open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Carousel

***Carousel*** ir latviešu mūzikas grupa, kuras sastāvā ir dziedātāja Sabīne Žuga un ģitārists Mārcis Vasiļevskis, kā arī Mareks Logins un Staņislavs Judins. Grupa savu darbību uzsāka 2015. gadā, tomēr plašāku popularitāti viņi guva 2018. gadā.

*Carousel* 2019. gadā piedalījās Latvijas nacionālajā atlasē Eirovīzijai Supernova 2019, kurā uzvarēja, kļūstot par Latvijas pārstāvjiem 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā Telavivā, Izraēlā, ar dziesmu *[[That Night]]*. Konkursa pusfinālā viņi ieguva 15. vietu, kas neļāva kvalificēties finālam.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ''Facebook'' lapa
Aleksandrs Petrovs

**Aleksandrs Petrovs** var būt:
* Aleksandrs Petrovs (*Алекса́ндр Петро́вич Петро́в*; 1876—1941) — Krievu cīkstonis;
* Aleksandrs Petrovs (*Александр Дмитриевич Петров*; 1794—1867) — Krievijas šahists un dambretists.
Krāmu iela

**Krāmu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Jaunielu un beidzas krustojumā ar Tirgoņu ielu. Tā ir 60 metrus gara un klāta ar bruģa segumu.

Iela pastāv no 14. gadsimta ar nosaukumu **Sīktirgotāju iela**. Pašreizējais ielas nosaukums veidojies no vācu valodas vārda *Krämer* (sīktirgotājs). 20. gadsimta sākumā iela tika saukta arī par **Krāmera ielu**.

Krāmu ielā 3 atrodas 1991. gada barikāžu muzejs.

## Ielu savienojumi
Krāmu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jauniela (T veida krustojums)
* Rozena iela (T veida krustojums)
* Tirgoņu iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Laipu iela (Rīga)

**Laipu iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Šķūņu ielu un beidzas krustojumā ar Meistaru ielu pie Līvu laukuma. Kopējais ielas garums ir 70 metri, tā ir klāta ar bruģa segumu. Laipu ielā nav atļauta autotransporta satiksme, iela blīvi apbūvēta ar vecpilsētai raksturīgu apbūvi.

Iela izveidojusies 13. gadsimtā. 1258. gadā ielas malā tika ierīkots franciskāņu klosteris. Iela savienoja Šķūņu ielu ar Pelēko mūku vārtiem ielas galā. 1413. gadā tā minēta kā **Steķu iela** (lejasvācu valodā:*Stekestrate*). 1923. gadā tā ieguva tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Laipu iela ir savienota ar šādām ielām:
* Šķūņu iela (T veida krustojums)
* Meistaru iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Mazā Miesnieku iela

**Mazā Miesnieku iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Pils ielu līdzās tās krustojumam ar Miesnieku ielu un beidzas krustojumā ar Mazo Pils ielu. Iela ir 45 m gara, klāta ar bruģa segumu. Mazajā Miesnieku ielā ir vecpilsētai raksturīgā vēsturiskā apbūve.

Iela pastāv no 1456. gada ar nosaukumu **Jaunavu šķērsiela**, kas radies no ielas ziemeļos esošā Marijas Magdalēnas klostera. Iela bija Miesnieku ielas turpinājums aiz Pils ielas, 17. gadsimtā tā ieguva **Miesnieku ielas** nosaukumu. No 1810. gada latviešu valodā ielu sauca par **Mazo Kītera ielu**. 1914. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Mazā Miesnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pils iela (T veida krustojums)
* Mazā Pils iela (T veida krustojums)

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vecrīga

## Ārējās saites
Cik man gadu?!

**"Cik man gadu?!"** () ir 2004. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Gerijs Viniks. Galvenās lomas atveido Dženifere Gārnere, Marks Rafalo, Džūdija Grīra un Endijs Serkiss. Filmas pirmizrāde notika .

Dženna ir neveikla meitene, kura uz savu trīspadsmitās dzimšanas dienas ballīti uzaicina skolas populārākās meitenes, kurām viņa vēlas līdzināties. Kad populārās meitenes Džennu šajā ballītē izjoko, Dženna vēlas, kaut viņa būtu pieaugusi. Nākamajā dienā Dženna pamostas kā trīsdesmit gadus veca sieviete.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čārlija eņģeļi (2000. gada filma)

**"Čārlija eņģeļi"** () ir 2000. gada asa sižeta kinokomēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma TV seriālu. Filmas režisors ir MakDžī. Galvenās lomas atveido Kemerone Diasa, Drū Berimora, Lūsija Liu, Bills Marijs, Sems Rokvels, Tims Karijs un Kellijs Linča. Filmas pirmizrāde notika  Holivudā. Filmai 2003. gadā iznāca turpinājums "Čārlija eņģeļi: Pilna jauda".

Trim detektīvēm pēc sava noslēpumainā priekšnieka pavēles jāatrod nozagta balss autentifikācijas programma.

## Atsauces

## Ārējās saites
Čārlija eņģeļi: Pilna jauda

**"Čārlija eņģeļi: Pilna jauda"** () ir 2003. gada asa sižeta kinokomēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma TV seriālu. Filmas režisors ir MakDžī. Galvenās lomas atveido Kemerone Diasa, Drū Berimora, Lūsija Liu, Tarons Edžertons, Ludacris, Džeimijs Fokss, Bērnijs Maks, Roberts Patriks, Džastins Terū, Demija Mora, Krispins Glovers, Rodrigo Santoro un Šia Lebafs. Filmas pirmizrāde notika . Filma ir turpinājums 2000. gada filmai "Čārlija eņģeļi".

Natālijai, Dilanai un Aleksai jāizmeklē vairākas slepkavības, kas notiek pēc liecinieku aizsardzības profila datubāzes zādzības.

## Atsauces

## Ārējās saites
Trīspadsmitgadnieces

**"Trīspadsmitgadnieces"** () ir 2003. gada drāmas filma, kuras režisore un viena no scenārija autorēm ir Katrīna Hārdvika. Galvenās lomas atveido Hollija Hantere, Evana Reičela Vuda, Niki Rīda, Džeremijs Sisto, Breidijs Korbets, Debora Kara Angere, Kips Pardū, Sārka Klārka, D. V. Mofets, Vanesa Hadžensa un Dženika Kerija. Filmas pirmizrāde notika  Sandensas kinofestivālā.

Trīspadsmitgadīgās Treisijas un viņas mātes attiecības sašķobās pēc tam, kad Treisija kopā ar savu labāko draudzeni Īviju atklāj pasauli, kurā valda narkotikas, sekss un nelieli noziegumi.

## Atsauces

## Ārējās saites
That Night

***That Night*** ir latviešu mūzikas grupas *[[Carousel]]* izpildītā dziesma, kas uzvarēja Latvijas nacionālajā atlasē 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursam "Supernova 2019". Dziesmas mūzikas autors ir Mārcis Vasiļevskis un Aleksandrs Volks, bet teksta autore ir Sabīne Žuga. 

Grupa *[[Carousel]]* ar šo dziesmu pārstāvēja Latviju 2019. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa otrajā pusfinālā, kas notika Telavivā, Izraēlā.

## Atsauces
Aleksandrs Petrovs (cīkstonis)

**Aleksandrs Petrovs** (; dzimis , miris 1941. gada februārī) bija krievu grieķu-romiešu stila cīkstonis, sudraba medaļas ieguvējs 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

## Biogrāfija
Aleksandrs Petrovs dzimis Jeļecā, kas tolaik bija Orlas guberņas pilsēta. Beidzis Maskavas 2.  ģimnāziju, mācījies Maskavas Universitātē, pēc tam Sanktpēterburgas Kara medicīniskā akadēmijā. Bijis vispusīgs sportists, nodarbojies ar vingrošanu, peldēšanu, ātrslidošanu, slēpošanu, vieglatlētiku, riteņbraukšanu un citiem sporta veidiem. 19. gadsimta 90-gados Krievijā populāra kļuva grieķu-romiešu cīņa. Sanktpēterburgas atlētu biedrībās manēžā cīņā trenējās arī Petrovs.

