open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sanāciet, sadziediet, sasadancojiet

"**Sanāciet, sadziediet, sasadancojiet**" ir Raimonda Paula dziesma ar Jāņa Petera vārdiem.

Dziesma sacerēta 1977. gada XVII Vispārējo latviešu Dziesmu svētku ietekmē, to ansambļa „Modo” koncertos izpildīja Viktors Lapčenoks. Tautas deju ansambļa „Liesma” vadītājs Imants Magone izveidoja dziesmas horeogrāfiju, vēlāk melodija ir aranžēta ansambļiem un koriem, pūtēju orķestriem un citiem sastāviem. 

2018. gadā "Sanāciet, sadziediet, sasadancojiet" ieguva 67. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Pivašūnu seņūnija

**Pivašūnu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās austrumos. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 45 ciemi.

## Apskates vietas
*Pivašūnu baznīca (*Pivašiūnų Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia*)
*Pivašūnu Pakalnes kapela (*Pivašiūnų Pakalnės koplyčia*)
*Pivašūnu pilskalns (*Pivašiūnų piliakalnis*)

## Attēlu galerija

Pivasiunu_Svc._Mergeles_Marijos_Emimo_į_dangu_baznycia.jpg|Pivašūnu baznīca
Pivašiūnai,_koplyčia.JPG|Pivašūnu Pakalnes kapela
Pivašiūnai,_piliakalnis.JPG|Pivašūnu pilskalns
Puņas seņūnija

**Puņas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās ziemeļaustrumos. Seņūnija sastāv no 4 seņūnaitijām, tajā ir 34 ciemi un 1 viensēta.

## Apskates vietas
*Puņas baznīca (*Punios Šv. apaštalo Jokūbo bažnyčia*)
*Puņas pilskalns (*Punios piliakalnis*)
*Raižu mošeja (*Raižių mečetė*)

## Attēlu galerija

Punia_church.jpg|Puņas baznīca
Punia002.JPG|Puņas pilskalns
Raižių_mečetė.JPG|Raižu mošeja
Raitininku seņūnija

**Raitininku seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās dienvidos. Seņūnija sastāv no 2 seņūnaitijām, tajā ir 27 ciemi.

## Apskates vietas
*Rilišķu baznīca (*Ryliškių Šv. Monikos bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Ryliskiai_church.jpg|Rilišķu baznīca
Simnas seņūnija

**Simnas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Alītas rajona pašvaldībā, tās rietumos. Seņūnija sastāv no 7 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsēta (Simna) un 38 ciemi.

## Apskates vietas
*Simnas baznīca (*Simno Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia*)
*Žurvinta rezervāta muzejs (*Žuvinto rezervato muziejus*)

## Attēlu galerija

Simnas,_Lithuania_-_panoramio_(8).jpg|Simnas baznīca
Žuvintas1.JPG|Žurvintu rezervāts


## Ārējās saites
*Žurvinta rezervāts
Piekūns skrien debesīs

**"Piekūns skrien debesīs"** ir grupas "Jauns Mēness" dziesma ar Ainara Mielava vārdiem, kas iekļauta 1991. gadā izdotajā grupas debijas albumā "Aizlaid šaubas negaisam līdz". 
 
Dziesma 1991. gada "Mikrofona aptaujā" tika atzīta par trešo populārāko dziesmu Latvijā.
Tā uzvarēja 1991. gada Sopotas Starptautiskajā dziesmu festivālā Polijā (*Sopot '91*) un Bregencas festivālā Austrijā (*Bregenz '91*). Andris Freidenfelds un Juris Garjāns izveidoja dziesmas videoklipu televīzijas kanālam MTV, kas nokļuva arī citu valstu mūzikas televīziju rotācijās.
2001. gadā to iekļāva grupas "Kopoto ierakstu" albumā, kas tika pārizdots CD formātā kā antoloģijas otrais disks.

2018. gadā "Piekūns skrien debesīs" ieguva 70. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Eštons

**Eštons** ir angļu personvārds un uzvārds. Cilvēki ar šādu uzvārdu:

* Džons Eštons (*John Ashton*; 1948—2024), amerikāņu aktieris;
* Kārters Eštons (*Carter Ashton*; dzimis 1991. gadā), Kanādas hokejists.
Griezes iela (Rīga)

**Griezes iela** ir iela Rīgā, Kurzemes rajonā, Āgenskalnā. Griezes iela sākas krustojumā ar Baldones ielu un beidzas krustojumā ar Kuldīgas ielu. Ielas garums ir tikai 75 metri, tā ir klāta ar grants segumu. Griezes ielā ir savrupmāju apbūve.

## Ielu savienojumi
Griezes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Baldones iela
* Kuldīgas iela

## Skatīt arī
* Āgenskalns

## Atsauces
Auga, auga rūžeņa

**"Auga, auga rūžeņa"** ir viena no populārākajām un visvairāk aranžētajām latgaliešu tautasdziesmām. Vārds „rūžeņa” uztverams gan kā Jaunavas Marijas simbols, gan arī kā jaunas sievietes tēls.

2012. gadā Samanta Tīna šo dziesmu kopā ar Baltkrievijas Nacionālo koncertorķestri izpildīja konkursā "Slāvu Bazārs" Vitebskā un ieguva pirmo vietu.

2018. gadā "Auga, auga rūžeņa" ieņēma 71. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Viečūnu seņūnija

**Viečūnu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Druskininku pašvaldībā, aizņem tās austrumu daļu. Seņūnija sastāv no 4 seņūnaitijām, tajā ir 13 ciemi.

## Apskates vietas
*Grūtas parks (*Grūto parkas*)
*Latežeres ciems (*Latežerio gatvinis kaimas*)
*Velna akmens (*Velnio akmuo*)

## Attēlu galerija

Grutas Stalin.jpg|Grūtas parks
Latežeris,_ūlyčia.JPG|Latežeres ciems
Devil_Stone_at_Svendubre_(09-06-14)1.jpg|Velna akmens


## Ārējās saites
*Grūtas parks
Lidmašīnas (dziesma)

**"Lidmašīnas"** ir "Prāta Vētras" otrā studijas albuma "Veronika" dziesma ar Raimonda Paula mūziku. 

Dziesma nāca klajā 1995. gada septembrī un tika pārdoti apmēram 7 tūkstoši "Lidmašīnu" kasetītes eksemplāru. Ar šo dziesmu "Prāta Vētra" devās "Lidmašīnu" koncerttūrē pa visu Latviju, pasludinot, ka pasākuma mērķis ir izpirkt Maskavā arestēto lidsabiedrības "Latvijas aviolīnijas" lidmašīnu. 
Nākamajā gadā tā tika iekļauta grupas 1996. gada albumā, 2004. gada septembrī albums tika pārizdots CD formātā.

2018. gadā "Lidmašīnas" ieguva 73. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Kāpēc man dziedāt svešu dziesmu

**„Kāpēc man dziedāt svešu dziesmu”** jeb **„Kam ziedi, mežābele”** ir Raimonda Paula dziesma ar Alfreda Krūkļa vārdiem no 1970. gada albuma „Tik dzintars vien””.

Albumā Ojāra Grinberga un Rīgas estrādes orķestra izpildītās dziesmas nosaukums bija „Kam ziedi, mežābele”. Ar sākotnējo nosaukumu „Kāpēc man dziedāt svešu dziesmu?” padomju cenzūra dziesmu izlaist neļāva, jo tajā saklausīja pārkrievošanas politikas kritiku. 1970. gada Mikrofona aptaujā dziesma ieņēma otro vietu. 
Tikai 1988. gadā Margarita Vilcāne, Ojārs Grinbergs, Nora Bumbiere un Viktors Lapčenoks studijā ieskaņoja dziesmu ar tās sākotnējiem vārdiem. Vēlāk to izpildīja arī Rita Trence, Sandra Ozolīte un Andris Daņiļenko, pavadījumu atskaņojot grupai *[[Remix]]*.

