open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Progress M-07M

**Progress M-07M** (*Прогресс М-07М*) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). To palaida .

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2515 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela pašam kuģim (870 kg) un stacijas dzinējsistēmai (250 kg), skābeklis (49 kg), ūdens (210 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1136 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, tai skaitā 389 kg amerikāņu segmentam.

## Lidojuma gaita
Starts sākotnēji bija plānots , bet par divām dienām pārcēla nelabvēlīgu laika apstākļu (liela vēja) dēļ.

*Progress M-07M* startēja no Baikonuras kosmodroma  10:22:57 UTC ar nesējraķeti Sojuz-U.

Saslēgšanās ar SKS notika 12. septembrī 11:57:57 UTC pie Zvezda moduļa automātiskā režīmā.

15. septembrī tika iedarbināti *Progress M-07M* dzinēji, lai paaugstinātu SKS orbītu. Manevrs tika veikts ar astoņiem orientācijas dzinējiem, tas sakās 09:04 UTC un ilga 526 sekundes. Rezultātā stacijas kompleksa orbītas augstums tika palielināts vidēji par 2 km.

20. oktobrī tika veikts vēl viens stacijas orbītas paaugstināšanas manevrs. Kosmosa kuģa dzinēji tika iedarbināti 19:41 UTC un nostrādāja 229 sekundes. Rezultātā orbītas vidējais augstums tika pacelts par 900 m un bija 353 km.

26. oktobrī ar *Progress M-07M* dzinēju palīdzību tika veikts steidzams neplānots orbītas korekcijas manevrs, lai izvairītos no nenoskaidrotas izcelsmes kosmiskā atkrituma. Manevrs sākās 10:25 UTC un ilga 180 sekundes, kura rezultātā orbīta tika paaugstināta par aptuveni 700 m.

25. novembrī 05:03 UTC notika stacijas orbītas paaugstināšanas manevrs, kas ilga 458 sekundes. Tas tika veikts, lai radītu optimālus apstākļus kosmosa kuģa Sojuz TMA-20 sagaidīšanai decembrī.

22. decembrī notika orbītas korekcija. *Progress M-07M* dzinēji tika ieslēgti 16:28 UTC un darbojās 1270,7 sekundes. Manevra laikā tika izlietoti 336 kg degvielas no *Zarja* bākām.

13. janvārī tika veikts 2011. gada pirmais stacijas orbītas korekcijas manevrs. Tas sākās 09:00 UTC un ilga 672,5 sekundes. Vēl vienu orbītas pacelšanas manevru veica 9. februārī.

 13:11:47 UTC *Progress M-07M* atvienojās no stacijas. 16:12:00 ieslēdzās dzinējs bremzēšanas manevram, kas ilga 161 sekundi. Pēc tam kuģis nogāja no orbītas un sadega Zemes atmosfērā. Nesadegušās daļas 16:58:23 UTC nokrita Klusā okeāna dienvidu daļā aptuveni 42° 25' D un 139° 39' R.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-07M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
1936. gada ziemas olimpiskās spēles

[thumb|240px|Olimpisko spēļu atklāšana (pie mikrofona [Ādolfs Hitlers)]]**1936. gada ziemas olimpiskās spēles** bija ceturtās ziemas olimpiskās spēles. Tās no 1936. gada  līdz  notika Garmišā-Partenkirhenē, Bavārijā, Vācijā.  Šis bija pēdējais gads, kad vienā gadā vasaras un ziemas olimpiskās spēles notika vienā valstī, 1936. gada vasaras olimpiskās spēles notika Berlīnē. Tāpat šīs bija pēdējās ziemas olimpiskās spēlēs pirms Otrā pasaules kara sākuma.

Garmišas-Partenkirhenes olimpiskajās spēlēs piedalījās 28 valstis, kuras pārstāvēja 646 sportisti. Kopumā tika sadalīti 17 medaļu komplekti 4 sporta veidos.

## Medaļu kopvērtējums

## Dalībvalstis

## Latvija olimpiskajās spēlēs

1936. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Latviju pārstāvēja kuplākā delegācija no pirmskara ziemas olimpiādēm - 26 sportisti, kas startēja ātrslidošanā, daiļslidošanā, hokejā, distanču, Ziemeļu divcīņā un kalnu slēpošanā.
Daiļslidotājas Alise Dzeguze, Hildegarde Švarce un kalnu slēpotāja Mirdza Martinsone bija pirmās latviešu sportistes, kas piedalījās ziemas olimpiskajās spēlēs. Ātrslidotājs Alfons Bērziņš 500 m slidojumā ieņēma 14. vietu.