Cara valdība neatbalstīja Krievijas sportistu dalību Londonas olimpiādē un Sanktpēterburgas sporta mecenāti par saviem līdzekļiem nosūtīja uz Londonu piecus sportistus, to skaitā divus cīkstoņus Aleksandru Petrovu un Nikolaju Orlovu. Šie abi cīkstoņi olimpiādē izcīnīja sudraba medaļas.

Turpmākajos gados Petrovs vadīja vingrošanas un anatomijas kursus vairākos Sanktpēterburgas institūtos, turpinot iesaistīties tiesu medicīnā. Padomju laikā viņš kļuva par Sanktpēterburgas kara akadēmijas profesoru.

1938. gadā Petrovam saasinājās iedzimta asinsvadu slimība, viņam veica labās kājas amputāciju. Aleksandrs Petrovs nomira 1941. gada februārī.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Trevors Noā

**Trevors Noā** (*Trevor Noah*; dzimis ) ir dienvidafrikāņu komiķis, politiskais komentētājs un ziņu diktors. Viņš ir zināms kā amerikāņu televīzijas kanāla *[[Comedy Central]]* satīriskās ziņu programmas *[[The Daily Show]]* vadītājs.

Noā 2002. gadā sāka savu komiķa, diktora un aktiera karjeru dzimtajā Dienvidāfrikā. Viņam bija vairākas televīzijas diktoru lomas Dienvidāfrikas apraides korporācijā (SABC). 2010. un 2011. gadā Noā bija šova *Tonight with Trevor Noah* vadītājs kanālos *[[M-Net]]* un *[[DStv]]*. Viņa *stand-up* komēdija guva starptautiskus panākumus un Noā sāka parādīties amerikāņu sarunu šovos. 2014. gadā Noā kļuva par vecāko starptautisko korespondentu *The Daily Show*, bet nākamajā gadā viņš nomainīja ilggadējo diktoru Džonu Stjuartu un plāno saglabāt šo amatu līdz 2022. gadam.

Noā autobiogrāfija *[[Born a Crime]]* tika publicēta 2016. gadā un guva atzinību. The Hollywood Reporter viņu atzina par vienu no "35 spēcīgākajiem cilvēkiem Ņujorkas medijos" gan 2017. gadā, gan 2018. gadā. 2018. gadā žurnāls *[[Time]]* nosauca Noā par vienu no 100 ietekmīgākajiem cilvēkiem pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Neprātīgās brīvdienas

**"Neprātīgās brīvdienas"** () ir 2012. gada ASV kriminālfilma, kuras režisors un scenārija autors ir Harmonijs Korīns. Galvenās lomas atveido Džeimss Franko, Vanesa Hadžensa, Ešlija Bensone, Reičela Korīne un Selīna Gomesa. Filmas pirmizrāde notika  Venēcijas kinofestivālā.

Četras studentes aplaupa vietējo restorānu, lai varētu pavasara brīvlaiku pavadīt Floridā. Tur viņas iepazīstas ar vietējo narkotiku dīleri Elienu, kurš viņām palīdz izmisuma brīdī, kā arī iepazīst narkotiku un noziegumu pasauli.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Neprātīgās brīvdienas" ierindojās 74. vietā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārtējais pirmais randiņš

**"Kārtējais pirmais randiņš"** () ir 2004. gada romantiskā kinokomēdija, kuras režisors ir Pīters Segals. Galvenās lomas atveido Ādams Sendlers, Drū Berimora, Robs Šneiders, Šons Astins, Bleiks Klārks un Dens Akroids. Filmas pirmizrāde notika .

Henrijs Rots ir vīrietis, kurš baidās no nopietnām attiecībām līdz brīdim, kad satiek Lūsiju un abi sāk tikties. Henrijs domā, ka ir atradis savu sapņu meiteni, tomēr drīz vien atklāj, ka Lūsijai ir īstermiņa atmiņas zudums, kā rezultātā viņa jau nākamajā dienā aizmirst, kas ir Henrijs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Džuno (filma)

**"Džuno"** () ir 2007. gada ASV kinokomēdija, kuras režisors ir Džeisons Raitmans. Galvenās lomas atveido Elena Peidža, Maikls Sera, Dženifere Gārnere, Džeisons Beitmens, Elisona Džennija un Dž. K. Simonss. Filmas pirmizrāde notika  Tellaridas filmu festivālā.

Sešpadsmitgadīga vidusskolniece Džuno atklāj, ka viņa ir stāvoklī no sava drauga Paulija. Lai arī sākotnēji Džuno vēlas veikt abortu, viņa pārdomā un izlemj, ka savu bērnu pēc piedzimšanas atdos adopcijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Jānis Ločmelis

**Jānis Ločmelis** () ir latviešu uzņēmējs, militārpersona un politiķis. Bijušais PSRS kara flotes kontradmirālis (1988). Meita — žurnāliste un politiķe Regīna Ločmele.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1936. gada 28. oktobrī Briežuciema pagasta Briežusalas ciemā zemnieka Jāzepa Ločmeļa un viņa sievas Anastasijas 13 bērnu ģimenē kā 9. bērns. Mācījās Rekavas vidusskolā, kuru beidza 1955. gadā un iestājās PSRS Kara flotes Krasta artilērijas augstskolā () Rīgā, mācības turpināja Nahimova Melnās jūras kara flotes augstskolā Sevastopolē.

Dienēja PSRS Melnās jūras karaflotē, no 1970. gada Baltijas jūras kara flotē, sākumā Daugavgrīvā, no 1973. gada Liepājas Karostā kā brigādes komandiera vietnieks.

Bija viens no 1975. gada 9. novembra kaujas operācijas vadītājiem pret Rīgas līcī esošo pretzemūdeņu kuģi *Storoževoj* (*Сторожевой*), uz kura bija sākusies pret PSRS vadību vērsta sacelšanās.

1985. gadā viņu iecēla par Latvijas PSR paramilitārās organizācijas *ДОСААФ* (*Добровольное общество содействия армии, авиации и флоту*) Centrālkomitejas priekšsēdētāju un 1988. gadā paaugstināja kontradmirāļa pakāpē.

Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas sāka nodarboties ar uzņēmējdarbību, bija azartspēļu firmas “Admirāļu klubs” līdzīpašnieks, SIA “Reho” valdes līdzpriekšsēdētājs un SIA “Apsardzes centrs “Jaguārs” līdzīpašnieks. Iegādājās zemi (22,3 ha) un lauku mājas Sēmes pagastā.

## Politiskā darbība
Iestājās 1994. gadā izveidotajā Tautas saskaņas partijā, ievēlēts par Rīgas domes deputātu (2001—2005), bija Drošības un kārtības komitejas vadītāja vietnieks. Kandidēja 9. Saeimas vēlēšanās no partiju apvienības "Dzimtene" saraksta, taču netika ievēlēts. Pēc 2017. gada Rīgas domes vēlēšanām atkārtoti kļuva par Rīgas domes deputātu no "Saskaņas" saraksta..

## Atsauces
Darema (Anglija)

**Darema** (; ) ir katedrāles lielpilsēta un pagasts Anglijā, vēsturiskais un administratīvais Daremas grāfistes centrs, kā arī Daremas unitārās pašvaldības lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Pilsēta atrodas grāfistes ziemeļdaļā Vīras upes krastos  no valsts galvaspilsētas Londonas.