2018. gadā „Kāpēc man dziedāt svešu dziesmu” ieguva 74. vietu *[[Radio SWH]]* rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Dziesmas vārdi
### Kāpēc man dziedāt svešu dziesmu?

### Kam ziedi, mežābele

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kāpēc man dziedāt svešu dziesmu? Ojārs Grīnbergs, Margarita Vilcāne; Viktors Lapčenoks; Nora Bumbiere; Rita Trence; Sandra Ozolīte; Andris Daņiļenko: Mikrofona aptauja 1992
* Kam ziedi, mežābele Ojārs Grīnbergs un Rīgas estrādes orķestris
Tavas mājas manā azotē

**"Tavas mājas manā azotē"** ir Prāta Vētras trešā studijas albuma "Viss ir tieši tā kā tu vēlies" dziesma ar Renāra Kaupera mūziku un vārdiem. 

Dziesma nāca klajā 1997. gada nogalē un Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvas ceremonijā tika pasludināta ne tikai par 1997. gada *Radiohitu*, bet arī par gada labāko *pop&rok* dziesmu. 1998. gadā „Prāta Vētra” ieskaņoja dziesmas anglisko versiju „*Under My Wings*”, kas izcīnīja* Grand Prix* Karlshamnas festivālā Zviedrijā.

2018. gadā "Tavas mājas manā azotē" ieguva 72. vietu Radio SWH organizētajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Mežrozīte (dziesma)

"**Mežrozīte**" ir Raimonda Paula dziesma ar Alfreda Krūkļa vārdiem no viņa pirmā albuma "Tev, mana labā" (1969).

Dziesmas notis publicētas 1967. gada jūnijā laikrakstā „Padomju Jaunatne”, kā pirmais to atskaņoja Zigfrīds Račiņš kopā ar Ringolda Ores vadīto Latvijas radio un TV estrādes un vieglās mūzikas orķestri un tā uzvarēja 1968. gada nogalē notikušajā pirmajā "Mikrofona aptaujā" par gada populārāko dziesmu. 

1969. gadā to skaņuplatē "Tev, mana labā" ierakstīja Ojārs Grīnbergs kopā ar Rīgas estrādes orķestri Raimonda Paula vadībā.
2001. gadā dziesma atkārtoti izdota CD formātā albumā "Tev, mana labā".

2018. gadā "Mežrozīte" ieguva 75. vietu Radio SWH rīkotajā LVtop100 aptaujā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dziesmas vārdi
Leipaliņģes seņūnija

**Leipaliņģes seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Druskininku pašvaldībā, aizņem tās rietumu daļu. Seņūnija sastāv no 4 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Leipaliņģe) un 49 ciemi un 1 viensēta.

## Apskates vietas
*Čerņausku pilskalns (*Černiauskų piliakalnis*)
*Gerdašu baznīca (*Gerdašių Švč. Mergelės Marijos Nekaltojo Prasidėjimo bažnyčia*)
*Leipaliņģes baznīca (*Leipalingio Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia*)
*Leipaliņģes muiža (*Leipalingio dvaras*)
*Snaigupeles atsegums (*Snaigupėlės atodanga*)

## Attēlu galerija

Cerniauskai_piliakalnis_2015-08-25_Kanarskas.Julius_(2).JPG|Čerņausku pilskalns
Lipliūnai,_Lithuania_-_panoramio_(11).jpg|Gerdašu baznīca
Leipalingio_baznycia.jpg|Leipaliņģes baznīca
Leipalingio_dvaro_rumai_2015_(1).JPG|Leipaliņģes muiža
Snaigupėlė,_slėnio_šlaitas.JPG|Snaigupeles atsegums
Lorija Metkalfa

**Lora Elizabete Metkalfa** (, dzimusi ) ir amerikāņu aktrise. Saņēmusi vairākus aktiermeistarības apbalvojumus un nominācijas, viņa ir ieguvusi trīs Primetime Emmy balvas, divas Tony balvas, kā arī tikusi nominēta Zelta globusa balvai un Amerikas Kinoakadēmijas balvai.

Metkalfa savu karjeru uzsāka teātra kompānijā ''Steppenwolf'' un regulāri strādājot Čikāgas teātros. No 1988. līdz 1997. gadam un 2018. gadā Metkalfa atveidoja Džekijas Herisas lomu kanāla ABC situāciju komēdijā *[[Roseanne]]*, par ko saņēma trīs Primetime Emmy balvas kā labākā aktrise otrā plāna lomā komēdijseriālā (1992—1994). Tāpat viņa divas reizes tika nominēta Zelta globusa balvai. Kopā desmit reizes nominētā Emmy balvai Metkalfa ir piedalījusies tādos televīzijas projektos kā "Trešā planēta no Saules" (*3rd Rock from the Sun*), *[[The Norm Show]]*, *[[Frasier (seriāls)|Frasier]]*, "Bīstamās mājsaimnieces" un "Lielā sprādziena teorija". No 2013. līdz 2015. gadam viņa atveidoja galveno lomu HBO komēdijseriālā *[[Getting On]]*, par ko saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes un nomināciju *Primetime Emmy* balvai.

Par teātra lomām un darbu Brodvejā, Metkalfa saņēmusi piecas Tony balvas nominācijas un ieguvusi divas balvas: kā 2017. gada labākā aktrise galvenajā lomā par tēlojumu lugā *[[A Doll's House, Part 2]]* un kā 2018. gada labākā aktrise otrā plāna lomā par tēlojumu Edvarda Olbija lugā *[[Three Tall Women]]*. 2012. gadā Londonas Apollo teātrī viņa atveidoja Mērijas Tairones lomu Jūdžīna O'Nīla lugā *[[Long Day's Journey into Night]]*. Vēl viņa ir saņēmusi Teātra pasaules balvu un divas Obie balvas par darbu Ofbrodvejā.

Metkalfa ir filmējusies vairākās filmās, tajā skaitā "Izmisīgi meklējot Sūzenu" (*Desperately Seeking Susan*, 1985), "Tēvocis Baks" (*Uncle Buck*, 1989), *[[Internal Affairs]]* (1990), *[[Pacific Heights]]* (1990), "Kenedija slepkavām pa pēdām" (1991), *[[A Dangerous Woman]]* (1993), "Atvadas no Lasvegasas" (*Leaving Las Vegas*, 1995), *[[Dear God]]* (1996), "Kliedziens 2" (1997) un "Iepazīstieties, Robinsoni!" (2007). Vēl viņa ir ieskaņojusi Deivisas kundzi filmu ciklā "Rotaļlietu stāsts". 2017. gadā Metkalfa saņēma pozitīvas kritiķu atsauksmes par lomu Gretas Gērvikas filmā "Lady Bird: Laiks lidot", par ko tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā "Labākā aktrise otrā plāna lomā", kā arī Zelta globusa balvai, Ekrāna aktieru ģildes balvai un BAFTA kino balvai līdzvērtīgās kategorijās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pāvels Trahanovs

**Pāvels Trahanovs** (; dzimis  Maskavā, miris  Jaroslavļā) bija krievu hokejists, spēlēja aizsarga pozīcijā.

## Spēlētāja karjera
Maskavas CSKA audzēknis, karjeru sāka 1997. gadā Maskavas CSKA sastāvā. 2005. gadā parakstīja līgumu ar Čerepovecas "Severstal". Spēlēja KHL komandās Balašihas HK MVD (2007—2010) un Mitišču "Atlant" (2010—2011). 2011. gada maijā noslēdza divu gadu līgumu ar Jaroslavļas "Lokomotiv".

2011. gada 7. septembrī spēlētājs gāja bojā Jaroslavļas aviokatastrofā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Autoceļš V1441

|}
|}

**V1441** ir vietējais autoceļš Tukuma novadā. Tas savieno reģionālo ceļu P128 ar citu reģionālo ceļu novadā, P131, apmēram 500 m uz ziemeļiem no Engures ciema. Šim ceļam ir asfaltbetona segums un tā garums ir 8,5 km.