## Skatīt arī
* 1936. gada vasaras olimpiskās spēles
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Vācijā notikušās olimpiskās spēles
** 1936. gada vasaras olimpiskās spēles — Berlīne
** 1936. gada ziemas olimpiskās spēles — Garmiša-Partenkirhene
** 1972. gada vasaras olimpiskās spēles — Minhene

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Garmišas-Partenkirhenes olimpiskajām spēlēm 
* Sports-Reference profils 
* Olimpisko spēļu oficiālais ziņojums  
* Olimpisko spēļu programma
1948. gada ziemas olimpiskās spēles

**1948. gada ziemas olimpiskās spēles** bija piektās ziemas olimpiskās spēles. Tās no 1948. gada  līdz  notika Sanktmoricā, Šveicē. Oficiāli spēles atklāja Šveices prezidents Enriko Selio. Šīs bija pirmās olimpiskās spēles pēc Otrā pasaules kara beigām.

Sanktmoricas olimpiskajās spēlēs piedalījās 28 valstis, kuras pārstāvēja 669 sportisti. Kopumā tika sadalīti 22 medaļu komplekti 4 sporta veidos.

## Spēļu rīkošanas vietas izvēle
Sanktmorica par 5. ziemas olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta 1946. gada septembrī Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā. Sanktmorica par spēļu mājvietu tika izvēlēta, jo tā atradās Šveicē, kas karā bija neitrāla valsts un Sanktmoricā jau tika rīkotas 1928. gada ziemas olimpiskās spēles. Tas spēļu organizāciju padarīja vieglāku, taču nespēja pilnībā sagatavoties olimpiskajām spēlēm 18 mēnešu laikā.

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* 1948. gada vasaras olimpiskās spēles
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Šveicē notikušās olimpiskās spēles
** 1928. gada ziemas olimpiskās spēles — Sanktmorica
** 1948. gada ziemas olimpiskās spēles — Sanktmorica

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Sanktmoricas olimpiskajām spēlēm 
* Sports-Reference profils
1952. gada ziemas olimpiskās spēles

**1952. gada ziemas olimpiskās spēles** bija sestās ziemas olimpiskās spēles. Tās no 1952. gada  līdz  notika Oslo, Norvēģijā. Oficiāli spēles atklāja Norvēģijas princese Renhinda. Šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēles, kas notiek kādas valsts galvaspilsētā, tāpat šīs bija pirmās ziemas olimpiskās spēlēs, kas norisinās Skandināvijas valstī.

Oslo olimpiskajās spēlēs piedalījās 30 valstis, kuras pārstāvēja 694 sportisti. Kopumā tika sadalīti 22 medaļu komplekti 6 sporta veidos.

## Spēļu rīkošanas vietas izvēle
Oslo par 6. ziemas olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta  40. Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Stokholmā, Zviedrijā. Oslo par spēļu rīkošanu apsteidza Kortīnu d'Ampeco (Itālija) un Leikplesidu (ASV).

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* 1952. gada vasaras olimpiskās spēles
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Norvēģijā notikušās olimpiskās spēles
** 1952. gada ziemas olimpiskās spēles — Oslo
** 1994. gada ziemas olimpiskās spēles — Lillehammere

## Atsauces

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Oslo olimpiskajām spēlēm 
* Sports-Reference profils 
* Olimpisko spēļu programma
1990. gada Tour de France

**1990. gada ''Tour de France*** bija 77. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1990. gada 30. jūnija līdz 22. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 3504 km 22 posmos un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 38,621 km/h. Šajā gadā velobraucienā trešo reizi uzvarēja amerikānis Gregs Lemons, kurš vadību kopvērtējumā pārņēma vien priekšpēdējā etapā.
## Rezultāti
### Kopvērtējums
1989. gada Tour de France

**1989. gada ''Tour de France*** bija 76. ***[[Tour de France]]*** daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1989. gada 30. jūnija līdz 22. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 3504 km 22 posmos. Pēdējais etaps bija [[individuālais brauciens ar atsevišķu startu]], pirms kura 50 sekunžu pārsvaru pār [[Gregs Lemons|Gregu Lemonu]] bija iekrājis [[Lorāns Fiņons]]. Taču amerikāņu riteņbraucējs spēja uzveikt Fiņonu par 58 sekundēm, nodrošinot sev otro *Tour de France* čempiontitulu. Kopš 1989. gada velobrauciena vairs nav rīkoti individuālie braucieni ar atsevišķu startu kā noslēgums *tūrei''.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
1928. gada ziemas olimpiskās spēles

**1928. gada ziemas olimpiskās spēles** bija otrās ziemas olimpiskās spēles. Tās no 1928. gada  līdz  notika Sanktmoricā, Šveicē. Oficiāli spēles atklāja Šveices prezidents Edmunds Šultess.