1986. gadā, pilsētā esošā Daremas pils un katedrāle tika iekļautas UNESCO Pasaules mantojuma objektu sarakstā. Kopš 1832. gada Daremas pils ir mājvieta Daremas Universitātei. Universitāte ir trešā vecākā universitāte Anglijā aiz Oksfordas un Kembridžas, kā arī pēc 2018. gada Times Higher Education reitinga datiem tā bija 114. labākā universitāte pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Nikolajs Orlovs

**Nikolajs Orlovs** (; dzimis 19. gadsimtā, miris 20. gadsimtā) bija krievu grieķu-romiešu stila cīkstonis, sudraba medaļas ieguvējs 1908. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Ceļā uz finālu Orlovs uzvarēja ceturtdaļfinālā - ungāru Edenu Radvāņu un pusfinālā somu Arvo Lindēnu. Finālā viņš zaudēja aptuveni 7 kg vieglākam itāļu cīkstonim Enriko Porro pēc punktiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Liepājas Liedaga vidusskola

**Liepājas Liedaga vidusskola** ir vidusskola, kas atrodas Liedaga ielā 5 Liepājā.

## Vēsture
Dibināta drīz pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gada 28. maijā kā **Liepājas pilsētas krievu vidusskola**, drīz vien pārdēvēta par **Liepājas pilsētas 2. vidusskolu**. Sākotnēji tā izvietojās Republikas ielā 12, 1946. gadā skolai pievienoja ēku Toma ielā 19. No 1947. gada decembra Toma ielā 19 mācījās vidusskolas klases, bet Republikas ielā 12 – septiņgadīgās skolas klases.

Par godu A. Puškina 150. dzimšanas dienai 1949. gadā skolu pārdēvēja par **Liepājas A. S. Puškina 2. vidusskolu** un pārcēla uz ēku Alejas ielā 16. 1976. gadā Liepājas A. Puškina 2. vidusskola uzsāka darbu jaunuzceltā ēkā Liedaga ielā 5.

2019. gada 13. jūnijā Liepājas pilsētas dome pieņēma lēmumu apvienot Liepājas A. Puškina 2. vidusskolu ar Liepājas 12. vidusskolu, nosaucot apvienoto vidusskolu par **Liepājas Liedaga vidusskolu**.

Jaunizveidotā izglītības iestāde turpināja īstenot A. Puškina 2. vidusskolas un 12. vidusskolas licencētās un akreditētās izglītības programmas, izvērtējot darba slodzes un pārskatot darba līgumus.

## Slaveni absolventi
* Anastasija Sevastova (1990), tenisiste.

## Atsauces
Mazās sievietes (1994. gada filma)

**"Mazās sievietes"** () ir 1994. gada drāmas filma, kas balstīta uz Luīzas Mejas Olkotas tāda paša nosaukuma romānu. Filmas režisore ir Džiliana Ārmstronga. Galvenās lomas atveido Vinona Raidere, Gabriels Bērns, Trinija Alvarado, Samanta Matisa, Kirstena Dansta, Klēra Deinsa, Kristians Beils, Ēriks Stolcs, Mērija Viksa un Sūzana Sarandona. Filmas pirmizrāde notika .

Filmā tiek sekots līdzi Megai, Džo, Betai un Eimijai Māršām un viņu dzīvēm pēc Amerikas pilsoņu kara.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kikimora

[thumb|200px|Krievu ilustrētāja [Ivans Biļibins|Ivana Biļibina Kikimoras 1934. gada zīmējums]]

**Kikimora** (, ) jeb **Šišimora** (*Шиши́мора*) austrumslāvu mitoloģijā ir ļaunais mājas gars, maza un neredzama sieviņa, kas mīt tumsā un mitrās vietās zem grīdas. Viņu dažkārt uzskata par mājas gara sievu. Naktīs Kikimora traucē bērniem gulēt un sapiņķerē dziju. Mājās dzirdamos trokšņus sauc par Kikimoras aušanu un uzskata, ka tie liecina par gaidāmu nelaimi. Viņa esot naidīgi noskaņota pret vīriešiem un varot kaitēt mājdzīvniekiem, jo īpaši vistām.

## Atsauces
Enriko Porro

**Enriko Porro** (; dzimis , miris ) bija itāļu grieķu-romiešu stila cīkstonis, 1908. gada olimpiskais čempions.

## Biogrāfija
1908. gada olimpiskajās spēlēs Londonā Porro sacentās vieglā svara kategorijā (līdz 66,6 kg). Viņš uzvarēja visās četrās cīņās un kļuva par čempionu, saņemot zelta medaļu.

Porro piedalījās arī divās turpmākajās olimpiskajās spēlēs. 1920. gada spēlēs Antverpenē viņš sasniedza ceturtdaļfinālu un 1924. gada Parīzē  zaudēja pirmajā kārtā, dalot 18. vietā ar astoņiem sportistiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Frīdrihs Obšteins

**Frīdrihs Obšteins** (1878—1938) bija latviešu skolotājs un sabiedriskais darbinieks. Latgales Pagaidu Zemes padomes loceklis. Mācību grāmatu autors.

## Dzīves gājums
Dzimis 1878. gada 28. oktobrī Vārmes pagastā. Strādāja par skolotāju un Rēzeknes tautskolu inspektoru (1908), vāca Latgales latviešu tautasdziesmas, 1912. gadā Rēzeknē atvēra tipogrāfiju. Rēzeknes tirdzniecības skolas direktors (ap 1910-1917), 1917. gada Latgales latviešu kongresa dalībnieks, viņa vadītajā tirdzniecības skolā tika uzņemti Latgales kongresa dalībnieki darba otrajā dienā. Tautas padomes loceklis.

Pēc Latvijas brīvības cīņu beigām bija Daugavpils skolotāju semināra pasniedzējs
1925. gada 2. Saeimas vēlēšanās kandidēja no apvienības Demokrātiskais centrs, taču netika ievēlēts.
Vēlāk bija Daugavpils vidusskolas direktors (1927-1934) un Balvu Valsts ģimnāzijas direktors (1934-1936).

Miris 1938. gada 2. janvārī Kuldīgā, apbedīts Kuldīgas Jaunajos kapos.

## Darbi
* „Dzīšmu voceleite“ (latgaliešu tautasdziesmu apdaru krājums, kopā ar A. Skrindu, 1908)

## Literatūra
* Direktors Frīdrihs Obšteins pēdējā gaitā. Daugavas Vēstnesis. 1938. gada 12. janvāris.
* Obšteins Frīdrihs. Grām.: Latgaliešu politiķi un politiskās partijas neatkarīgajā Latvijā. Sast. Ē. Jēkabsons, V. Ščerbinskis. Rīga: Jumava, 2006. 94.-95.lpp.
* Seile, V. Latgales atmodas veicinātāju piemiņai. Brīvā Zeme. 1938. gada 13. janvāris. 

## Atsauces
Ježijs Soltāns

**Ježijs Soltāns** (, 1913—2005) bija Latvijas poļu izcelsmes ASV arhitekts. Hārvarda Universitātes profesors (1961). 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1913. gada 6. martā Rēzeknes apriņķa Prezmas muižā tās īpašnieka advokāta Vladislava Soltāna un viņa sievas Helēnas, dzimušas Korsakas, ģimenē.
 
Latvijas brīvības cīņu laikā kopā ar vecākiem pārcēlās uz dzīvi Varšavā, studēja arhitektūru Varšavas Politehniskajā institūtā (1931-1935). Polijas kampaņas laikā iestājās Polijas armijā, pēc tās sakāves nokļuva gūstekņu nometnē, kur pavadīja visu Otrā pasaules kara laiku. No gūstekņu nometnes rakstīja vēstules uz Parīzi slavenajam arhitektam Lekorbizjē, kura birojā viņš sāka strādāt pēc kara beigām. 

1949. gadā Soltāns atgriezās Polijā, kur mācīja Varšavas Mākslas akadēmijā un projektēja vairākas celtnes, ieskaitot Polijas paviljonu 1958. gada Pasaules izstādē (EXPO) Briselē. 1959. gadā viņu uzaicināja mācīt Hārvarda Universitātē, kur viņš kļuva par Arhitektūras departamenta vadītāju (1967-1974).

Miris 2005. gadā Kembridžā.

## Ārējās saites
* Biogrāfija
Reds Kellijs

**Leonards Patriks "Reds" Kellijs** (, dzimis  Simko, miris  Toronto) bija Kanādas hokejists, kurš spēlēja gan aizsarga, gan karjeras otrajā pusē arī centra uzbrucēja pozīcijā. Karjeras laikā aizvadījis 1316 spēles Nacionālās hokeja līgas klubos Detroitas "Red Wings" un Toronto "Maple Leafs", kļūstot par astoņkārtēju Stenlija kausa ieguvēju. Pēc savas karjeras beigām 1969. gadā tika uzņemts arī Hokeja slavas zālē.

