sargs viņu ievainoja ar bajoneti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CRAZY HORSE *A timeline of Crazy Horse's life* 
* Final Days of Crazy Horse friendslittlebighorn.com 
* Crazy Horse *Find a Grave*
Čiharu Ičo

**Čiharu Ičo** (; dzimusi ) ir bijusī japāņu brīvā stila cīkstone, 2004. un 2008. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvēja, trīskārtējā pasaules un Āzijas čempione, 2006. gada Āzijas spēļu uzvarētāja, četrkārtējās olimpiskās čempiones Kaori Ičo vecākā māsa.

## Biogrāfija
Ar cīņas sportu Čiharu Ičo sāka nodarboties mācoties vidusskolā. Divus gadus pēc kārtas viņa uzvarēja nacionālajās vidusskolu meistarsacīkstēs. Pēc vidusskolas beigšanas studēja.
Starptautiskie panākumi cīņas sportā sākās 2000. gadā, kad viņa kļuva par pasaules junioru čempioni. Pieaugušo sacensībās viņa sāka startēt 2001. gadā un uzreiz ar panākumiem. Savā svara kategorijā līdz 51 kg viņa uzvarēja Āzijas čempionātā Ulanudē. 2002. gadā viņa izcīnīja sudraba medaļu pasaules čempionātā Halkidā. Gadu vēlāk Ņujorkā, finālā pieveicot krievieti Nataļju Karamčakovu, viņa pirmoreiz kļuva par pasaules čempioni. 
2004. gada olimpiskajās spēlēs Atēnās Čiharu Ičo, kas startēja svara kategorijā līdz 48 kg, pēc uzvaras apakšgrupā pusfinālā uzveica Francijas cīkstoni Anželiku Berteni, bet finālā zaudēja ukrainietei Irinai Merleni un ieguva sudraba medaļu.

2008. gada olimpiskajās spēlēs Pekinā Čiharu Ičo izcīnijā savu otro olimpisko sudraba medaļu, ceturtdaļfinālā viņa revanšējās Irinai Merleni, pusfinālā pieveica ķīniešu izcelsmes amerikāņu cīkstoni Klarisu Čunu, bet finālā atkal zaudēja, šoreiz kanādietei Kerolai Kviņai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dundalk F.C.

***Dundalk F.C.***  () ir profesionāls Īrijas futbola klubs no Dandolkas. Klubs ir dibināts 1903. gadā, pašlaik spēlē Īrijas Premjerlīgā. Mājas spēles komanda aizvada *[[Oriel Park]]* stadionā, kura ietilpība ir 4500 vietu. Klubs ir 14 reizes izcīnījis Īrijas čempiontitulu, kā arī 11 reizes ieguvis Īrijas kausu.

## Sasniegumi
* **[[Īrijas Premjerlīga]]**
** Čempioni (14): 1932–33, 1962–63, 1966–67, 1975–76, 1978–79, 1981–82, 1987–88, 1990–91, 1994–95, 2014, 2015, 2016, 2018, 2019
** Vicečempioni (11): 1930–31, 1936–37, 1942–43, 1947–48, 1963–64, 1967–68, 1979–80, 1986–87, 1988–89, 2013, 2017
* **Īrijas līgas Pirmā divīzija**
** Uzvarētāji (2): 2000–01, 2008
* **Īrijas kauss**
** Kausa ieguvēji (11): 1942, 1949, 1952, 1958, 1977, 1979, 1981, 1988, 2002, 2015, 2018
** Finālisti (8): 1931, 1935, 1938, 1987, 1993, 2016, 2017, 2019
* **Īrijas līgas kauss**
** Kausa ieguvēji (7): 1977–78, 1980–81, 1986–87, 1989–90, 2014, 2017, 2019
** Finālisti (4): 1982–83, 1985–86, 1988–89, 1994–95

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com''
IONIS Education Group

***IONIS Education Group*** (*Groupe Ionis*) ir privāta Francijas izglītības kompānija, kurai pieder *Ionis* skolu tīkls. Kompānijas galvenais birojs atrodas Parīzē.

Grupā 2023. gadā bija 29 skolas. Priekšsēdētājs ir *Marc Sellam*.
[thumb|240px|[Jaunāko zinātņu politehniskais institūts|IPSA Parīze]]

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Lidmašīna!

**"Lidmašīna!"** (, alternatīvais nosaukums *Flying High*) ir 1980. gada ASV satīristiska katastrofu filma, kuras režisori un scenārija autori ir Deivids un Džerijs Zakeri un Džims Abrahamss. Filmā lidmašīnas piloti un daļa pasažieru ir saindējušies ar pusdienās pasniegto zivi un nevar turpināt lidojumu. Vjetnamas kara dalībniekam Tedam Straikeram nākas sēsties pie lidmašīnas stūres, lai izglābtu cilvēkus un atgūtu mīļotās uzticību. Galvenās lomas filmā atveido Roberts Heiss, Džūlija Hagertija, Leslijs Nīlsens, Pīters Greivss, Loids Bridžs, Roberts Steks un Karīms Abduldžabārs.