## Atsauces
Kauņas jūra

**Kauņas jūra** () vai **Kauņas HES ūdenskrātuve** ir lielākā mākslīgā ūdenstilpe Nemunas ielejā 223 km no upes grīvas. Izbūvēta laika posmā no 1955. līdz 1959. gadam Kauņas HES un Kauņas ūdensapgādes vajadzībām. Tās platība ir līdz 63,5 km², bet tilpums — līdz 460 miljoniem kubikmetru.

## Galerija

Lithuania_Kaunas_yacht_club.jpg|Kauņas jahtklubs
Kauno_Marios.jpg|Pažaisles klosteris pie Kauņas
Pazaislio_jachtu_klubas.jpg|Pludmale pie Kauņas
Kauno_hidroelektrine_2006-06-03.jpg|Kauņas HES
Kauno mariu pakrante.jpg|Gastiļoņu atsegums
Mergakalnio regykla.JPG|Skats no mergakalna
Dzūkų_sodyba,_LLBM.JPG|Lietuvas brīvdabas muzejs pie Rumišķēm
Kruonis Pumped Storage Plant.jpg|Krones KHAE


## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas čempionāts cīņas sportā

**Eiropas čempionāts cīņas sportā** ir Eiropas amatieru sacensības cīņas sportā, kuras organizē Starptautiskā cīņas federācija (UWW).

Vīriešu pasaules čempionāti grieķu-romiešu cīņā notiek kopš 1911. gada, brīvajā cīņā — kopš 1929. gada. Sieviešu čempionāti brīvajā cīņā kopš 1988. gada.

## Kopējais iegūto medaļu skaits pa valstīm

*ieskaitot 2018. gada Eiropas čempionātu cīņas sportā.

**Piezīmes:**

## Atsauces

* FILA Database
Camp X-Ray

***"Camp X-Ray"*** ir 2014. gada ASV drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Pīters Satlers. Galvenās lomas atveido Peimens Moadi, Kristena Stjuarta, Džons Kerols Linčs, Džozefs Džuliāns Sorija, Korijs Maikls Smits un Leins Gerisons. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Kareive, kura norīkota dienēt Gvantanamo līcī, sadraudzējas ar tur ieslodzītu vīrieti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Anesthesia

***Anesthesia*** ir 2015. gada ASV drāmas filma, kuras režisors, scenārija autors, kā arī viens no producentiem un galveno lomu atveidotājiem ir Tims Bleiks Nelsons. Citas lomas atveido Sems Voterstons, Kristena Stjuarta, Korijs Stolls, Glenna Klouza un Grečena Mola. Filmas pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā.

Kolumbijas Universitātes filozofijas pasniedzēja aplaupīšana sasaista vairāku cilvēku dzīves.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dažas sievietes

**"Dažas sievietes"** () ir 2016. gada ASV drāmas filma, kuras režisore un scenārija autore ir Kellija Rīčarde. Galvenās lomas atveido Lora Derna, Kristena Stjuarta, Mišela Viljamsa, Džeimss Le Gross, Džereds Heriss un Lilija Gledstone. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmā tiek parādīts stāsts par trīs sieviešu dzīvi Amerikas mazpilsētā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Krosnas seņūnija

**Krosnas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās ziemeļos. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Krosna) un 11 ciemi.

## Apskates vietas
*Krosnas baznīca (*Krosnos Šv. apaštalo evangelisto Mato bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Lithuania_Krosna_St._Matthew_the_Evangelist_church.jpg|Krosnas baznīca
Kapčamiestes seņūnija

**Kapčamiestes seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās dienvidos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Kapčamieste) un 38 ciemi.

## Apskates vietas
*Kapčamiestes baznīca (*Kapčiamiesčio Dievo Apvaizdos bažnyčia*)
*Paveisininku baznīca (*Paveisininkų Šv. Kūdikėlio Jėzaus Teresės bažnyčia*)
*Paveisininku pilskalns (*Paveisininkų piliakalnis*)
*Vainežeres muižas parks (*Vainežerio dvaro parkas*)
*Vainežeres senie nocietinājumi (*Vainežerio senovės gynybinis įtvirtinimas*)

## Attēlu galerija

Catholic_church_in_Kapciamiestis.jpg|Kapčamiestes baznīca
Paveisininkų_bažnyčia.JPG|Paveisininku baznīca
Paveisininkų_piliakalnis_(2).JPG|Paveisininku pilskalns
VainežerioParkas.JPG|Vainežeres muižas parks
Vainežeris,_gynybiniai_įtvirtinimai.JPG|Vainežeres senie nocietinājumi
Būdvietes seņūnija

**Būdvietes seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās ziemeļrietumos. Seņūnija sastāv no 6 seņūnaitijām, tajā ir 29 ciemi.

## Apskates vietas
*Aštroji Kirsnas muiža (*Aštriosios Kirsnos dvaras*)
*Būdvietes baznīca (*Būdviečio Jėzaus Nazaretiečio bažnyčia*)
*D. Mazurkeviča akmeņu muzejs "Jātvingu sēta" (*D. Mazurkevičiaus akmenų muziejus "Jotvingių kiemas"*)

## Attēlu galerija

Būdviečio_bažnyčia.JPG|Būdvietes baznīca
Billija Lina ilgais puslaika ceļš

**"Billija Lina ilgais puslaika ceļš"** () ir 2016. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Taivānas kara drāmas filma, kas balstīta uz Bena Founteina tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisors un viens no producentiem ir Ans Lī. Galvenās lomas atveido Džo Elvins, Kristena Stjuarta, Makenzija Lī, Vins Dīzels, Stīvs Mārtins un Kriss Takers. Filmas pirmizrāde notika  Ņujorkas filmu festivālā.

Deviņpadsmitgadīgais Billijs Linns atgriežas mājās pēc mokošas kaujas Irākā. Filma veidota kā atmiņu stāsts par to, kas kaujas laikā notika ar Billija vienību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Tīrīšana (filma)

**Tīrīšana** () ir 2013. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džeimss Demonako. Galvenās lomas atveido Ītans Hoks, Lina Hīdija, Adelaīda Keina un Makss Bulkholders. Filmas pirmizrāde ASV notika 2013. gada 7. jūnijā.

Filmas darbība notiek noziedzības pārņemtajā Amerikā, kur valdība ir pieņēmusi lēmumu sankcionēt ikgadēju 12 stundu periodu, kurā jebkura noziedzīga darbība ir atļauta. Tā ir viena nakts gadā, kad pilsoņi var rīkoties absolūti nesodīti, policiju izsaukt nav iespējams un slimnīcas nesniedz palīdzību. Filmā parādīta nekustamā īpašuma tirgotāja Džeimsa Sendina un viņa ģimenes izdzīvošana šajā naktī. Filmai ir izdoti vairāki turpinājumi "Tīrīšana: Anarhija" (2014), "Tīrīšana: Vēlēšanu gads" (2016) un "Tīrīšana: Sākums" (2018).

## Atsauces

## Ārējās saites
Lizzie

***Lizzie*** ir 2018. gada ASV biogrāfiskā trillera filma, kura režisors ir Kreigs Viljams Maknīls. Galvenās lomas atveido Kloē Seviņī, Kristena Stjuarta, Džejs Haglijs, Džeimijs Šeridans, Fiona Šo un Džefs Perijs. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmas pamatā ir Bordenu ģimenes slepkavība 1892. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lazdiju seņūnija

**Lazdiju seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās ziemeļrietumos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 1 miests (Rudamina) un 58 ciemi.