## Spēlētāja karjera
1947. gadā Kellijs, būdams 19 gadus vecs, pievienojās Detroitas "Red Wings" komandai. 1951. gadā aizsargs pirmo reizi tika iekļauts NHL simboliskajā izlasē, savukārt 1954. gadā kā līgas labākais aizsargs ieguva Džeimsa Norisa balvu. Spēlējot "Red Wings" sastāvā, Kellijs izcīnīja četrus Stenlija kausa titulus un sešas reizes tika iekļauts NHL simboliskajā izlasē. 1958.—59. gada sezonā tika aizmainīts uz Ņujorkas "Rangers", taču atteicās spēlēt komandas rindās, paliekot "Red Wings" sastāvā. Nākamajā sezonā tika aizmainīts uz Toronto "Maple Leafs", kuras rindās sāka spēlēt centra uzbrucēja pozīcijā. "Maple Leafs" sastāvā izcīnījis vēl četrus Stenlija kausa titulus. 1967. gadā paziņoja par karjeras beigšanu.

## Trenera karjera
Līdz ar spēlētāja karjeras beigām Kellijs kļuva par jaunizveidotās Losandželosas "Kings" galveno treneri. No 1969. līdz 1973. gadam bija Pitsburgas "Penguins" galvenais treneris, savukārt no 1973]]. līdz 1977]]. gadam vadīja Toronto "Maple Leafs". Viņa trenētajām komandām ne reizi neizdevās pārvarēts Stenlija kausa izcīņas otro kārtu.

## Ārējās saites
Porro

**Porro** var būt:

* Enriko Porro (*Enrico Porro*; 1885—1967), itāļu grieķu-romiešu stila cīkstonis;
* Pedro Porro (*Pedro Porro*; dzimis 1999. gadā), spāņu futbolists.
Klāss Jūhansons

**Klāss Jūhansons** (; dzimis , miris ) bija zviedru grieķu-romiešu stila cīkstonis, divkārtējais olimpiskais čempions.

## Biogrāfija
1912. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Stokholmā Klāss Jūhansons cīnījās vidējā svara kategorijā (līdz 75 kg), kurā par medaļām sacentās 38 cīkstoņi. Turnīrs notika pēc divu mīnusu sistēmas, tas ir, pēc diviem zaudējumiem cīkstonis no turnīra izstājās. Pirmajās četrās kārtās Klāsam Jūhansonam problēmu nebija. Piektajā kārtā, kopā ar slaveno Somijas cīkstoni Alpo Asikainenu, viņš tika diskvalificēts par pasīvo cīņu. Abiem šis bija pirmais zaudējums turnīrā. Finālā Klāsam Jūhansonam vajadzēja cīnīties ar Krievijas Impērijas pārstāvi igauni Martinu Kleinu, bet Kleins, kurš jutās pilnībā izsmelts pēc 11 stundu ilgās iepriekšējās dienas cīņas ar Asikainenu, no cīņas atteicās. Līdz ar to Zviedrijas cīkstonis kļuva par olimpisko čempionu.

Nākamajās olimpiskajās spēlēs 1920. gadā Antverpenē Jūhansons sacentās pussmagā svara kategorijā (līdz 82,5 kg). Viņš uzvarēja visās cīņās un otro reizi pēc kārtas ieguva zelta medaļu.

1924. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē Jūhansons cīnījās smagā svara kategorijā (virs 82 kg). Viņš uzvarēja pirmo cīņu, otrā zaudēja un no turnīra izstājās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauņas grautiņš

thumb|Piemiņas vieta pie bij. ''Lietūkis'' garāžām

**Kauņas grautiņš** bija Kauņas ebreju iedzīvotāju slaktiņš Otrā pasaules kara laikā, ko veica paramilitārās grupas no 1941. gada 25. jūnija līdz 29. jūnijam. Notika pirmajās dienās, kad vācu karaspēks bija ieņēmis pilsētu. Lai arī tiek atzīts, ka visvairāk upuru bija Vilijampoles (Slabotkas) rajonā (mūsdienās Vilijampoles seņūnijā), ko vēsturiski apdzīvoja ebreji, visvairāk liecību saglabājies par slaktiņu *Lietūkis* garāžās (*Lietūkio garažo žudynės*) pilsētas austrumu daļā, kurā publiski tika nogalināti vairāk nekā 50 ebreju vīrieši.

## Vēsture
1941. gada 22. jūnijā, Vācijai iebrūkot PSRS kontrolētajā teritorijā, Lietuvā sākās Jūnija sacelšanās (*Birželio sukilimas*), kuras laikā lietuviešu nacionālie spēki pārņēma varu Kauņā un Viļņā. Kauņā tika nodibināta Lietuvas pagaidu valdība (*Lietuvos laikinoji Vyriausybė*) ar literātu Jozu Ambrazeviču (*Juozas Ambrazevičius*) vadībā un deklarēja Lietuvas neatkarības atjaunošanu. 25. jūnijā no rīta pilsētā ienāca vācu karaspēks un *[[Einsatzgruppe A]]* vadītājs Valters Štālekers atjaunotās lietuviešu policijas telpās uzrunāja lietuviešu aktīvistus, aicinot "atrisināt ebreju problēmu". Tomēr tas nedeva vajadzīgo rezultātu un slaktiņi sākās pēc tam, kad Štālekers iesaistīja Aļģirda Klimaiša (*Algirdas Klimaitis*) 600 dalībnieku lielo grupu, kas nepakļāvās Pagaidu valdībai.

25. jūnijā sākās ebreju grautiņš Vilijampoles priekšpilsētā, kurā vēsturiski dzīvoja ebreji. Pēc aculiecinieka, rabīna Efraima Ošri (*Ephraim Oshry*) ziņām priekšpilsētu aplenca vācu daļas, bet tā grautiņa realizētāji bija lietuvieši. Atšķirībā no pilsētas nomales — Vilijampoles, slepkavības *Lietūkis* garāžās notika netālu no pilsētas centra, faktiski publiski, tāpēc ir saglabājušies daudz aculiecinieku liecības un fotomateriāli.

Kopējais upuru skaits uz 28. jūniju, pēc Štālekera ziņām, bija 3800 cilvēku, kas nogalināti pilsētā un 1200 tās apkārtnē. Ir ziņas, ka Štālekers pārspīlēja upuru skaitu, jo pat pēc padomju īpašās komisijas datiem, kuras dati bieži ir pārspīlēti, upuru skaits bija mazāks.

Lietuvas pagaidu valdība, kaut arī vēlāk pieņēma antisemītiskus likumus, norobežojās no ebreju grautiņiem. Zaudējot jebkādu reālo varu, tā 5. augustā pašlikvidējās.

Pēc 28. jūnija ebreju iznīcināšana ieguva sistemātisku raksturu, tika noorganizēts Kauņas geto, bet iedzīvotāju iznīcināšana notika VII un IX fortā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gas of Latvia

***Gas of Latvia*** (agrāk ***Latvijas Gaaze*** vai **Latvijas Gāze**) ir latviešu mūziķa Andra Indāna jeb Andžona eksperimentālās un elektroniskās mūzikas projekts, kas pastāv no 1997. gada. *Gas of Latvia* uzskatāms par Latvijas eksperimentālās elektronikas pionieri. 

2016. gadā *Gas of Latvia* albums "Swan Lake" saņēmis Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvu kā labākais elektroniskās vai deju mūzikas albums, savukārt 2024. gadā albums "Saules sirds" nominēts šai balvai kategorijā "elektroniskās mūzikas albums". 

## Atsauces

## Ārējās saites
* draugiem.lv profils
* ''Facebook'' lapa
* ''bandcamp.com'' profils (angliski)
* ''SoundCloud'' profils (angliski)
* ''YouTube'' profils (angliski)
Vidzemes koncertzāle "Cēsis"

**Vidzemes koncertzāle "Cēsis"** ir daudzfunkcionāls kultūras centrs Cēsīs, kas uzbūvēts, pārbūvējot 1914. gadā uzcelto Viesīgās biedrības namu (arhitekts Augusts Malvess). Pārbūvēto ēku atklāja 2014. gada 31. maijā, tās arhitekts ir Juris Poga.