Filma ir parodija par katastrofu filmu žanru, sevišķi par 1957. gada *Paramount* filmu *[[Zero Hour!]]*, no kuras ir aizgūts sižets un galvenie tēli. Daži elementi ir aizgūti no filmas *[[Airport 1975]]*.

Filma guva labus kritiķu vērtējumus un komerciālus panākumus, Ziemeļamerikā tā nopelnīja 83 miljonus ASV dolāru pie 3,5 miljonu dolāru liela budžeta. Filmas autori saņēma Amerikas scenāristu ģildes balvu kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs". Filma nominēta Zelta globusa balvai kategorijā "Labākā filma (mūzikls vai komēdija)" un Britu Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais adaptētais scenārijs".

Pēc gadiem filmas popularitāte pieauga. 2013. gadā filma ieguva 6. vietu ASV televīzijas kanāla *Bravo* sastādītajā 100 smieklīgāko filmu sarakstā (*Bravo's 100 Funniest Movies*). 2007. gadā Apvienotās Karalistes TV kanāla *[[Channel 4]]* organizētajā aptaujā filmu atzina par otru labāko komēdiju, piekāpjoties tikai "Braiena dzīvei". 2010. gadā ASV Nacionālais kino reģistrs izraudzīja filmu saglabāšanai Kongresa bibliotēkā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pasaules Galda hokeja tūre

**Pasaules Galda hokeja tūre** () ir galda hokeja 23 turnīru sērija, kuros kopā ik gadu piedalās ap 1000 spēlētāju. Sacensības organizē Starptautiskā Galda hokeja federācija (ITHF) ar vietējo sporta federāciju atbalstu. Uzvarētājus aprēķina pēc labākajiem rezultātiem 3 (ar 2020. gadu — 5) sezonas tūres turnīros. 2019./2020. gada sezonā Pasaules Tūres ieskaite tika saīsināta un 2020./2021. gadā atcelta COVID-19 pandēmijas radīto aizliegumu dēļ.

## Vēsture

Formāli sacensības organizējošā ITHF tika dibināta 2005. gada vasarā, taču jau pirms tam valstu federācijas bija noorganizējušas divas t.s. Eirolīgas turnīru sezonas uz to laiku attīstītākajās galda hokeja valstīs. 2005. gadā Eirolīga tika pārsaukta par Pasaules tūri. Pakāpeniski turnīru un tos uzņemošo pilsētu skaits izauga no 6 līdz 23, tie tagad notiek 17 valstīs. Divi turnīri notiek arī Latvijā — Inčukalnā un Rīgā. Turnīri sadalīti trīs līmeņos: 7 galvenie ("*Supersērija*"), starp kuriem ir arī Rīgas kauss, 1 lielais ("*Major*") un 15 parastie.

Sākotnēji šajos turnīros dominēja zviedri, taču ar laiku vadība pārgāja Baltijas jūras austrumu pusē. 2018./2019. gadu sezonā pirmie 4 labākie bija no Krievijas, kamēr labākais no zviedriem ieņēma tikai 11. vietu. Uzvarētāja tituls vienreiz ticis arī Latvijas pārstāvim — 2016./2017. gadu sezonā pirmo vietu kopvērtējumā ieņēma Edgars Caics.

## Apbalvošana

Katrā no turnīriem ir savas balvas, kopvērtējumā tādu nav. Kopvērtējuma 25 labākie spēlētāji iegūst tiesības spēlēt tās sezonas pasaules vai Eiropas čempionātā papildus savu valstu kvotām.

## Uzvarētāji
thumb|Rīgas kausa 2018. gada uzvarētāji. Centrā kausa ieguvējs Arsenijs Stoļarovs (Krievija)
thumb|Igaunijas kultūras ministrs Indreks Sārs 2018. gada Tallinas kausa atklāšanā

## Atsauces

## Ārējās saites

* World Tour history
Tršinecas "Oceláři"

**Tršinecas "Oceláři"** () ir hokeja komanda, kas bāzēta Tršinecā, Čehijā, un kopš 1995. gada spēlē Čehijas Ekstralīgā. Komanda dibināta 1929. gadā, 2011., 2019., 2021. un 2022., 2023 gados tā izcīnījusi Čehijas čempiones titulu.

No 2007. līdz 2010. gadam komandā spēlēja latviešu aizsargs Jānis Andersons. Tanī pašā laika periodā īslaicīgi "Oceláři" rindas pārstāvēja arī Juris Štāls un Lauris Dārziņš. 2018.—19. gada sezonu komandā uzsāka Roberts Bukarts un Guntis Galviņš. Kamēr Bukarts sezonas gaitā komandu mainīja, Galviņš kopā ar "Oceláři" kļuva par 2019. un 2021. gada Čehijas čempionu. 2020.—21. gada sezonā komandā spēlēja arī Ralfs Freibergs.

2022.—23. gada sezonā komandā spēlēja Kārlis Čukste un ar komandu sezonas beigās kļuva par Čehijas Ekstralīgas uzvarētāju.