Sanktmoricas olimpiskajās spēlēs piedalījās 25 valstis, kuras pārstāvēja 464 sportisti. Kopumā tika sadalīti 14 medaļu komplekti 6 sporta veidos.

## Medaļu kopvērtējums

## Latvija olimpiskajās spēlēs
1928. gada ziemas olimpiskajās spēlēs Latviju pārstāvēja vienīgi ātrslidotājs Alberts Rumba. Augstāko vietu savā otrajā olimpiādē viņš ieguva 1500 metru distancē — 14. vietu.

## Skatīt arī
* 1928. gada vasaras olimpiskās spēles
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Šveicē notikušās olimpiskās spēles
** 1928. gada ziemas olimpiskās spēles — Sanktmorica
** 1948. gada ziemas olimpiskās spēles — Sanktmorica

## Atsauces

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Sanktmoricas olimpiskajām spēlēm 
* Sports-Reference profils 
* olimpisko spēļu programma
1932. gada ziemas olimpiskās spēles

**1932. gada ziemas olimpiskās spēles** bija trešās ziemas olimpiskās spēles. Tās no 1932. gada  līdz  notika Leikplesidā, Ņujorkas štatā, ASV. Oficiāli spēles atklāja Franklins Rūzvelts, kas tajā pašā gadā tika ievēlēts par ASV prezidentu.

Leikplesidas olimpiskajās spēlēs piedalījās 17 valstis, kuras pārstāvēja 252 sportisti. Kopumā tika sadalīti 14 medaļu komplekti 4 sporta veidos. Latvijas komanda šajās ziemas olimpiskajās spēlēs nepiedalījās.

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* 1932. gada vasaras olimpiskās spēles
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* ASV notikušās olimpiskās spēles
** 1904. gada vasaras olimpiskās spēles — Sentluisa
** 1932. gada vasaras olimpiskās spēles — Losandželosa
** 1932. gada ziemas olimpiskās spēles — Leikplesida
** 1960. gada ziemas olimpiskās spēles — Skvoveli
** 1980. gada ziemas olimpiskās spēles — Leikplesida
** 1984. gada vasaras olimpiskās spēles — Losandželosa
** 1996. gada vasaras olimpiskās spēles — Atlanta
** 2002. gada ziemas olimpiskās spēles — Soltleiksitija

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Leikplesidas olimpiskajām spēlēm 
* Sports-Reference profils 
* Olimpisko spēļu oficiālais ziņojums  
* Olimpisko spēļu programma
1988. gada Tour de France

**1988. gada ''Tour de France*** bija 75. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1988. gada 4. līdz 24. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 3281 km 22 posmos un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 38,909 km/h. Šajā gadā velobraucienā vienīgo reizi savā karjerā triumfēja spānis Pedro Delgado.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
Stiglova (nozīmju atdalīšana)

**Stiglova** () var būt:
* Stiglova — apdzīvota vieta Balvu novada Šķilbēnu pagastā.
* Stiglova — upe, Rikas pieteka.

## Skatīt arī
* Stiglovas grava
* Krīvu Stiglova
* Latvīšu Stiglova
Alašejeva līcis

**Alašejeva līcis** () ir ap 50 km plats atvērts Kosmonautu jūras līcis Austrumantarktīdas piekrastē Enderbiju Zemes rietumu daļā. Austrumos līci norobežo Tenga pussala, dienvidos izvietojusies Talas pakalnu oāze. Krasti izroboti, vairākas nelielas salas. Līcī noplūst vairāki šļūdoņi, lielākie no kuriem ir Asendera glečers un Heisa glečers. Līci 1956. gadā nofotografēja Austrālijas antarktiskā ekspedīcija, bet dešifrēja padomju antarktiskā ekspedīcija 1957. gadā un nosauca par godu krievu hidrogrāfam Dmitrijam Alašejevam *(Алашеев Дмитрий Александрович)*.

Līča dienvidu krastā kopš 1962. gada izvietota Krievijas polārstacija Molodjožnaja.