Lielajā koncertzālē ir 800 skatītāju vietas. Kompleksā atrodas arī kamerzāle, ērģeļu zāle, kino jeb Mazā zāle un izstāžu zāle. Ēkā atrodas Alfrēda Kalniņa Cēsu Mūzikas vidusskolas mācību telpas, darbojas Cēsu amatiermākslas kolektīvi un Vidzemes kamerorķestris. Ēkā darbojas arī restorāns un bārs.

## Atsauces


## Ārējās saites
*
Stagari

**Stagari** jeb **trīsadatu stagari** (*Gasterosteus*) ir viena no stagaru dzimtas (*Gasterosteidae*) ģintīm, kas apvieno 6 zivju sugas. Tās ir saldūdens vai jūras zivis. Sastopamas, atkarībā no sugas, Atlantijas un Klusā okeāna ziemeļu puslodes jūrās un ar jūru saistītās saldūdens tilpēs.

## Latvijā
[thumb|left|180px|[Trīsadatu stagars (*Gasterosteus aculeatus*)]]
Latvijā sastopama viena stagaru ģints suga — trīsadatu stagars (*Gasterosteus aculeatus*), kas sastopams jūras piekrastē un ar jūru savienotos saldūdeņos — upēs, ūdenskrātuvēs un piejūras ezeros (piemēram, Alūksnes, Puzes un Usmas ezeros).

## Kopīgās īpašības
Visām stagaru ģints sugām pirms muguras spuras ir dzeloņi, kas skaitā parasti ir trīs (retos gadījumos 4, vēl retāk 2 vai 5 dzeloņi). Ķermeni klāj kaula plātnītes (reizēm to nav). Astes spuras stumbrs ar ķīli (reizēm vāji izteikts).

## Sistemātika
**Stagaru ģints** (*Gasterosteus*)
*Islandes stagars (*Gasterosteus islandicus*)
*Japānas stagars (*Gasterosteus nipponicus*)
*Melnpunktu stagars (*Gasterosteus wheatlandi*)
*Sīkgalvas stagars (*Gasterosteus microcephalus*)
*Tekirgjola stagars (*Gasterosteus crenobiontus*)
*Trīsadatu stagars (*Gasterosteus aculeatus*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*iNaturalist: Threespine Sticklebacks Genus Gasterosteus
ÍF Fuglafjørður

***Ítróttarfelag Fuglafjarður*** ir Fēru Salu futbola klubs no Fuglafjēruras. Dibināts 1946. gadā, spēlē Fēru Salu futbola čempionāta Augstākajā līgā.

## Sasniegumi
* ***Augstākā līga***
** Čempioni (1): 1979

* ***1. deild***
** 1.vieta (1): 2018

* **Fareru kauss**
** Kausa ieguvēji (0): 
** Finalisti (6): 1975, 1982, 1987, 2005, 2010, 2011

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* [www.if.fo Oficiālā mājas lapa]
Miesnieku iela (Rīga)

**Miesnieku iela** ir Vecrīgas iela Rīgas Centra rajonā. Tā sākas krustojumā ar Pils ielu līdzās tās krustojumam ar Mazo Miesnieku ielu un beidzas krustojumā ar 11. novembra krastmalu. Iela ir 140 m gara, klāta ar bruģa segumu. Miesnieku ielā ir vecpilsētai raksturīgā vēsturiskā apbūve.

Ielas nosaukums (, lejasvācu valodā: *kuterstrate* — "Kautuvju iela") radies 14. gadsimtā no pilsētas lopkautuves ielas Daugavmalas galā. Tagadējo nosaukumu tā ieguva 1920. gados.

## Ielu savienojumi
Miesnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pils iela (T veida krustojums)
* Mūku iela (T veida krustojums)
* Bīskapa gāte (T veida krustojums)
* 11. novembra krastmala (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Dipterīdas

**Dipterīdas** (*Dipteridae*) ir izmirušu dipterīdveidīgo zivju dzimta no divējādelpojošo zivju virskārtas. Dzimtu 1846. gadā aprakstīja angļu paleontologs Ričards Ovens. Zivis dzīvoja no devona līdz triasa periodam, un to paliekas plaši tiek izmantotas kā ģeoloģisko slāņu raksturojošas vadfosīlijas, īpaši zobu plātnes. Arī Latvijas devona nogulumos ir sastopamas dipterīdu fosilās paliekas (piem. *Rhinodipterus*).

## Morfoloģija
Endokrānijs mēreni vai vāji pārkaulojas, tā nodalījumi ir pilnībā saauguši. Galvas vairoga segkaulu skaits ir mazāks, nekā *[[Dipnorhynchidae]]*, un to rindveida izkārtojums ir izjaukts. Uz kauliem var būt "Vestolla līnijas", t.i. dentīna slāņa rezobcijas pēdas. Kaulu skaits suborbitālajā apgabalā ir salīdzinoši neliels. Pineālās atveres parasti nav. Koronoīdo zobu nav. Uz *[[praearticulare]]* zobu plātnītes ar vēdekļveida zobu izvietojumu. *[[Dentale]]* saīsināts, bez zobiem. Vaigu plātne ir saīsināta. Virsacu kanāls nesavienojas ar zemacu kanālu, bet ir savienots ar pakauša komisūru. Ass skelets labi pārkaulojas. Neurālie un hemālie izaugumi saplūst ar lokiem.

## Sistemātika
*dzimta: Dipterīdas
:*apakšdzimta: Dipterīni (*Dipterinae* Owen, 1846)
::*ģints: Dipteri (*Dipterus* Sedgwick et Murchison, 1828)
::*ģints: Grossipteri (*Grossipteru*s Obruchev, 1964)
::*ģints: Tarahomilaki (*Tarachomylax* Barwick, Campbell et Mark-kurik, 1997)

:*apakšdzimta: Rinodipterīni (*Rhinodipterinae* Krupina, 2004)
::*ģints: Rinodipteri (*Rhinodipterus* Gross, 1956)

:*apakšdzimta: Orlovihtīni (*Orlovichtiinae* Krupina, 2004)
::*ģints: Orlovihti (*Orlovichthys* Krupina, 1980)

## Atsauces
Poļu gāte

**Poļu gāte** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Poļu gāte savieno Pils ielu un 11. novembra krastmalu.

Iela izveidojusies 1863. gadā pēc pilsētas zemes vaļņu nojaukšanas. Ielas pirmais nosaukums – **Baznīcas izbrauce**, 1908. gadā tās nosaukums pilsētas kartē bija **Katoļu izbrauce**. 1923. gadā nosaukumu mainīja uz **Katoļu gāti**. Latvijas Okupācijas laikā ielas nosaukums bija **Tūristu iela**, 1987. gadā tā ieguva savu tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Poļu gāte ir savienota ar šādām ielām:
* Pils iela (T veida krustojums)
* 11. novembra krastmala (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislavs Hieronīms Soltāns

**Vladislavs Hieronīms Soltāns** (, 1824—1900) bija Latgales poļu izcelsmes politiķis. Prezmas muižas īpašnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1824. gadā Lietuvā agrākā Polijas-Lietuvas kopvalsts politiķa Staņislava Soltāna (1756—1836) un viņa sievas Konstances ģimenē. Pēc tēva īpašumu konfiskācijas kopā ar ģimeni pārcēlās uz Jelgavu, 1842. gadā beidza Jelgavas ģimnāziju un studēja Pēterburgas Universitātē. 

1848. gadā apprecēja Prezmas muižas īpašnieci Oktāviju Soltāni un sāka saimniekot viņas muižā.
1854. gadā viņš atbrīvoja no dzimtbūšanas savus zemniekus, 1858. gadā uzcēla Prezmas baznīcu, uzturēja pamatskolu latviešu zemnieku bērniem. 
Janvāra sacelšanās laikā viņu iecēla par Inflantijas komisāru, 1863. gada 5. jūnijā viņu Vitebskā apcietināja un izsūtīja uz Ufu, kur viņš dzīvoja no 1863. līdz 1866. gadam, vēlāk Novgorodas guberņā, tad Tverā un Rjazaņā, kur 1871. gadā nomira viņa sieva. 1875. gadā viņš atgriezās savā Prezmas muižā, darbojās Vitebskas Lauksaimniecības biedrībā, apkopoja iedzīvotāju statistiku Latgalē. Kādu laiku dzīvoja Rīgā, bija labdarības asociācijas prezidents. 