## Ārējās saites
* Komandas oficiālā mājaslapa
* Eliteprospects.com komandas lapa
Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža

"**Kailais ierocis 2 ½: baiļu smarža**" () ir 1991. gada ASV parodijkomēdijas filma, kuras režisors un viens no producentiem ir Deivids Cukers. Filma ir turpinājums 1988. gada filmai "Kailais ierocis". Šī ir otrā filma "Kailā ieroča" filmu sērijā. 1994. gadā izdeva filmas turpinājumu "Kailais ierocis 33 1/3".

Filmā Frenks Drebins uzzin, ka bijušās draudzenes jaunajam draugam ir padomā nolaupīt zinātnieku, kurš nodarbojas ar Saules enerģijas izpēti. Galvenās lomas filmā atveido Leslijs Nīlsens, Priscila Preslija, Roberts Gūlē, Džordžs Kenedijs, O. Dž. Simpsons un Ričards Grifitss. Filmas pirmizrāde notika 1991. gada 28. jūnijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Viļņas līgums (1559)

**Viļņas līgums** noslēgts 1559. gada 31. augustā Lietuvas lielkņazistes galvaspilsētā starp Livonijas ordeņa pārstāvi Gothardu Ketleru un Lietuvas valdnieku Sigismundu II. Atbilstoši līguma noteikumiem, Ketlers ordeņa zemes nodeva Sigismunda II aizsardzībā. 

Viļņas līgums nostiprināja attiecības, kas sāka veidoties 1557. gadā pēc Pasvales līguma noslēgšanas. Ketlera cerības uz aktīvu Lietuvas karaspēka iesaisti Livonijas karā nepiepildījās. Pēc vairākām sakāvēm un ordeņa militārā sabrukuma mestrs Ketlers ar Sigismundu II Augustu 1561. gadā noslēdza līgumu par Livonijas un Lietuvas personālūnijas izveidi.
Pasvales līgums

thumb|Pasvales līguma memoriāls
thumb|Fragments no Livonijas ordeņa komturu un fogtu sapulcinātā karaspēka (''Militares Livoniensum'') uzskaitījuma 1557. gadā (rokraksts latīniski ''Biblioteka Jagiellońska, Oddział Rękopisów, BJ 58, Fol. 72.'').
**Pasvales līgums** jeb **Miera līgums starp Polijas karali un Livonijas mestru par godājamā Rīgas arhibīskapa atjaunošanu** () ir kopīgs nosaukums trim miera līgumiem , kurus 1557. gada 5. un 14. septembrī Pasvalē noslēdza Polijas karalis un Lietuvas dižkungs Sigismunds II Augusts, Livonijas ordeņa mestrs Vilhelms fon Firstenbergs un Rīgas arhibīskaps Brandenburgas Vilhelms. Šie līgumi izbeidza Koadjuktoru karu starp Ordeni un arhibīskapu, kā arī izveidoja slepenu Livonijas ordeņa militāro aliansi ar Polijas-Lietuvas valdnieku. Pasvales līgums bija viens no iemesliem, kāpēc Ivans IV 1558. gadā sāka Livonijas karu.

## Priekšvēsture
Ordeņa un arhibīskapa starpā bija izcēlies Koadjutoru karš. 1557. gada 19. augustā Lietuvas dižkunigaitija iejaucās konfliktā, piesakot karu Livonijas ordenim. Ap 80 000 kareivju liels poļu-leišu karaspēks augusta beigās ieradās Livonijas pierobežā. Ordeņa karaspēks sapulcējās Bauskas pils apkaimē un tajā bija ap 7000 jātnieku, daži tūkstoši mobilizēto zemnieku un ārzemju algotņu. Jau pirms kara pieteikšanas Livonijas landtāgs 12. jūnijā pieņēma lēmumu par miera delegācijas sūtīšanu pie Sigismunda II, taču karalis delegātus piekrita pieņemt tikai 31. augustā.

## Līgumi
5. septembrī karalis noslēdza divus līgumus — ar Rīgas arhibīskapu un Livonijas ordeni. Tajos atrunāja robežjautājumus, tirdzniecību, sagūstīto koadjutoru atbrīvošanu. Ordenis noslēdza miera līgumu ar Rīgas arhibīskapu, izbeidzot karu, atbrīvojot ieņemtās pilis un samaksājot 60 000 dālderu kompensāciju. Karalis pieprasīja ordeņa mestram fon Firstenbergam personīgi ierasties Pasvalē, un ar zvērestu apliecināt parakstīto līgumu. 