## Apskates vietas
*Elveriškes pilskalns (*Elveriškės piliakalnis*)
*Kukļu pilskalns (*Kuklių piliakalnis*)
*Rudaminas baznīca (*Rudaminos Švč. Trejybės bažnyčia*)
*Rudaminas muiža (*Rudaminos dvaras*)
*Rudaminas pilskalns (*Rudaminos piliakalnis*)

## Attēlu galerija

Elveriškės_piliakalnis_2014_(1).JPG|Elveriškes pilskalns
Kuklių_piliakalnis_2014.JPG|Kukļu pilskalns
Rudamina_church.jpg|Rudaminas baznīca
Rudaminos_dvaras.jpg|Rudaminas muiža
Rudaminos_piliakalnis_(2).JPG|Rudaminas pilskalns
Mēklenburgas Anna

**Mēklenburgas Anna, Kurzemes hercogiene** (vācu *Anna von Mecklenburg*, 1533—1602) bija Mēklenburgas princese un Kurzemes hercogiene, hercoga Gotharda sieva.

## Dzīvesgājums
Dzimusi  Vismāras pilī Mēklenburgas hercoga Albrehta VII un viņa sievas Annas, Brandenburgas princeses, ģimenē kā ceturtais bērns. 
1566. gada 11. martā Annas brālis hercogs Joahims Alberts viņu apprecināja ar Livonijas vietvaldi un Kurzemes un Zemgales hercogu Gothardu. Saskaņā ar laulību līgumu Annai pienācās ienākumi no Jelgavas pils, Jaunpils pils, kā arī no Viskaļiem, Svirlaukas (*Bergfried*), Sesavas, Zaļeniekiem un Mežmuižas. Tām kopā hercogienei gadā bija jāienes vismaz 4000 dālderu. Šajos īpašumos Annai pienācās augstākā un zemākā tiesu vara. Piecu lapu garajā līgumā uzskaitīti arī visi muižnieki — kopā 19, kam bija jāpilda vasaļa dienests hercogienes labā. Laulību līgumā minētās muižas noteiktas arī kā hercogienes atraitnes tiesa.

Par savu rezidenci hercogs izvēlējās Rīgas pili, bet jau drīz pārcēlās uz Sēlpili, tad uz Kuldīgas pili. Viņu laulībā 1567. gadā piedzima meita Anna, 1569. gadā dēls Frīdrihs, 1571. gadā meita Elizabete, bet 1574. gadā dēls Vilhelms. 
1578. gadā hercoga galms pārcēlās uz Jelgavas pili, kur hercogs savai sievai par godu 1573. gadā lika uzcelt Svētās Annas baznīcu.

Prasmīgi saimniekojot, viņa prata gūt labus ienākumus no savām muižām un atpirka Livonijas ordeņa laikos izlēņoto Talsu pili, Misas muižu un muižu Lielupes krastā, ko viņas vārdā nosauca par Annas pili (*Annenburg*) jeb Emburgas pili.

Pēc hercoga Gotharda nāves 1587. gadā viņa dēli sadalīja hercogisti Kurzemes un Zemgales daļās, hercogiene Anna turpināja piedalīties valsts pārvaldes lietās, sniedzot atbalstu savam dēlam Frīdriham.  1598. gada vasarā viņa apciemoja radus Mēklenburgā un Priekšpomerānijā iegādājās Ostenes (*Osten*) muižu.

Mirusi 1602. gada 4. jūlijā Šverīnē, viņas mirstīgās atliekas pārveda uz Jelgavu un 24. oktobrī apglabāja līdzās vīram Jelgavas pils kapenēs.


Mēklenburgas Annas tituls un ģerbonis.jpg|Mēklenburgas Annas tituls un ģerbonis
Hanna Radzivił (Kettler). Ганна Радзівіл (Кетлер) (XVII).jpg|Meita princese Anna, precējusies Radvila
FriederickKettler.jpg|Dēls Frīdrihs Ketlers
Elisabeth of Courland.jpg|Meita princese Elizabete
Vilhelms Ketlers.jpg|Dēls Vilhelms Ketlers


## Atsauces
Lazdiju pilsētas seņūnija

**Lazdiju pilsētas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās ziemeļrietumu daļā. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 1 apdzīvota vieta - lazdiju pilsēta.

## Apskates vietas
*Lazdiju baznīca (*Lazdijų Šv. Onos bažnyčia*)
*Lazdiju vecticībnieku lūgšanu nams (*Lazdijų šv. Kryžiaus Išaukštinimo sentikių cerkvė*)
*Lazdiju muzejs (*Lazdijų krašto muziejus*)

## Attēlu galerija

Lazdijai,_bažnyčia.JPG|Lazdiju baznīca
Lazdijų_sentikių_cerkvė_2.JPG|Lazdiju vecticībnieku lūgšanu nams


## Ārējās saites
*Lazdiju muzejs
Norageļu seņūnija

**Norageļu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās austrumos. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 18 ciemi.

## Apskates vietas
*Kučuliškes liegums (*Kučiuliškės herpetologinis draustinis*)
*Krikštones baznīca (*Krikštonių Kristaus Karaliaus bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Kučiuliškės_draustinis.jpg|Kučuliškes liegums
Krikštonys._Bažnyčia.JPG|Krikštones baznīca
Seiriju seņūnija

**Seiriju seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās austrumos. Seņūnija sastāv no 8 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Seiriji) un 32 ciemi.

## Apskates vietas
*Lielais Širvintu ozols (*Didysis Širvinto ąžuolas*)
*Meteļu baznīca (*Metelių Kristaus Atsimainymo bažnyčia*)
*Seiriju baznīca (*Seirijų Švč. Mergelės Marijos Škaplierinės bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Drevėtasis_Širvinto_ąžuolas.JPG|Lielais Širvintu ozols
Meteliai2.JPG|Meteļu baznīca
Seriju_baznycia.jpg|Seiriju baznīca
Jeremiah Terminator LeRoy

***Jeremiah Terminator LeRoy*** ir 2016. gada ASV, Apvienotās Karalistes un Kanādas filma, kas balstīta uz Savannas Knūpas memuāru *"Girl Boy Girl: How I Became JT Leroy"*. Filmas režisors un viens no scenārija autoriem ir Džastins Kellijs. Galvenās lomas atveido Lora Derna, Kristena Stjuarta, Daiena Krīgere, Džims Sturdžess, Kevins Herisons jaunākais, Džeimss Džegers un Kortnija Lava. Filmas pirmizrāde notika  Toronto kinofestivālā.

Jauna sieviete Savanna Knūpa pavada sešus gadus, izliekoties par autoru JT Leroju, viņa brāļa sievas izdomātu personu.

## Ārējās saites
Kučūnu seņūnija

**Kučūnu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās rietumos. Seņūnija sastāv no 2 seņūnaitijām, tajā ir 13 ciemi.

## Apskates vietas
*Kučūnu baznīca (*Kučiūnų Šv. Kazimiero bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Kučiūnų_bažnyčia.JPG|Kučūnu baznīca
Šestoku seņūnija

**Šestoku seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās ziemeļos. Seņūnija sastāv no 4 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Šestoki) un 27 ciemi.

## Apskates vietas
*Gumbeļu pilskalns (*Gumbelių piliakalnis*)
*Šestoku baznīca (*Šeštokų Švč. Mergelės Marijos, Nuolatinės Gelbėtojos, bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Gumbelių_(Maišymų)_piliakalnis_2015.JPG|Gumbeļu pilskalns
SAM_8032.JPG|Šestoku baznīca
Šlavantu seņūnija

**Šlavantu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās centrālajā daļā. Seņūnija sastāv no 2 seņūnaitijām, tajā ir 14 ciemi.

## Apskates vietas
*Buteļūnu pilskalns (*Buteliūnų piliakalnis*)
*Šlavantu pilskalns (*Šlavantų piliakalnis*)

## Attēlu galerija

Buteliūnai,_Lithuania_-_panoramio_(12).jpg|Buteļūnu pilskalns
Šlavantų_piliakalnis.jpg|Šlavantu pilskalns
Šventežeres seņūnija

**Šventežeres seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās centrālajā daļā. Seņūnija sastāv no 7 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Šventežere) un 29 ciemi. 2016. gadā Šventežeres seņūnijai pievienoja Teizu seņūniju.