Miris 1900. gadā Prezmā, kur apglabāts.

## Atsauces
Venēcijas mākslas biennāle

**Venēcijas mākslas biennāle** () ir plaša starptautiska tēlotāja mākslas izstāde, kas reizi divos gados notiek Venēcijā, viens no nozīmīgākajiem mākslas pasākumiem pasaulē.

## Vēsture
Venēcijas mākslas biennāles aizsākumi datējami ar 1895. gadu. Pirmajā Venēcijas biennālē tika pārstāvēti mākslinieki no 16 valstīm. Togad atklāšanas ceremonijā piedalījās Itālijas karalis Umberto I un Savojas Margarita. Leģenda vēsta, ka mākslas pasākums noticis par godu dižciltīgā pāra sudrabkāzām.

Latvija piedalās biennālē kopš 1999. gada. To ir pārstāvējuši mākslinieki Ilmārs Blumbergs (2001), grupa "F5" (2005), Gints Gabrāns (2007), Evelīna Deičmane un Miks Mitrēvics (2009), Kristaps Ģelzis (2011), Kaspars Podnieks un Krišs Salmanis (2013), Katrīna Neiburga un Andris Eglītis (2015), Miķelis Fišers (2017), Daiga Grantiņa (2019), Skuja Braden (2022), Amanda Ziemele (2024).

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Pils iela (Rīga)

**Pils iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas no Pils laukuma un beidzas pie Doma laukuma.

Iela pastāv no 14. gadsimta sākuma, tās senākais nosaukums – **Rēderu iela** (*Rederstrate*).
No 1495. gada, kad Livonijas ordenis cēla jauno Rīgas pili, iela dēvēta par Pils ielu (*Slotstrate*).

## Ielu savienojumi
Pils iela ir savienota ar šādām ielām:
* Pils laukums (T veida krustojums)
* Poļu gāte (T veida krustojums)
* Anglikāņu iela (T veida krustojums)
* Miesnieku iela (T veida krustojums)
* Mazā Miesnieku iela (T veida krustojums)
* Doma laukums

## Atsauces

## Ārējās saites
Vladislavs Soltāns

**Vladislavs Soltāns** (, 1870—1943) bija Latvijas poļu izcelsmes jurists un politiķis. Prezmas muižas īpašnieks, Latgales Centrālās zemes padomes loceklis (1918). Polijas Iekšlietu ministrs (1923—1924).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1870. gada 7. jūlijā Tverā izsūtītā Prezmas muižas īpašnieka Vladislava Hieronīma Soltāna un viņa sievas Oktāvijas ģimenē. 
Studēja tieslietas Tērbatas Universitātē, iestājās studentu korporācijā *Konwent Polonia*. Strādāja par advokātu Rīgā un Pēterburgā, bija Rīgas katoļu labdarības biedrības direktors un Poļu organizācijas komitejas viceprezidents Rīgā. 1911. gadā viņš apmetās savā Prezmas muižā.
Kad 1918. gada janvārī Latgali okupēja Vācijas impērijas karaspēks, Rēzeknes apriņķa zemstes sapulces 1918. gada 18. maijā Vladislavu Soltānu ievēlēja par Latgales Centrālās zemes padomes locekli.

Poļu—padomju kara laikā viņu 1919. gada 19. novembrī iecēla par Varšavas gubernatoru. No 1922. gada 4. februāra līdz 6. aprīlim viņš piedalījās sarunās par Viļņas apgabala (t.s. Viduslietuvas Republikas) beznosacījumu iestāšanos Polijas sastāvā.
No 1923. gada decembra līdz 1924. gada martam V. Soltāns bija Polijas Iekšlietu ministrs. Polijas Izglītības biedrības vadītājs un Komunisma apkarošanas savienības priekšsēdētājs (1936–1939).

Pēc Polijas okupācijas Otrā pasaules kara laikā viņš bija Polijas izlūkošanas Augstākās padomes priekšsēdētājs.
Miris 1943. gada 7. februārī Varšavā.

## Atsauces
Kauņas Ģertrūdes katoļu baznīca

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q3117695"
}


**Kauņas Svētās Ģertrūdes (Mariāņu) baznīca** () ir Romas katoļu baznīca, kas atrodas Lietuvas pilsētas Kauņas centrālajā daļā. Viena no vecākajām gotiskajām celtnēm Lietuvā.

Precīzs baznīcas celšanas gads nav zināms, tā celta 15. gadsimtā. Lietuvas lielkņazs Aleksandrs Jagellons to iecēla par Kauņas draudzes baznīcu. 16. gadsimta vidū tika piebūvēts baznīcas tornis. Baznīca cieta 1655. gadā poļu-krievu karā, tomēr 1680. gadā atjaunota. 1750. gadā baznīcai tika piebūvēts koka hospitālis. 1782. gadā tā tika pamesta. 1796. gadā Ģertrūdes  baznīcu renovēja, tajā iebūvēja ērģeles. 1812. gadā Kauņā izcēlās liels ugunsgrēks, cieta arī baznīca. 1824. gadā baznīcu piešķīra Žēlsirdīgo māsu ordenim. Pēc Janvāra sacelšanās apspiešanas 1864. gadā klosteri aizvēra. 1921. gadā baznīcu piešķīra mariāņu kongregācijai. PSRS okupācijas laikā baznīcā atradās medicīnisko preču noliktava. 1991. gadā tā atkal tika atdota mariāņiem.

## Galerija

KaunoGertrudosB02.jpg|Kauņas Ģertrūdes baznīca
Church of Saint Gertrude in Kaunas (8119948206).jpg|Baznīcas tornis


## Ārējās saites
*Ieraksts Lietuvas kultūras vērtību reģistrā
Falkenbergs FF

***Falkenbergs FF*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Falkenberjas. Klubs ir dibināts 1928. gada 3 janvārī. Pašlaik spēlē Zviedrijas trešajā spēcīgākajā futbola līgā *Ettan*. Mājas spēles aizvada *[[Falcon Alkoholfri Arena]]* stadionā.

Lielāko daļu savas vēstures spēlēja Zviedrijas zemākajās futbola līgās. 2013. gadā uzvarēja pēc līmeņa otrajā spēcīgākajā līgā *[[Superettan]]* un pirmoreiz iekļuva *[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]*. 2016. gadā izkrita no augstākās līgas, bet 2019. gadā tajā atgriezās. 

## Sasniegumi
* ***Superettan***
** Uzvarētāji (1): 2013

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

* Kluba profils ''soccerway.com''
2019. gada Amstel Gold Race

**2019. gada ''Amstel Gold Race*** bija [[šosejas riteņbraukšana]]s viendienas sacensības, kas notika 21. aprīlī. Tā bija 54. reize, kad notika *Amstel Gold Race* sacensības un tās bija 18. sacensības [[2019. gada UCI Pasaules tūre]]s kalendārā.

Sacensībās uzvarēja [[Nīderlande]]s sportists [[Matjē van der Pūls]] (*'').

## Komandas

## Rezultāti

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
*
Austrijas karognesēji olimpiskajās spēlēs

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Austrija]]s pārstāvji un sportisti, kas [[Olimpiskās spēles|olimpisko spēļu]] oficiālajās ceremonijās nesuši valsts karogu.**

Austrija vasaras olimpiskajās spēlēs piedalās kopš 1896. gada un ziemas olimpiskajās spēlēs kopš 1924. gada.