14. septembrī karalis un mestrs parakstīja arī slepenu militāro savienību Krievijas uzbrukuma gadījumam. Tai bija jāstājas spēkā pēc 12 gadiem, kad beidzās Lietuvas-Krievijas pamiers, un bija sagaidāma kara atsākšanās. 1554. gadā ar Krieviju noslēgtajā 15 gadu pamiera pagarināšanas līgumā ordenis bija apņēmies neslēgt militāru savienību ar Lietuvu. Tikmēr cars Ivans IV jau bija noslēdzis ilgstošus pamierus ar Lietuvu un 1557. gada 2. aprīlī arī ar Zviedriju, tādējādi mobilizējot spēkus karam pret Livoniju, kas sākās 1558. gada 22. janvārī.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  Codex diplomaticus Regni Poloniae et Magni Ducatus Lituaniae. Tom 5, Wilno 1759, s. 215.
* «Война коадъюторов» и Позвольские соглашения 1557 года Попов В. Е., Филюшкин А. Е. *Петербургские славянские и балканские исследования*, № 1/2 (5/6). 2009 pdf. fails
Bauskas Valsts ģimnāzija

**Bauskas Valsts ģimnāzija** ir vispārējās vidējās izglītības mācību iestāde Bauskā.

## Izglītības programmas
Pamatizglītības otrā posma (7.-9. klase) matemātikas, komerczinības un inženierzinības virziena programma (kods: 23013111), 
Pamatizglītības 2. posma (7.-9.klase) profesionāli orientētā virziena programma (23014111), 
Vispārējās vidējās izglītības vispārizglītojošā virziena programma (31011011), 
Vispārējās vidējās izglītības humanitārā un sociālā virziena programma	(31012011), 
Vispārējās vidējās izglītības matemātikas, dabaszinību un tehnikas virziena programma (31013011), 
Vispārējās vidējās izglītības profesionāli orientētā virziena izglītības programma (31014011).

## Skolas vēsture
thumb|left|200px|Bauskas Valsts vidusskola Rīgas ielā 8 (tolaik Sudmalu ielā 65, pirms 1931).
thumb|left|200px|Ēka Rīgas ielā 32, kurā atradās Valsts Bauskas ģimnāzija, no 1951. gada Bauskas pilsētas pamatskola.
1806. gadā Bauskas pilsētas skolai uzcēla koka ēku, bet 1835. gadā uzcēla divstāvu mūra namu Bauskas apriņķa skolai  (tagad Bauskas bērnu jauniešu centra ēka Rīgas ielā 8).
1886. gadā apriņķa skolu pārveidoja par pilsētas skolu, kurā strādāja skolotājs un rakstnieks Fricis Adamovičs.

1919. gada 22. septembrī Sudmalu ielā 65 (tagad Rīgas iela 8) atklāja **Bauskas pilsētas vidusskolu**, ko 1920. gada 1. aprīlī pārdēvēja par **Valsts Bauskas vidusskolu**, 1929. gadā par **Valsts Bauskas ģimnāziju**.
1931. gadā Valsts Bauskas ģimnāzija pārcēlās uz ēku Rīgas ielā 32 (tagad ēkā atrodas Bauskas pilsētas pamatskola), bet 1934. gadā uz ēku Uzvaras ielā 10 (arhitekts J. Neijs).
Pēc Latvijas okupācijas 1945. gadā skolu pārdēvēja par **Bauskas vidusskolu**, mācības atkal notika Rīgas ielā 32, jo ēka Uzvaras ielā kara laikā bija sagrauta. 1951. gada 1. septembrī dibinātā **Bauskas 1. vidusskola** atsāka darboties atjaunotajā Uzvaras ielas 10 ēkā.

1996. gadā skolā tika iekārtots Plūdoņa namiņš. 2002. gadā renovēja skolas jauno korpusu un tam uzbūvēja 4. stāvu.
2007. gadā atklāja skolas stadionu ar mākslīgo segumu.
2011. gadā vidusskolu sadalīja Bauskas Valsts ģimnāzijā un Bauskas sākumskolā.

## Absolventi
* Gunārs Kugrēns, aktieris
* Vitauts Ļūdēns, dzejnieks
* Atis Slakteris, politiķis
* Kalvis Torgāns, jurists
* Adriana Miglāne, dziedātāja
* Uldis Dumpis, aktieris
* Emīls Skujenieks, rakstnieks

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pašnovērtējuma ziņojums (2017)
Starptautiskā Galda hokeja federācija

[thumb|ITHF 2019. gada sākumā. Zaļā krāsā dalībvalstis kopš 2005. gada (nav redzamas Kanāda un ASV), dzeltenīgi zaļā — vēlāk pieņemtās. Pēc kartes sastādīšanas vēl pieņemta [Portugāle.]]
**Starptautiskā Galda hokeja federācija** () ir pasaules galda hokeja vadošā organizācija. Tās centrālais birojs atrodas Plzeņā, Čehijā. ITHF oficiāli dibināta  Rīgā, lai gan faktiski tā sāka darboties jau stipri agrāk stiprāko pasaules čempionātu dalībvalstu pārstāvju sanāksmju formā, kurās apsprieda nākamo čempionātu norises vietu. 2021. gadā ITHF bija 21 dalībvalsts.

ITHF nodarbojas ar galda hokeja popularizēšanu, spēles un turnīru noteikumu regulāciju, organizē sezonas galveno sacensību — Pasaules tūres ‎kalendāru un uztur spēlētāju Pasaules reitingu.