## Apskates vietas
*Šventežeres baznīca (*Šventežerio Švč. Mergelės Marijos Gimimo bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Kosciol_okolice_Lozdzieje_Litwa_01.jpg|Šventežeres baznīca
Veisieju pilsētas seņūnija

**Veisieju pilsētas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās dienvidu daļā. Seņūnija sastāv no 3 seņūnaitijām, tajā ir 1 apdzīvota vieta - Veisieju pilsēta.

## Apskates vietas
*Veisieju baznīca (*Veisiejų Šv. Jurgio bažnyčia*)
*Veisieju muižas parka osis (*Veisiejų dvaro parko uosis*)
*Veisieju muižas parks (*Veisiejų dvaro parkas*)
*Veisieju partizānu piemineklis (*Veisiejų paminklas partizanams*)

## Attēlu galerija

Kosciol_w_Wiejsiejach_Litwa_03.jpg|Veisieju baznīca
Veisiejų_parko_uosis.JPG|Veisieju muižas parka osis
Veisiejų_parkas,_upelis.JPG|Veisieju muižas parks
Veisiejų_paminklas_partizanams_2016.JPG|Veisieju partizānu piemineklis
2016. gada Eiropas čempionāts cīņas sportā

thumb|250px|Sacensību vieta "Arēna Rīga"
**2016. gada [[Eiropas čempionāts cīņas sportā]]** notika no 2016. gada 8. līdz 13. martam Latvijas galvaspilsētā Rīgā. Cīkstoņi sacentās Arēnā Rīga. Tā bija otrā reize (iepriekš 1926. gadā), kad Eiropas čempionāts noticis Latvijā.
## Medaļu ieguvēji
### Brīvā cīņa, vīrieši

### Grieķu-romiešu cīņa, vīrieši

### Brīvā cīņa, sievietes

## Komandu vērtējums
Katrā svara kategorijā cīkstonis par izcīnīto 1. vietu komandai deva 10 punktus, 2. vietu — 9 punktus, 3. vietu — 8 punktus, ... , 10. vietu — 1 punktu. 

## Medaļu sadalījums starp valstīm

## Latvijas cīkstoņu rezultāti

## Atsauces

* European Championships - Mar 2016 

## Ārējās saites
* Čempionāta videoprezentācija
* EM 2016
Parīzes Svētās sirds bazilika

**Parīzes Svētās sirds bazilika** () ir Romas katoļu baznīca Parīzē, Francijā. Veltīta Jēzus Kristus svētajai sirdij. Bazilika atrodas Monmartra virsotnē (augstākais punkts visā pilsētā).

Populārs tūrisma objekts, otrs apmeklētākais piemineklis Parīzē. Baznīcas celtniecība ilga no 1875. līdz 1914. gadam. Iesvētīta pēc Pirmā pasaules kara 1919. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* Panorāmas skats
Sofija Amālija (Kurzemes hercogiene)

**Sofija Amālija no Nasavas-Zīgenes, Kurzemes hercogiene** (, 1650—1688) bija Nasavas-Zīgenes princese un Kurzemes hercogiene. Hercoga Frīdriha Kazimira pirmā sieva.

## Dzīvesgājums
Dzimusi  Višas pilī Gelderlandes provincē Nasavas-Zīgenes grāfa Hendrika un viņa sievas Marijas Magdalēnas, Limburgas grāfienes, ģimenē kā trešais bērns.
Nīderlandes-Francijas kara laikā 1675. gada 25. oktobrī viņa Hāgā salaulājās ar Kurzemes pulka komandieri kroņprinci Frīdrihu Kazimiru un pārcēlās uz dzīvi Jelgavā.

1682. gadā viņas vīrs Frīdrihs Kazimirs kļuva par Kurzemes un Zemgales hercogu un izveidoja galma dzīvi atbilstoši tā laika Rietumeiropas paraugiem. Hercoga zirgaudzētavās bija arābu rikšotāji un oranžērijās audzēja ananasus. Tika paplašināta Ozolmuižas medību piekūnu audzētava, pie Valguma ezera medību nolūkiem bija ierīkots hercoga zvērudārzs. Viņš pievērsa lielu uzmanību savas galvaspilsētas labiekārtošanai. Tika rīkotas neskaitāmas svinības un balles. Frīdriha Kazimira operas trupa pieradināja plašākas aprindas pie vairākbalsu kora dziesmām.

Mirusi neilgi pēc dzemdībām 1688. gada 25. decembrī, apbedīta Jelgavas pils kapenēs. 

## Bērni
* Frīdrihs (1682. gada 3. aprīlis — 1683. gada 11. februāris), miris bērnībā
* Marija Doroteja (1684. gada 2. augusts — 1743. gada 17. janvāris), apprecējās ar Brandenburgas markgrāfu Albertu Frīdrihu
* Eleonora Šarlote (1686. gada 11. jūnijs — 1748. gada 28. jūlijs), apprecējās ar Braunšveigas-Līneburgas hercogu Ernestu Ferdinandu
* Amālija Luīze (1687. gada 27. jūlijs — 1750. gada 18. janvāris), apprecējās ar Nasavas-Zīgenes princi Frīdrihu Vilhelmu Ādolfu
* Kristīne Sofija (1688. gada 15. novembris — 1694. gada 22. aprīlis), mirusi bērnībā


Markgräfin Maria Dorothea von Brandenburg-Schwedt mit Sohn Friedrich Wilhelm (Pesne).jpg|Meita Marija Doroteja (1684-1743), Brandenburgas-Švedtas markgrāfiene, ar dēlu Frīdrihu Vilhelmu
Eleonore Charlotte of Kurland (1686-1748), German School of the 18th century.jpg|Meita Eleonora Šarlote (1686–1748), Braunšveigas-Befernas hercogiene 


## Atsauces
Monmartrs

**Monmartrs** () ir 130 m augsts pakalns Parīzē, Francijā. Ar **Monmartras** nosaukumu arī apzīmē apkārt esošo rajonu. Atrodas pilsētas ziemeļu daļā. Monmartra ir pazīstama kā mākslinieku rajons, kalna virsotnē atrodas Svētās sirds bazilika. Šeit arī tika likti pirmie pamati Jezuītu ordeņa izveidē.

19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā (*[[Belle Époque]]* periodā) vairākiem māksliniekiem Monmartrā bija studijas vai arī viņi šeit strādāja, piemēram, Amedeo Modiljāni, Klods Monē, Pjērs Ogists Renuārs, Edgars Degā, Anrī de Tulūzs-Lotreks, Sizanna Valandona, Pīts Mondriāns, Pablo Pikaso, Kamils Pisaro un Vinsents van Gogs. Monmartrā uzņemtas arī vairākas ievērojamas filmas, tai skaitā "Amerikānis Parīzē", "Amēlija" un "Mulenrūža".

## Atsauces
Aleksandrs Kočetkovs

**Aleksandrs Kočetkovs** (; dzimis , miris ) bija krievu dzejnieks un tulkotājs. Vairums viņa darbu tika publicēti pēc nāves.

Studēja Maskavas Universitātes filoloģijas fakultātē. Jaunības gados sāka rakstīt dzeju, 17 gadu vecumā kļuva par dzejnieces Veras Merkurjevas mācekli, vēlāk iepazinies ar dzejnieku Vjačeslavu Ivanovu. Vienīgā viņa publikācija dzīves laikā notika 1926. gadā almanahā *Золотая зурна*. Rakstīja lugas, kas arī tika publicētas pēc nāves.

Kočetkova populārākais darbs ir dzejolis *Баллада о прокуренном вагоне*, uzrakstīts 1932., bet pirmoreiz publicēts tikai 1966. gadā. Dzejolis skanēja Eldara Rjazanova filmā "Likteņa ironija jeb Vieglu garu!".

Tulkojis no vācu, franču, ungāru persiešu, gruzīnu, igauņu un lietuviešu valodas. Tulkojumu vidū ir Bruno Franka, Hāfeza, Anvari, Hidaša Antala, Frīdriha Šillera, Pjēra Korneija, Žana Rasina un citu autoru darbi.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kočetkova biogrāfija 
* Kočetkova dzeja
Kūkēdāji

**"Kūkēdāji"** () ir 2007. gada ASV drāmas filma, kuras režisore ir Marija Stjuarte Māstertone. Galvenās lomas atveido Ārons Stenfords, Kristena Stjuarta, Brūss Derns, Elizabete Ešlija Mirjama Šora un Džeiss Bārtoks. Filmas pirmizrāde notika  Tribekas filmu festivālā.