## Vasaras olimpiskās spēles
[thumb|[Austrijas delegācija 1912. gada vasaras olimpisko spēļu atklāšanas ceremonijā.]]

## Ziemas olimpiskās spēles

## Skatīt arī
* Austrija olimpiskajās spēlēs
* Austrijas olimpisko medaļnieku uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Kendama

thumbnail|200px|Kendama
**Kendama** (, *kendama*,  — ‘zobens [un] bumba’) ir tradicionāla japāņu rotaļlieta. Zobenu (*ken*) veido rokturis ar trim kausiņiem un pīķi, bet tam auklā piesieta koka bumba (*tama*). Kendama ir viens variants no kausiņu un bumbiņu saimes (, ) rotaļlietām. Rotaļāšanās mērķis ir noķert koka bumbiņu kausiņā vai arī to uzdurt uz pīķa.

## Apraksts
Kendama sastāv no bumbas (*tama*), kurai ir caurums (*ana*), bumba savienota ar pavedienu (*ito*) ar rokturi, ko sauc arī par zobenu (*ken*). Roktura galu sauc par zobena punktu (*ken-saki*). Uz tā dēvētās *saradō* ir divas plāksnes: lielāko plāksni sauc par *ōzara* (大 皿, lielu plāksni) un mazāko no divām plāksnēm *kozara* (小 皿, mazu plāksni). Roktura galā ir mazākā plāksne: *chūzara* (中 皿, vidēja plāksne). Uz roktura ir palielinājums (*suberidome*), lai novērstu slīdēšanu spēlēšanas laikā. Izņemot pavedienu, visas kendamas daļas ir izgatavotas no koka. Kendamas forma un apdare atšķiras atkarībā no ražotāja un izcelsmes valsts.

Atšķirībā no Japānas, rotaļlieta citās valstīs nav bijusi populāra, bet pēdējos gados šī 18.- 19. gadsimta rotaļlieta ir ieguvusi lielu popularitāti.

## Ārējās saites
Trauksmes iela

**Trauksmes iela** ir privatizēta iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Kungu ielu un beidzas ar strupceļu. Iela atrodas dzīvojamā kompleksa "Rīdzenes rezidence" teritorijā un ir slēgta ar dzelzs vārtiem.

Viduslaikos iela gāja gar aizsargmūri apkārt pilsētai. Ielas sākotnējais nosaukums – **Alarma iela** (). 20. gadsimta sākumā ielu sauca arī par **Veco Trokšņa ielu**, 1923. gadā tā ieguva Trauksmes ielas nosaukumu. Otrā pasaules kara laikā iela izzuda, 2008. gadā ielai starp Mārstaļu un Minsterejas ielu tika atjaunots vēsturiskais Trauksmes ielas nosaukums.

## Ielu savienojumi
Trauksmes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kungu iela (T veida krustojums)

## Skatīt arī
* Vecrīga
* Rīgas ielas, kas ir privatizētas

## Atsauces

## Ārējās saites
Helsingborgs IF

***Helsingborgs IF*** ir profesionāls Zviedrijas futbola klubs no Helsingborjas. Klubs ir dibināts 1907. gadā, pašlaik spēlē Zviedrijas otrajā spēcīgākajā futbola līgā *[[Superettan]]*. Komanda ir piecas reizes izcīnījusi Zviedrijas čempionu titulu (pēdējo no tiem 2011. gadā), kā arī piecas reizes ieguvusi Zviedrijas kausu. 2000.—2001. gada sezonā spēlēja UEFA Čempionu līgas grupu turnīrā. Mājas spēles aizvada *[[Olympia (stadions)|Olympia]]* stadionā, kurā ir 16&nbsp;500 skatītāju vietu.

## Sasniegumi
* **Zviedrijas čempionu tituli**
** Čempioni (5):  1932–33, 1933–34, 1940–41, 1999, 2011

### Līgas
* ***[[Allsvenskan (futbols)|Allsvenskan]]***
** Uzvarētāji (7): 1928–29, 1929–30, 1932–33, 1933–34, 1940–41, 1999, 2011
** 2. vieta (7): 1927–28, 1948–49, 1953–54, 1995, 1998, 2000, 2010
* ***[[Superettan]]***
** Uzvarētāji (1): 2018
* **1. divīzijas Dienvidu grupa**
** 2. vieta (3): 1990, 1991, 1992

### Kausi
* **[[Zviedrijas kauss futbolā|Zviedrijas kauss]]**
** Kausa ieguvēji (5): 1941, 1997–98, 2006, 2010, 2011
** Finālisti (2): 1950, 1993–94
* ***Svenska Mästerskapet***
** Finālisti (2): 1914, 1918
* **Zviedrijas superkauss**
** Kausa ieguvēji (2): 2011, 2012
** Finālisti (1): 2007

## Atsauces

## Ārējās saites

*  
* Kluba profils UEFA vietnē 
* Kluba profils ''soccerway.com''
Martins Erats

**Martins Erats** (; 1981. gada 29. augustā) ir bijušais čehu hokejists, labās malas uzbrucējs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā aizvadījis 13 sezonas un 881 spēles Nacionālajā hokeja līgā, 11 sezonas aizvadot Našvilas "Predators" sastāvā. Čehijas hokeja izlases rindās izcīnījis 2006. gada olimpisko spēļu bronzas medaļas, kā arī divas pasaules čempionātu medaļas.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Erats uzsāka 1998.—99. gada sezonā, kad aizvadīja piecas spēles Čehijas Ekstralīgas komandā HK Zlīna. Jau nākamajā sezonā, pēc tam, kad viņu NHL draftā izvēlējās Našvilas "Predators", uzbrucējs devās uz Ziemeļameriku, kur no 1999. līdz 2001. gadam spēlēja Rietumu hokeja līgā. 2001.—02. gada sezonu uzbrucējs jau pilnībā aizvadīja NHL, "Predators" rindās atzīmējoties ar 33 punktiem. "Predators" rindās uzbrucējs spēlēja līdz pat 2013. gada aprīlim, kad tika aizmainīts uz Vašingtonas "Capitals". Lielu daļu 2006.—07. gada sezonas uzbrucējs spēlēja "Predators" pirmajā maiņā kopā ar Polu Kariju un Deividu Legvandu. 2011.—12. gada sezonā ar 58 punktiem Erats bija "Predators" rezultatīvākais spēlētājs.

Lai arī uzbrucējs "Capitals" rindās bija nonācis pēc tam, kad pats bija pieprasījis tikt aizmainīts, arī Vašingtonas sastāvā Erats pieprasīja maiņu un 2014. gada martā nonāca Fīniksas "Coyotes" rindās. Pēc 2014.—15. gada sezonas beigām Erats atgriezās Eiropā. Kopumā 13 NHL aizvadītajās sezonās viņš devās laukumā 881 spēlē, gūstot 545 punktus.

2015.—16. gada sezonu Erats aizvadīja Kontinentālās hokeja līgas vienībā Omskas "Avangard", taču tad pievienojās Čehijas Ekstralīgas klubam Brno "Kometa". "Kometa" rindās kļuva par 2017. un 2018. gada Čehijas čempionu. Pēc 2018.—19. gada sezonas noslēdza karjeru.

Čehijas hokeja izlases rindās izcīnījis bronzas medaļu 20106. gada olimpiskajās spēlēs, kā arī izcīnījis divas pasaules čempionātu medaļas.

## Ārējās saites
Rīdzenes iela

**Rīdzenes iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Teātra ielu, iet cauri "Galerija Centrs" pasāžai un beidzas krustojumā ar 13. janvāra ielu.

Iela izveidojusies 19. gadsimta sākumā Rīdzenes upes aizbērtajā posmā ar nosaukumu **Rīdziņas iela** (*Riesingstrasse*). 1923. gadā iela ieguva savu tagadējo nosaukumu.

## Ielu savienojumi
Rīdzenes iela ir savienota ar šādām ielām:
* Teātra iela (T veida krustojums)
* Audēju iela
* 13. janvāra iela

## Atsauces

## Ārējās saites
Volstrīta: Nauda nekad neguļ

**"Volstrīta: Nauda nekad neguļ"** () ir 2010. gada drāmas filma, kuras režisors ir Olivers Stouns. Galvenās lomas atveido Maikls Daglass, Šia Lebafs, Džošs Brolins, Kerija Maligana, Īlaijs Volahs, Sūzana Sarandona un Frenks Landžella. Filmas pirmizrāde notika  Kannu filmu festivālā. Filma ir turpinājums 1987. gada filmai "Volstrīta".