## Vēsture

ITHF tika nodibināta 15 valstu pārstāvju sanāksmē Rīgā 2005. gadā, kur tie bija sabraukuši uz pasaules čempionātu. Oficiāli tā tika reģistrēta Čehijā kā nevalstiska organizācija. Toreizējais reģistrācijas statuss mūsdienās vairs nav pietiekams efektīvam darbam, un tiek apspriesti varianti pārreģistrēt to citā valstī un ar augstāku statusu.

Organizāciju kopš 2018. gada vada Dānijas pārstāvis B. Akselsens.
ITHF sastāvā ievēlēts arī Latvijas pārstāvis I. Žubeckis.

## ITHF Konstitūcija

Federācijas konstitūcija norāda, ka tā ir bezpeļņas starptautiska nevalstiska organizācija, kuras locekles ir pasaules galda hokeja spēlētāju apvienības. Saskaņā ar mūsdienu prasībām tajā iekļauta arī cīņa pret dopingu, kā arī reliģiskā un rasu vienlīdzība.

No apvienībām, kas vēlas iestāties ITHF, tiek prasītas oficiāla reģistrācija to mītnes zemē kā ar galda hokeju saistītai apvienībai, demokrātiski ievēlēta vadība, noteikts aktīvu pieaugušo spēlētāju un atklātu turnīru daudzums. To valstu pārstāvji, kuras nespēj izpildīt šīs prasības, paliek novērotāju statusā.

Augstākā vara ITHF pieder delegātu konferencei — dalībvalstu pārstāvju balsojumam, tajā tiek ievēlētas visas organizācijas amatpersonas.

## Pasaules reitings

ITHF katru nedēļu publicē atjaunotu Pasaules reitingu — spēlētāju spēka novērtējumu, kurš atkarīgs no to rezultātiem sacensībās. Atsevišķi tiek aprēķināti arī reitingi junioriem, dāmām, veterāniem, klubiem un izlasēm. Kopējā reitinga līderis 2019. gada vidū bija Krievijas pārstāvis M. Borisovs, otro vietu ieņēma Latvijas spēlētājs E. Caics.

## Citas galda hokeja organizācijas

ITHF savā Konstitūcijā vadās no tēzes, ka ar galda hokeju tiek saprasts tikai firmas Stiga ražotais galda hokejs, un tai ir pretējā galējība — Pasaules Galda hokeja asociācija (WTHA), kura par galda hokeju atzīst ne tikai visus ražojamos tā paveidus ar vadības stieņiem un figūriņām, bet arī gaisa hokeju un biljardhokeju, kuriem pastāv pašiem savas federācijas. WTHA Eiropas nodaļas pašlaik ir faktiski atšķēlušās no savas starptautiskās mātes organizācijas un nodarbojas galvenokārt ar biljardhokeju. Pašlaik ITHF pasaules līmenī nav atlicis pamanāmas konkurences, lai gan daudzās zemēs, īpaši Ziemeļamerikā, notiek vietējas sacensības uz citu ražotāju laukumiem. Ievērojamākā no to organizatorēm ir NTHL, kas rīko 9 turnīrus gadā uz ražotāja "Coleco" laukumiem ASV un Kanādā.

## Atsauces
Martins Minskis

**Martins Minskis** (; dzimis ) ir vācu šaha problēmists, sudraba medaļas ieguvējs 7. pasaules čempionātā (WCCI 2016—2018).

Pēc profesijas M. Minskis ir matemātikas skolotājs. Dzīvo Berlīnē.

## Šaha kompozīcija
Martins Minskis ir šaha etīžu komponists. No 1993. līdz 2018. gadam sastādījis apmēram 500 etīdes. No 2013. gada starptautiskais tiesnesis, no 2017. gada starptautiskais meistars šaha kompozīcijā un no 2020. gada starptautiskais lielmeistars šaha kompozīcijā.

### Piemērs

;Maldinājums
:1.♘f6? ♔g2 2.♖g8+ ♔f1 3.h8♕ h1♕ un zirdziņš uz f6 neļauj 4. ♕a1+.

;Risinājums  
**1.♘h6! ♘×h6** (1...♔g2 2.♖g8+ un uzvar.) **2.♖f8!** (2.♖g8? ♘f7! neizšķirts) **2. ... ♘g6** (2...♔g2 3.h8=♕ h1=♕ 4.♕b2+ ♔g3 5.♕f2+ ♔g4 6.♖f4+ un uzvar.) **3.♖g8! ♘h8! 4.♖×h8 ♘g8! 5.h×g8♗!** (5.h×g8=♕? pats.) **5. ... ♔g2** (5...♔g1 6.♖×h3 ar uzvaru.) **6.♗h7 h1♕ 7.♗e4+** un uzvar. 

## Bibliogrāfija
* 

## Atsauces

## Ārējās saites

* M. Minska šaha kompozīcijas mājas lapā PDB
Jelgava 94 (filma)

**Jelgava 94** ir 2019. gada Latvijas spēlfilma. Filmas režisors ir Jānis Ābele, tā veidota pēc tāda paša nosaukuma Jāņa Joņeva romāna motīviem. Filmas pirmizrāde notika 2019. gada 17. septembrī Jelgavas Kultūras namā, bet Latvijas kinoteātros filma nonāca 20. septembrī.