Divas ģimenes apvieno vienas ģimenes dēla atgriešanās, kā rezultātā atkal parādās seni jautājumi, kas jārisina.

## Atsauces

## Ārējās saites
K-11

***K-11*** ir 2012. gada ASV drāmas filma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir Džūlza Stjuarte. Galvenās lomas atveido Gorans Višņičs, Keita del Kastilo un D. B. Svīnijs. Filmas pirmizrāde notika  Turīnā.

Ierakstu producents pēc pārāk lielas narkotiku lietošanas saprot, ka ir nonācis Losandželosas apgabala cietumā, kas ir rezervēts homoseksuāļiem.

## Ārējās saites
Personīgā stiliste

**"Personīgā stiliste"** () ir 2016. gada Francijas, Vācijas, Čehijas un Beļģijas psiholoģiskā trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Olivjē Asajass. Galvenās lomas atveido Kristena Stjuarta, Larss Eidingers, Zigrīda Buaziza, Anderss Danielsens Liē, Nora von Voldštatena un Bendžamins Biolejs. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Personīgā stiliste Morīna atsakās atstāt Parīzi līdz brīdim, kad viņa sazināsies ar savu dvīņu brāli, kurš kādu laiku iepriekš pilsētā nomira. Morīnas dzīve kļūst sarežģītāka brīdī, kad kāda noslēpumaina persona ar viņu sazinās ar īsziņas palīdzību.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ultraamerikāņi

**"Ultraamerikāņi"** () ir 2015. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kuras režisors ir Nima Nurizadehs. Galvenās lomas atveido Kristena Stjuarta, Džesijs Aizenbergs, Tofers Greiss, Konija Britone, Valtons Goginss, Džons Legizamo, Bills Pulmans un Tonijs Heils. Filmas pirmizrāde notika .

Stouneris Maiks Houels, kurš patiesībā ir valdības pārstāvis, tiek atzīmēts kā valdības traucēklis, kuru ir jāiznīcina. Tomēr Maiks ir pārāk labi apmācīts, lai valdība varētu ar viņu tikt galā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vienādie

**"Vienādie"** () ir 2015. gada ASV zinātniskās fantastikas drāmas filma, kuras režisors ir Dreiks Doremuss. Galvenās lomas atveido Kristena Stjuarta, Nikolass Holts, Gajs Pīrss un Džeki Vīvere. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Filmā parādīta utopija, kurā trūkst emociju. Divi cilvēki Siless un Nija, kuriem piemīt kāda noslēpumaina slimība, atgūst savas jūtas, kā rezultātā starp abiem un sabiedrību rodas saspīlējums.

## Atsauces

## Ārējās saites
Elizabete Sofija (Kurzemes hercogiene)

**Elizabete Sofija no Brandenburgas, Kurzemes hercogiene** (, 1674–1748) bija Brandenburgas-Prūsijas princese un Kurzemes hercogiene. Hercoga Frīdriha Kazimira otrā sieva. Mīlēja greznu dzīvi, veicināja mākslas un mūzikas uzplaukumu Jelgavas pils galmā.

## Dzīvesgājums
Dzimusi  Kelnā (*Cölln*, tagad Berlīnes daļa) Brandenburgas kūrfirsta Frīdriha Vilhelma un viņa sievas Dorotejas Sofijas, dzimušas Šlēzvigas-Holšteinas-Zonderburgas-Gliksburgas princeses, ģimenē kā piektais bērns. Viņas tēva prasmīgā politika ļāva Brandenburgai-Prūsijai pēc Otrā Ziemeļu kara ar Zviedriju kļūt par ietekmīgu valsti, 1685. gadā viņš izdeva Potsdamas ediktu, kurā aicināja vajātos hugenotus apmesties Brandenburgā.

Princese Elizabete Sofija bērnībā ieguva labu muzikālo izglītību, spēlēja čembalo, flautu un dziedāja galma operas uzvedumos.
1691. gada 29. aprīlī viņa 17 gadu vecumā apprecējās ar krietni vecāko Kurzemes un Zemgales hercogu Frīdrihu Kazimiru un Jelgavas pilī tika nosvinētas greznas kāzas.   
Viņas valdīšanas laikā Jelgavā tika rīkotas neskaitāmas galma svinības un balles. Fridriha Kazimira operas trupa pieradināja plašākas aprindas pie vairākbalsu kora dziesmām. Opera pārveidoja arī deju, ko līdz tam pavadīja vienīgi ar dziesmām, sāka pāriet uz deju instrumentālās mūzikas pavadībā.

Pēc vīra nāves 1698. gada janvārī par troņmantnieku kļuva viņas sešus gadus vecais dēls Frīdrihs Vilhelms, par jaunā hercoga aizbildniecību Elizabete Sofija sacentās ar mirušā hercoga jaunāko brāli Ferdinandu. Lielā Ziemeļu kara sākumā 1700. gadā pēc zaudētās Daugavas kaujas Ferdinands Ketlers aizbēga uz Dancigu, bet hercoga atraitne Elizabete Sofija ar nepilngadīgo dēlu 1701. gada janvārī pārcēlās dzīvot Kēnigsbergas galmā pie sava brāļa Frīdriha.  
1703. gada 30. martā viņa Potsdamas pilī otrreiz salaulājās ar Baireitas markgrāfu Kristiānu Ernstu  (*Christian Ernst von Brandenburg-Bayreuth*, 1644–1712) un pārcēlās uz viņai atdāvināto Erlangenes pili. Viņas dēls Frīdrihs Vilhelms mācījās Erlangenas Bruņinieku akadēmijā un 1710. gadā devās atpakaļ uz dzimteni, bet neilgi pēc kāzām nomira. 
1714. gada 3. jūnijā Elizabete Sofija trešo reizi apprecējās ar Saksijas-Meiningenes hercogu Ernstu Ludvigu (*Ernst Ludwig I. von Sachsen-Meiningen*, 1672–1724). Jelgavas pilī tajā laikā kā reģente valdīja viņas dēla atraitne Anna Joanovna, kas 1730. gadā pēc kļūšanas par Krievijas Impērijas ķeizarieni trešo reizi par atraitni kļuvušajai Elizabetei Sofijai piešķīra 10 000 rubļu lielu pensiju.

Mirusi 1748. gada 22. novembrī Saksijas-Meiningenes (tagad Tīringenes sastāvā) pilsētā Remhildā.

## Bērni
* Frīdrihs Vilhelms (1692. gada 19. jūlijs  — 1711. gada 21. janvāris), miris pie Pēterburgas
* Leopolds Kārlis (1693. gada 14. decembris — 1697. gada 21. jūlijs), miris bērnībā



FriedrichWilhelmKettler Duke of Courland 200pro-1.jpg|Dēls Frīdrihs Vilhelms Ketlers (1692-1711), Kurzemes un Zemgales hercogs


## Atsauces

## Ārējās saites

* 45 Elizabetes Sofijas zīmējumi
Tīrīšana: Anarhija

**Tīrīšana: Anarhija** () ir 2014. gada ASV šausmu filma, kuras režisors ir Džeimss Demonako. Galvenās lomas atveido Frenks Grillo, Karmena Edžogo, Zeks Gilfords, Kīli Sančesa un Maikls K. Viljamss. Filmas pirmizrāde ASV notika 2014. gada 18. jūnijā. Filma ir turpinājums 2010. gada filmai "Tīrīšana". Filmai ir izdoti divi turpinājumi – "Tīrīšana: Vēlēšanu gads" (2016) un "Tīrīšana: Sākums" (2018).