Gordons Geko iznāk no cietuma un sāk sastrādāties ar savu topošo znotu, ideālistisku akciju brokeri pēc tam, kad viņš saredz iespēju uzvarēt savu ienaidnieku Volstrītā un atjaunot impēriju.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sniegbaltīte (2007. gada filma)

**"Sniegbaltīte"** () ir 2007. gada romantiskā kinokomēdija, kas veidota pēc brāļu Grimmu pasakas "Sniegbaltīte" motīviem. Filmas režisors ir Džo Nusbaums. Galvenās lomas atveido Amanda Bainsa, Sāra Pakstone, Mets Longs, Džons Šneiders un Kristāla Hanta. Filmas pirmizrāde notika .

Filma veidota kā mūsdienīga pasakas "Sniegbaltīte" ekranizācija, kuras galvenie varoņi ir Dienvidārkanzasas Universitātes studenti.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kā tikt vaļā no draugiem un tamlīdzīgiem

**"Kā tikt vaļā no draugiem un tamlīdzīgiem"** () ir 2007. gada Apvienotās Karalistes romantiskā kinokomēdija, kas balstīta uz Tobija Janga tāda paša nosaukuma memuāriem. Filmas režisors ir Roberts B. Veids. Galvenās lomas atveido Saimons Pegs, Kirstena Dansta, Denijs Hastons, Džiliana Andersone, Megana Foksa un Džefs Bridžess. Filmas pirmizrāde notika .

Filmas galvenais varonis ir britu žurnālists Sidnijs Jangs, kurš cenšas iederēties augsta līmeņa žurnālā Ņujorkā.

## Atsauces

## Ārējās saites
FK Gintaras Palanga

***FK Gintaras***  ir Lietuvas futbola klubs no Palangas, kas pašlaik spēlē Lietuvas 3. līgā.

## Vēsture

Klubs ir dibināts 1957. gadā kā *Nemunas*. Vēlāk tas vairākkārt mainījis nosaukumu:  1960. gadā — *Statybininkas*, 1965. — *Statyba*, 1966. — *Naglis*, 1968. — *KER*, 1970. — *Gintaras*. No 1991. līdz 1997. gadam spēlēja Lietuvas 3. līgā, no 2001. līdz 2005. gadam — 2. līgā. 2005. gadā komanda tika izformēta.

2014. gadā klubs tika atjaunots.

## Sezonas

## Atsauces

## Ārējās saites
* Facebook 
* lietuvosfutbolas.lt
Loceklis

**Loceklis** var būt:

* cilvēka vai dzīvnieka ķermeņa daļa
** ekstremitāte
** dzimumloceklis
*** cilvēka dzimumloceklis
** aste
* teikuma loceklis
** galvenais loceklis
* dalībnieks, piederīgais kādā grupā, kolektīvā
Teātra iela (Rīga)

**Teātra iela** ir iela Rīgā, Centra rajonā, Vecrīgā. Tā sākas krustojumā ar Kalēju ielu un beidzas krustojumā ar Aspazijas bulvāri.

Iela izveidojusies 18. gadsimtā pie Jāņa baznīcas tilta pāri Rīdzenes upei ar nosaukumu **Jāņa tilta iela**. 1861. gadā tā ieguva savu tagadējo nosaukumu, jo 1860. gadā ielas galā sāka celt Pirmo Vācu teātri (tagad Latvijas Nacionālā opera un balets).

Teātra ielā 9 atrodas jūgenstila ēka ar Augusta Folca skulptūru — Zemi balstošiem atlantiem. Kopš 1992. gada ēkā atrodas Itālijas vēstniecība.

## Ielu savienojumi
Teātra iela ir savienota ar šādām ielām:
* Kalēju iela (T veida krustojums)
* Rīdzenes iela (T veida krustojums)
* Riharda Vāgnera iela
* Vaļņu iela
* Aspazijas bulvāris (T veida krustojums)

## Atsauces

## Ārējās saites
Staņislavs Soltāns

**Staņislavs Soltāns** (, 1756—1836) bija Polijas-Lietuvas kopvalsts valstsvīrs. Sloņimas stārasts.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1756. gada 27. augustā Berdičivā bajāra Staņislava Soltāna un viņa sievas Helēnas, dzimušas Rēmeres, ģimenē. 
1782. gadā kļuva par Lietuvas dižkunigaitijas galminieku ģenerālmajora pakāpē. 1788. gadā viņu ievēlēja par Seima deputātu (1788—1792).    
Krievijas impērijas iebrukuma laikā 1792. gadā bēga uz Saksiju, 1794. gadā piedalījās Kostjuško sacelšanās organizēšanā. Pēc tās apspiešanas viņš līdz 1796. gadam atradās izsūtījumā Kazaņā. 

Napoleona karu laikā 1806.—1807. gadā mēģināja izraisīt sacelšanos Lietuvā, 1808. gadā aizbēga uz Varšavas hercogisti. 1812. gada kara laikā bija Lietuvas pagaidu valdības loceklis.
Pēc Napoleona sakāves devās bēgļu gaitās, kopā ar ģimeni dzīvoja Jelgavā. 
Miris 1836. gadā Jelgavā.

## Atsauces
Soltāni

thumb|200px|Soltānu dzimtas ģerbonis

**Soltāni** (, ) jeb **Perasveti-Soltāni** (), ir sena Latvijas baltkrievu dzimta, kas 18. gadsimta sākumā ieceļojusi Inflantijas vaivadijā. Krievijas impērijas laikā Soltānu dzimta bija ienesta Grodņas, Minskas un Mohiļevas guberņu muižnieku dzimtas grāmatās.

## Pārskats
Dzimtas ģerbonis pieder pie Sirakomļas grupas ģerboņiem, par savu priekšteci šī ģerboņa dzimtas uzskata bruņinieku Sirakomļu (, ), kas varonīgi cīnījies kaujā pie Vorsklas. Par savu tiešo priekšteci Soltānu dzimta uzskata Lietuvas dižkunigaitijas valdnieka Kazimira IV mantzini Aleksandru Jurjeviču, kas pirmo reizi pieminēts 1442. gadā. Arī viņa dēls Andruška Aleksandrovičs (amatā 1486—1492) un mazdēls Ivahna Andrejevičs (amatā 1507—1554) bija Lietuvas valsts un galma mantziņi.  
Dzimtas ģerbonis tajā laikā papildināts ar Jagellonu dinastijas dubulto (Svētā Vladislava) krustu.

## Muižas Latvijā
Tālaika Inflantijas vaivadijas, vēlāk Vitebskas guberņas teritorijā Soltāniem piedēja šādas muižas:
* *Andrepno*, Andrupenes muiža, piederējusi gan Soltāniem, gan arī Benislavskiem un Šadurskiem. 
* *Kownata*, Kaunatas muiža piederēja Janam Soltānam un viņa dēliem Dominikam un Pēterim ap 1700. - 1734. gadu  
* *Lideksna* un *Sprykutowo*, Ludzas apriņķa muižas, kas 18. gadsimta beigās piederējušas Staņislavam Soltānam
* *Prezma*, Prezmas muiža, Soltānu dzimtmuiža no 1714. līdz 1917. gadam  
* *Zielonpol*, Zileņu muiža,  piederējusi Soltāniem no 1710. gada

## Cilvēki
* Staņislavs Soltāns (1756—1836), valstsvīrs
* Vladislavs Hieronīms Soltāns (1824—1900), politiķis, Prezmas muižas īpašnieks
* Vladislavs Soltāns (1870—1943), politiķis un jurists
* Ježijs Soltāns (1913—2005), arhitekts

## Atsauces
Kails Konors

**Kails Konors** (, dzimis ) ir ASV hokejists, spēlē uzbrucēja pozīcijā. Pašlaik (2026) Konors pārstāv NHL komandu Vinipegas "Jets".

ASV hokeja izlases sastāvā ir spēlējis 2016. gada Pasaules čempionātā.

## Ārējās saites



## Atsauces