Filma tika nominēta 9 Lielā Kristapa balvām, no kurām ieguva četras —  labākais spēlfilmas režisors (Jānis Ābele), labākā aktrise otrā plāna lomā (Ieva Puķe), labākais kostīmu mākslinieks (Aija Strazdiņa) un labākais grima mākslinieks (Maija Gundare).

## Atsauces

## Ārējās saites
Žuau Felikss

**Žuau Felikss** (; dzimis ) ir portugāļu futbolists, spēlē uzbrucēja pozīcijā, Portugāles futbola izlases dalībnieks. Kopš 2025. gada Felikss spēlē Saūda Arābijas profesionālā līgas komandā *[[Al Nassr]]*.

## Karjera
Savu karjeru Felikss sāka Portugāles Premjerlīgas komandā Lisabonas "Benfica" sastāvā. Savā pirmajā sezonā Felikss guva kopumā 20 vārtus visos turnīros, tādējādi piesaistot uzmanību no citiem Eiropas klubiem. 2019. gadā Felikss par 126 miljoniem € pievienojās Madrides "Atletico". Viņš uz to brīdi kļuva par piekto dārgāko futbolistu pasaulē.

Portugāles futbola izlases sastāvā debitēja  spēlē pret Šveices futbola izlasi.

## Sasniegumi
**Benfica**

* Portugāles Premjerlīga: 2018—19
**Atletico Madrid**

* La Liga: 2020—21

**Chelsea FC**
* UEFA Konferences līga: 2024—2025

**Portugāle**

* UEFA Nāciju līga: 2018—19, 2024—25

**Individuālie sasniegumi**

* Zelta puisēns: 2019

## Atsauces

## Ārējās saites
Glivices "Piast"

**Glivices "Piast"** () ir Polijas futbola klubs no Glivices. Klubs ir dibināts 1945. gadā, nosaukts par godu Pjastu dinastijai. Pašlaik spēlē Polijas futbola čempionāta augstākajā līgā — *[[Ekstraklasa]]*. Mājas spēles aizvada Glivices pilsētas stadionā, kur ir 10&nbsp;037 skatītāju vietas.

2018.—2019. gada sezonā *Piast* kluba futbolisti kļuva par Polijas čempioniem. Komanda ir divas reizes spēlējusi Polijas kausa finālā (1978. un 1983. gadā).

## Sasniegumi
* ***[[Ekstraklasa]]***
** **Čempioni** (1): 2018–19
** **Vicečempioni** (1): 2015–16
* **Polijas 1. līga**
** **Uzvarētāji** (1): 2011–12
* **[[Polijas kauss futbolā|Polijas kauss]]**
** **Finālisti** (2): 1978, 1983

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com'' 
* Kluba profils ''90min.pl''
Roberts Steks

**Roberts Steks** (, dzimis , miris ) bija amerikāņu aktieris.

Kā aktieris debitējis 1939. gada filmā *[[First Love]]*. Karjeras laikā filmējies vairāk nekā 40 filmās. Saņēma ''Emmy'' balvu par lomu seriālā *[[The Untouchables (seriāls)|The Untouchables]]* (1959–1963). Par lomu filmā *[[Written on the Wind]]* (1956) nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākais aktieris otrā plāna lomā". Roberts Steks filmējies tādās filmās kā "Būt vai nebūt" (1942), "1941" (1979), "Lidmašīna!" (1980), *[[Big Trouble]]* (1986), *[[Plain Clothes]]* (1988) un "Džo pret vulkānu" (1990).

## Ārējās saites
Maidera Unda

**Maidera Unda Gonsalesa de Audikana** (; dzimusi ) ir bijusī spāņu brīvā stila cīkstone, Olimpisko un Eiropas spēļu, Pasaules un Eiropas čempionātu medaļniece.

## Biogrāfija
Maidera Unda dzimusi 1977. gadā Vitorijā. No 2000. līdz 2010. gadam un 2012. gadā viņa kļuva par Spānijas čempioni. 2008. gadā Unda piedalījās olimpiskajās spēlēs Pekinā, kur ieņēma 5. vietu. 2009. gadā viņa ieguva bronzas medaļu pasaules čempionātā. Gadu vēlāk, 2010. gadā ieguva arī Eiropas čempionāta bronzas medaļu. 2012. gada olimpiskajās spēlēs Londonā pusfinālā zaudēja bulgāru cīkstonei Stankai Zlatevai, bet cīņā par bronzas medaļu pieveica baltkrievieti Vasiļisu Marzaļuku. Tajā pašā gadā viņa ieguva bronzas medaļu arī Eiropas čempionātā. 2013. gadā viņa izcīnīja sudraba medaļu Eiropas čempionātā un divus gadus vēlāk bronzas medaļu 1. Eiropas spēlēs Baku.   
## Atsauces

## Ārējās saites
Latvijas Sociālo pedagogu federācija

**Latvijas Sociālo pedagogu federācija** ir 2010. gada 22. septembrī dibināta nevalstiskā organizācija, kuras juridiskais statuss ir biedrība. Federācija par savu mērķi ir izvirzījusi sociālpedagoģiskās domas un profesionālās darbības attīstības Latvijā veicināšanu, apvienojot sociālos pedagogus vienotā struktūrā. Federāciju kopš dibināšanas brīža vada tās padomes priekšsēdētājs Kristaps Keišs.