Darbība notiek vienu gadu pēc filmas "Tīrīšana" notikumiem. Filma ir stāsts par cilvēku vārdā Leo, kuram "tīrīšanas" nakts ir iespēja atriebt sava dēla nāvi. Savā ceļā viņš satiek dažus cilvēkus, kuri apstākļu sakritības dēļ palikuši uz ielas šajā anarhijas naktī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Veisieju seņūnija

**Veisieju seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Lazdiju rajona pašvaldībā, tās dienvidu daļā. Seņūnija sastāv no 4 seņūnaitijām, tajā ir 55 ciemi.

## Apskates vietas
*Paveiseju trīsžuburu ozols (*Paveisiejų trikamienis ąžuolas*)
*Paveiseju priede (*Paveisiejų pušis*)
*Taikūnu priede (*Taikūnų pušis*)
*Šlavantu baznīca (*Šlavantų Viešpaties Apreiškimo Švenčiausiai Mergelei Marijai bažnyčia*)
*Vilku avots (*Vilko šaltinis*)

## Attēlu galerija

Paveisiejų_ąžuolas.JPG|Paveiseju trīsžuburu ozols
Paveisiejai,_pušis.JPG|Paveiseju priede
Taikūnų_pušis.JPG|Taikūnu priede
Šlavantų_bažnyčia_2.JPG|Šlavantu baznīca
Vilko_saltinis.jpg|Vilku avots
Zils-Marijas mākoņi

**"Zils-Marijas mākoņi"** () ir 2014. gada Francijas, Vācijas un Šveices drāmas filma, kuras režisors un scenārija autors ir Olivjē Asajass. Galvenās lomas atveido Kristena Stjuarta, Žiljeta Binoša un Hloja Greisa Moreca. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā.

Marija Endersa ir filmu un teātra zvaigzne, kas savu karjeru uzsāka, piedaloties uz Viljama Melčiora lugas *"Maloja Snake"* pamata veidotā teātra izrādē un kino ekranizācijā, atveidojot jaunu meiteni Zigrīdu. Divdesmit gadus vēlāk Marijai tiek piedāvāts piedalīties jaunā izrādē, kas balstīta uz to pašu lugu, tiesa, šoreiz citā lomā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kas tikko notika

**"Kas tikko notika"** () ir 2008. gada ASV drāmas filma, kuras režisors ir Berijs Levinsons. Galvenās lomas atveido Roberts De Niro, Šons Penns, Ketrina Kīnera, Stenlijs Tuči, Džons Turturo, Robina Raita, Mūna Blodgūda, Kristena Stjuarta, Maikls Vinkots un Brūss Viliss. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Filmā parādītas divas nedēļas Holivudas producenta dzīvē. Šajā laikā viņš cenšas izveidot savu jauno filmu.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lēcējs

**"Lēcējs"** () ir 2008. gada ASV asa sižeta zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Dags Laimens. Galvenās lomas atveido Džeimijs Bells, Heidens Kristensens, Reičela Bilsone, Annasofija Roba, Makss Terjē, Daiena Leina, Maikls Rukers un Semjuels Džeksons. Filmas pirmizrāde notika .

Piecpadsmitgadīgais Deivids Raiss nejauši uzzina, ka viņam ir teleportēšanās spējas. Astoņus gadus vēlāk Deividu atrod slepena reliģisku fanātu sabiedrība Paladini, kas nogalina tādus pašus "lēcējus" kā Deivids. Deivids un cits lēcējs Grifins sadraudzējas un cenšas izbēgt no Paladiniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kaņavas seņūnija

**Kaņavas seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Varēnas rajona pašvaldībā, tās dienvidaustrumos. Seņūnija sastāv no 8 seņūnaitijām, tajā ir 41 ciems.

## Apskates vietas
*Čepkeļu rezervāts (*Čepkeliai*)
*Dubiču baznīca (*Dubičių Švč. Jėzaus Širdies bažnyčia*)
*Dubiču pilskalns (*Dubičių piliakalnis*)
*Kaņavēles pilskalns (*Kaniavėlės piliakalnis*)
*Linežeres ciems (*Lynežeris*)
*Rudņas baznīca (*Rudnios Švč. Mergelės Marijos, Nuolatinės Globėjos, bažnyčia*)
*Rudņas ūdensdzirnavas (*Rudnios vandens malūnas*)
*Ūlas upes liegums (*Ūlos kraštovaizdžio draustinis*)

## Attēlu galerija

Cepkeliu swamps.jpg|Čepkeļu rezervāta taka
Dubičiai,_Lithuania_-_panoramio_(8).jpg|Dubiču baznīca
Dubičiai1g.JPG|Dubiču pilskalns
Kaniavėlėspiliak.JPG|Kaņavēles pilskalns
Lynežeris002.JPG|Linežeres ciema apbūve
Rudnia_Varena_church.jpg|Rudņas baznīca
Rudnia,_Lithuania_-_panoramio_(10).jpg|Rudņas ūdensdzirnavu aizsprosts
Ūla001.JPG|Ūla pie Krokšles ciema


## Ārējās saites
*Čepkeļu rezervāts
Marcinkones seņūnija

**Marcinkones seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Varēnas rajona pašvaldībā, tās dienvidaustrumos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 28 ciemi.

## Apskates vietas
*Čepkeļu rezervāts (*Čepkeliai*)
*Dubuninku ciems (*Dubininkas*)
*Dūbas priede (*Dūbo pušis*)
*Dzūkijas nacionālā parka etnogrāfiskais muzejs (*Dzūkijos nacionalinio parko etnografijos muziejus*)
*Grūdas upes liegums (*Grūdos hidrografinis draustinis*)
*Kabeļu baznīca (*Kabelių Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia*)
*Marcinkones baznīca (*Marcinkonių Šv. apaštalų Simono ir Judo Tado bažnyčia*)
*Marcinkones bijusī šaursliežu dzelzceļa trase (*Prancūzkelis*)
*Mančaģires krauja (*Mančiagirės skardžiai*)
*Musteikas ciems (*Musteika*)
*Skroblas avoti (*Skroblaus versmės*)
*Skroblas upes rezurvāts (*Skroblaus rezervatas*)
*Zervīnu ciems (*Zervynos*)
*Zervīnu ozols (*Zervynų ąžuolas*)
*Zervīnu priede (*Zervynų drevėtos pušys*)
*Ūlas acs avots (*Versmė "Ūlos akis"*)

## Attēlu galerija

Cepkeliu swamps.jpg|Čepkeļu rezervāta taka
Dubininkas01.jpg|Dubuninku ciems
Grūda_netoli_Marcinkonių.JPG|Grūdas upe
Kabeliai,_Lithuania_-_panoramio_(13).jpg|Kabeļu baznīca
Marcinkonys,_Lithuania_-_panoramio_(16).jpg|Marcinkones baznīca
Prancūzkelis,_2007.jpg|Marcinkones bijusī šaursliežu dzelzceļa trase
Mančiagirės_skardžiai.JPG|Mančaģires krauja
Musteikos_kryžiai.JPG|Musteikas ciema krusti
Bobos_daržas.JPG|Skroblas avoti
--gfdl-self--Skroblaus_upelis.JPG|Skroblas upe
Ulos_akis.jpg|Ūlas acs avots
Zervynos,_sodyba.JPG|Zervīnu ciems
Zervynų_ąžuolas_ruduo.JPG|Zervīnu ozols
Zervynų_dravė.JPG|Zervīnu priede


## Ārējās saites
*Čepkeļu rezervāts
Merķines seņūnija

**Merķines seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Varēnas rajona pašvaldībā, tās rietumos. Seņūnija sastāv no 12 seņūnaitijām, tajā ir 1 pilsētciemats (Merķine), 81 ciems un 2 viensētas.

## Apskates vietas
*Lišķavas baznīca (*Liškiavos Švč. Trejybės bažnyčia*)
*Lišķavas pilsdrupas (*Liškiavos pilies liekanos*)
*Lišķavas pilskalns (*Liškiavos piliakalnis*)
*Lišķavas svētais kalns (*Liškiavos alkakalnis*)
*Merķines baznīca (*Merkinės Švč. Mergelės Marijos Ėmimo į dangų bažnyčia*)
*Merķines pareizticīgo baznīca (*Merkinės Viešpaties Kryžiaus cerkvė*)
*Merķines pilskalns (*Merkinės piliakalnis*)
*Noruļu piemineklis partizāniem (*Norulių paminklas partizanams*)
*V. Krēves-Mickeviča māja-muzejs (*V. Krėvės namas-muziejus*)

## Attēlu galerija

Nemunas_near_Liskiava.jpg|Lišķavas baznīca
Liškiava_Castle.jpg|Lišķavas pilsdrupas
Liškiava2.JPG|Lišķavas pilskalns
Liškiava1.JPG|Lišķavas svētais kalns
Church of the Assumption of the Blessed Virgin Mary in Merkinė, Lithuania in 2010.jpg|Merķines baznīca
Merkine_Orthodox_Church_2007.JPG|Merķines pareizticīgo baznīca
Merkines-piliakalnis.jpg|Merķines pilskalns
Norulių_paminklas_2014_(1).JPG|Noruļu piemineklis partizāniem
Subartonys,_Krėvės_namas.JPG|V. Krēves-Mickeviča māja-muzejs
Kurš iegāza trusīti Rodžeru?

**"Kurš iegāza trusīti Rodžeru?"** () ir 1988. gada ASV fantāzijas kinokomēdija, kuras režisors ir Roberts Zemekis. Galvenās lomas atveido Bobs Hoskinss, Kristofers Loids, Čārlzs Fleišers, Stabijs Kejs un Džoana Kesidīja. Filmas pirmizrāde notika .

## Lomu ierunātāji latviski

* Ģirts Jakovļevs (Edijs Valiants)
* Uldis Dumpis (Tiesnesis Rūmings)
* Valdis Lūriņš (Mārvins Akme)
* Dainis Porgants (Leitnants Santino)
* Rēzija Kalniņa (Doloresa)
* Ainārs Ančevskis (Rodžers Rabita)
* Zane Burnicka (Džesika Trusītis)
* Andris Bērziņš (Mazulis Hermans)
* Gundars Silakatiņš (Bennijs uz Taksometra Kabīnes)
* Katrīne Pasternaka (Hermaņa kundze)
* Ģirts Krūmiņš (R.K. Maroon / Bongo uz Gorilla / Josemits Sems)
* Artis Robežnieks (Gudrais dupsis)
* Artūrs Skrastiņš (Mikipele)
* Kaspars Pūce (Donalds Daks)
* Jānis Kirmuška (Andželo / Drūpijs / Gūfijs)
* Eremijs Sējāns (Pinokio)
* Ainārs Ančevskis (Bags Banijs)
* Andris Keišs (Dafijs Daks / Vudijs Vudpekers)
* Juris Kalniņš (Silvestrs uz Kaķis)
* Jānis Jarāns (Cūciņš Porkijs)
* Māra Zālīte (Betija Būpa)
* Zane Aļļēna (Tvītijs)

## Ārējās saites
Jakēnu seņūnija

**Jakēnu seņūnija** () ir seņūnija Lietuvā, Alītas apriņķa Varēnas rajona pašvaldībā, tās ziemeļos. Seņūnija sastāv no 5 seņūnaitijām, tajā ir 37 ciemi.

## Apskates vietas
*Akmens "Užkeikta merga" (*Akmuo "Užkeikta merga"*)
*Akmenes baznīca (*Akmenio Nukryžiuotojo Jėzaus bažnyčia*)
*Vonišķu pilskalns (*Voniškių piliakalnis*)
*Žilinu baznīca (*Žilinų Šv. Antano Paduviečio bažnyčia*)

## Attēlu galerija

Uzkeikta_merga.JPG|Akmens "Užkeikta merga"
Akmuo_church.jpg|Akmenes baznīca
Zilinai_church.jpg|Žilinu baznīca
Noldes

thumb|200px|Noldu dzimtas ģerbonis (1882).
thumb|200px|Gothards un Magnuss Noldes.
**Noldes** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas ieceļojusi Kurzemē 15. gadsimtā, 19. gadsimtā izplatījās arī Krievijā.

## Vēsture
Dzimtas vēsture izsekojama līdz 15. gadsimtam, kad Noldes bija Livonijas ordeņa vasaļi, sākotnēji viņiem piederēja Vārves muiža (*Warwen*, 1505-1672).
Pēc ordeņa sabrukuma Noldes ieguva arī Stukmaņu, Gramzdas un Mazgramzdas (1560—1799), kā arī Kalētu (1560—1920) un Virgas (1575—1920) muižas.
Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes sadalīšanas Johans fon Nolde (1568—1610) 1601. gadā tika ievēlēts par Kurzemes bruņniecības vadītāju. Kurzemes hercogs Vilhelms apstrīdēja Magnusa Noldes (1569—1615) tiesības uz Kalētu muižu. Jelgavā sasauktajā Kurzemes landtāgā radušos strīdu dēļ 1615. gada 20. augustā pēc hercoga Vilhelma pavēles brāļi Magnuss un Gothards (1576—1615) Noldes tika nogalināti. Tādēļ 1617. gada 4. aprīlī Skrundā sasauktajā Kurzemes landtāgā hercogam Vilhelmam atņēma hercoga titulu un uz visiem laikiem izraidīja no hercogistes.

1620. gadā Noldu dzimta tika ierakstīta Kurzemes bruņniecības matrikulā un ieguva īpašumā Aizputes un Jaunauces muižas (1681—1713). 1862. gadā Krievijas impērijas Senāts atzina Noldes dzimtas tiesības uz barona titulu.

## Slaveni Noldes
* Aleksandrs Nolde (*Александр Эмильевич Нольде*, 1873—1919), tieslietu profesors
* Eduards fon Nolde (1849—1895), vācbaltiešu Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas apceļotājs, dzimis Kalētu muižā
* Emanuēls fon Nolde (*Эммануил Юльевич фон Но́льде* 1854—1909), Krievijas impērijas Valsts padomes loceklis
* Boriss fon Nolde (diplomāts) (*Борис Эммануилович фон Нольде*, 1876—1948), diplomāts, jurists un vēsturnieks
* Boriss fon Nolde (virsnieks) (*Борис Александрович фон Нольде*, 1885—1936), jūras virsnieks, polārpētnieks
* Leonīds fon Nolde (1899—1962), gleznotājs


Eduard Nolde.png|Eduards fon Nolde (1849—1895), ceļotājs
Emmanuil Nolde.jpg|Emanuēls fon Nolde (1854—1909), Valsts padomes loceklis
B.E. Nolde by K.Somov (1932).jpg|Boriss fon Nolde (1876—1948), diplomāts
B. А. Nolde.jpg|Boriss fon Nolde (1885—1936), virsnieks


## Atsauces
Severs Aleksandrs

**Marks Aurēlijs Severs Aleksandrs Augusts** (, dzimis , miris ) bija Romas impērijas valdnieks no 222. līdz 235. gadam. Viņš bija pēdējais Severu dinastijas imperators. Kļuva par imperatoru pēc Elagabala nogalināšanas. Arī Severs Aleksandrs tika nogalināts, pēc viņa nāves sākās Trešā gadsimta juku periods, kad gandrīz 50 gadus Romas impērijā norisinājās pilsoņu kari, nemieri, kaimiņtautu iebrukumi.

Viņa valdīšanas laiks bija nosacīti mierīgs un plaukstošs. Tomēr Romas impēriju aizvien vairāk sāka apdraudēt augošā Sasanīdu impērija Persijā. Turpinājās arī ģermāņu cilšu iebrukumi impērijas pierobežas provincēs. Atklātas karadarbības vietā Severs Aleksandrs daudz labprātāk izvēlējās diplomātiju un piekukuļošanu. Tas radīja neapmierinātību Romas armijas aprindās un noveda pie viņa noslepkavošanas.
 
## Ārējās saites