## Atsauces
Sjui Li

**Sjui Li** ( ; dzimusi ) ir ķīniešu brīvā stila cīkstone, 2008. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvēja.

## Biogrāfija
Sjui Li dzimusi 1989. gadā. 2007. gadā viņa piedalījās pasaules čempionātā Baku. Tur pirmajā cīņā zaudēja Krievijas cīkstonei Nataļjai Goļcai un ieņēma tikai 28. vietu.

2008. gadā ieguva bronzas medaļu Āzijas čempionātā. 2008. gada olimpiskajās spēlēs Pekinā pusfinālā uzvarēja kolumbieti Žaklīnu Renteriju, bet finālā zaudēja japānietei Saori Jošidai un saņēma sudraba medaļu. 2009. gadā kļuva par pasaules kausa uzvarētāju. 2012. gadā piedalījās Āzijas čempionātā, taču ieņēma tikai 7. vietu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sjui Li uz pjedestāla Pekinas olimpiādē.
Hoseins Kanaāni Zādegāns

**Mahmuds Hoseins Kanaāni Zādegāns** (; dzimis ) ir Irānas futbolists, aizsargs, Irānas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2023. gada spēlē Irānas Pro Līgas kluba *[[FK Perspolis|Persepolis]]* sastāvā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Apakšnodalījums

**Apakšnodalījums** () ir organismu klasifikācijas taksonomiskā apakšvienība, kas ir atvasināta no nodalījuma. Apakšnodalījums ir nākamā vienība zem nodalījuma. Zem nodalījuma atrodas vai nu klase, vai virsklase. Taksonomisko vienību "apakšnodalījums" lieto botānikā, bet zooloģijā šai vienībai atbilst apakštips.
Dzjina Žuisjue

**Dzjina Žuisjue** ( ; dzimusi ) ir ķīniešu brīvā stila cīkstone, 2012. gada vasaras olimpisko spēļu sudraba medaļas ieguvēja, divkārtējā pasaules čempione.

## Biogrāfija
Dzjina Žuisjue piedalījās 2012. gada olimpisko spēļu brīvās cīņas sacensībās svara kategorijā līdz 63 kg. Ceturtdaļfinālā viņa uzvarēja polieti Moniku Mihaliku, pusfinālā — Krievijas cīkstoni Ļubovu Volosovu, bet finālā zaudēja japānietei Kaori Ičo.
## Atsauces

## Ārējās saites
Zvana lāčpurns

**Zvana  lāčpurns**, jeb **hibrīdais lāčpurns** vai **plaisainais lāčpurns** (*Morchella semilibera*, arī *Morchella hybrida*, *Morchella rimosipes*, *Morchella gigas* u.c.) ir Latvijā reta lāčpurnu ģints sēne, kuras augļķermeņi pēc apstrādes ir ēdami.

## Taksonomija

Saskaņā ar DNS pētījumiem, Eirāzijā augošie zvana lāčpurni, būdami vizuāli identiski Ziemeļamerikā augošajiem, tomēr pārstāv atsevišķu no tiem sugu. Tagad Ziemeļamerikā tiek izdalīta suga *Morchella populiphila* kontinenta ZR daļā un *Morchella punctipes* austrumu daļā. Atšķirt šīs sugas bez ģenētiskas izpētes iespējams tikai ģeogrāfiski un atšķirībai pašlaik nav praktiskas nozīmes.

## Sēnes apraksts

* Cepurīte: krāsa tumši brūna, reti ar sarkanīgu vai pelēcīgu nokrāsu. Forma zvanveidīgi koniska, cepurīte pusbrīva (nav visā garumā saaugusi ar kātiņu), ārpusē ar plānu kroku tīklu, kurš veido noapaļotus neregulārus, šūnām līdzīgus iedobumus. Platums līdz 2 cm, augstums līdz 4 cm. Mīkstums bālgans, trausls un plāns, griezumu vietās krāsu nemaina, ar vāju patīkamu smaržu un garšu.
* Kātiņš: bālgans līdz iedzeltenam, resns un dobs, miltains. Garums līdz 10 (20) cm, resnums līdz 2 cm. 
* Sporas: elipsoidālas, bezkrāsainas, vienšūnas, bez eļļas pilieniem, 18-30/11-17 µm. Nobirums okerdzeltens.
* Aski: cilindriski, 300-450x20-25 µm, katrā askā 8 sporas.

## Augšanas apstākļi
thumb|right|Dž. Bresadolas 1932. gada zīmējums. Zvana lāčpurna kātiņš ir izteikti dobs
Meža nobiru saprofīts. Aug grupās aprīļa beigās un maijā lapu un jauktu koku mežos un dārzos, arī pļavās un palienēs, bagātā augsnē. Sastopams Eiropā un Āzijā, biežāk dienvidu rajonos.

## Barības vērtība
[thumb|right|Zvana lāčpurns [ASV]]
Laba ēdamā sēne, taču dobuma dēļ ar ļoti nelielu ēdamo masu. Retuma dēļ vairākās Eiropas valstīs, ieskaitot Poliju un Čehiju, iekļauta Sarkanajās grāmatās.
Ēdama pēc 10 minūšu termiskas apstrādes, kas samazina sēnē iespējami esošo toksīnu daudzumu. Dažiem indivīdiem var izsaukt nelielus un diennakts laikā pārejošus gremošanas trakta vai nervu sistēmas traucējumus.

## Līdzīgās sugas

Visi citi lāčpurni, ar kurām Latvijā šo sugu varētu sajaukt, ir ēdami. Līdzīgi tai ir ķēvpupi, kuri atšķiras no lāčpurniem ar savu virsmu, kura vienmēr ir izlocīti krunkaina, kamēr lāčpurniem — tīkloti šūnaina. Bisītes jeb ķerveļi ir ar īsiem kātiņiem un lielām cepurītēm.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Lāčpurnu ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Mycobank
* Mikologu biedrība: Latvijā konstatētās sēņu sugas
Start(IT)

**Start(IT)** ir sociāls izglītības projekts ar mērķi attīstīt skolēnu digitālās prasmes un veicināt padziļinātu informātikas un digitālo prasmju apguvi skolās. Fonds piedāvā bez maksas apgūt datoriku un programmēšanas pamatus portālā www.startit.lv , kuru šobrīd lieto vairāk nekā 24 000 skolotāju un skolēnu visā Latvijā. Šajā portālā skolēniem, studentiem un skolotājiem pieejamas pilnas mācību programmas un izsmeļoši mācību materiāli. 

Paralēli datorikas apmācībām Start(IT) attīsta dažādus izglītojošus kursus ikvienam, kas vēlas uzzināt, kas ir 3D printēšana, robotika, mobilās lietotnes, utt. Ieejot Start(IT) mājas lapā un reģistrējoties sadaļā “Kursi”, ir iespēja apgūt desmit 1–5 lekciju video kursus.

## Projekta nozīmīgums
Šāds projekts ir nepieciešams, jo, pirmkārt, pieprasījums pēc IT speciālistiem pieaug ne tikai Latvijā, bet arī visā Eiropā. Lai palielinātu IT speciālistu skaitu Latvijā, jau skolas laikā jāsniedz padziļinātas zināšanas informātikas priekšmetā, jāmaina priekšstati par programmēšanu un jāiedrošina skolēnus studēt un strādāt IT nozarē.

Otrkārt, lielākajai daļai skolēnu pašreiz nav iespējas skolā apgūt programmēšanas priekšmetu. Lai šo darba tirgū noderīgo prasmi padarītu pieejamāku, fonds Start(IT) atbalsta skolotājus, kuri skolēniem piedāvā apgūt programmēšanu fakultatīvi.

Visbeidzot, Start(IT) veicina skolēnu digitālo prasmju attīstību. Mūsdienās tehnoloģijas nepieciešamas visur, tādēļ ar katru dienu kļūst ar vien būtiskāk ar tām apieties gan darbā, gan ikdienā.
Pedagogi un skolēni fonda Start(IT) izstrādātos materiālus izmanto vairāk nekā 300 Latvijas skolās, toties portālu izmanto aptuveni 37 000 lietotāji valstī.

Ar Start(IT) palīdzību darbinieki no Accenture Latvia, MAK IT, eazyBI, Emergn un citiem IT nozares uzņēmumiem kļūst par skolu mentoriem. Šie darbinieki vada vieslekcijas par tendencēm, izaicinājumiem un inovācijām IT nozarē, kā arī palīdz skolotājiem iekļaut tehnoloģijas mācību procesā.

## Apbalvojumi un atzīnības

2016. gadā par izcilu ieguldījumu izglītībā Start(IT) saņēma AmCham Latvia balvu "Cilvēka izaugsmei".

2017. gadā Start(IT) ieguva Accenture Global Awards balvu.

2018. gadā UNESCO atzina Start(IT) par vienu no 12 labākajiem IT izglītības projektiem.

## Fonda atbalstītāji

Fondu Start(IT) atbalsta Accenture Latvia, MAK IT, eazyBI, Emergn, Rīgas Tehniskā universitāte, Latvijas Informātikas skolotāju asociācija, Rīgas Valsts 1. ģimnāzija, Valsts izglītības satura centrs, Rīgas 22. vidusskola,  Latvijas Universitāte, Transporta un sakaru institūts, Baltic3D.eu un portāls Skolēns.lv.

## Atsauces