## Atsauces
1987. gada Tour de France

**1987. gada ''Tour de France*** bija 74. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1987. gada 1. līdz 26. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 4231 km 25 posmos un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 36,645 km/h. Šajā gadā velobraucienā vienīgo reizi savā karjerā triumfēja īrs Stīvens Ročs.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
1986. gada Tour de France

**1986. gada ''Tour de France*** bija 73. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1986. gada 4. līdz 27. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 4094 km 23 posmos un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 37,020 km/h. Šajā gadā velobraucienā pirmo reizi triumfēja ASV pārstāvis - Gregs Lemons. Viņš spēja apsteigt savu komandas biedru, leģendāro Bernāru Ino, kurš finišēja otrais.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
Djego Lugano

**Djego Alfredo Lugano Moreno** (; dzimis  Kanelonesā, Urugvajā) ir bijušais urugvajiešu futbolists, spēlēja aizsarga pozīcijā, Urugvajas futbola izlases dalībnieks. Urugvajas futbola izlasē viņš pildīja kapteiņa pienākumus, viņš tika atzīts par 2010. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīra labāko kapteini.

Savu profesionāļa karjeru uzsāka 1999. gadā klubā ''Nacional''. ''Fenerbahçe'' pievienojās 2006. gadā pēc līguma parakstīšanas 2006. gada 21. augustā par 7,5 miljoniem eiro uz četriem gadiem, 2009. gadā viņš pagarināja līgumu uz vēl 4 gadiem. Vēlāk savu karjeru Eiropā turpinājis *[[Paris Saint-Germain]]*, ''Málaga'', ''West Bromwich Albion'', *[[BK Häcken]]*. Savu karjeru noslēdzis Brazīlijas komandā ''São Paulo''.

Kopā ar Urugvajas izlasi piedalījās 2010. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā, kur izcīnīja 4. vietu. Uzvarējis 2011. gada Copa América.

## Sasniegumi
**Nacional**

* Urugvajas Pirmā divīzija: 2000, 2001

**São Paulo**

* Copa Libertadores: 2005
* FIFA Klubu Pasaules kauss: 2005
* Brazīlijas A sērija: 2006

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2006–07, 2010–11
* Turcijas Superkauss: 2007, 2009

**Urugvaja**

* Copa América: 2011

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 

* Football Database profils
Lugano

**Lugano** var būt:
* Lugāno ezers — ezers uz Šveices un Itālijas robežas;
* Lugāno — pilsēta Šveicē;
* Djego Lugano — urugvajiešu futbolists.
Nikolā Anelka

**Nikolā Sebastjēns Anelka** (; dzimis  Versaļā, Francijā) ir bijušais franču futbolists, spēlē uzbrucēja un pussarga pozīcijās. Ir bijis Francijas futbola izlases dalībnieks. Savu profesionāļa karjeru uzsāka 1995. gadā Paris Saint-Germain kluba sastāvā.

Francijas futbola izlasi pārstāvēja no 1998. līdz 2010. gadam. Piedalījies 2000. gada Eiropas čempionātā (uzvara), 2008. gada Eiropas čempionātā un 2010. gada FIFA Pasaules kausa finālturnīrā.

## Klubu statistika

|-
|1995—96||rowspan="2"|Paris Saint-Germain||rowspan="2"|Division 1||2||0||0||0||0||0||0||0||2||0
|-
|1996—97||8||1||0||0||1||0||1||0||10||1

|-
|1996—97||rowspan="3"|Arsenal||rowspan="3"|Premier League||4||0||0||0||0||0||0||0||4||0
|-
|1997—98||26||6||9||3||3||0||2||0||40||9
|-
|1998—99||35||17||5||0||0||0||5||1||45||18

|-
|1999-00||Real Madrid||La Liga||19||2||0||0||-||-||9||2||28||4

|-
|2000—01||rowspan="2"|Paris Saint-Germain||rowspan="2"|Division 1||27||8||0||0||1||0||9||5||37||13
|-
|2001—02||12||2||0||0||0||0||7||3||19||5

|-
|2001—02||Liverpool||Premier League||20||4||2||1||0||0||0||0||22||5
|-
|2002—03||rowspan="3"|Manchester City||rowspan="3"|Premier League||38||14||1||0||2||0||0||0||41||14
|-
|2003—04||32||16||4||4||2||0||5||4||43||25
|-
|2004—05||19||7||0||0||0||0||0||0||19||7

|-
|2004—05||rowspan="3"|Fenerbahçe||rowspan="3"|Super League||14||4||2||0||colspan="2"|-||2||0||18||4
|-
|2005—06||25||10||6||2||colspan="2"|-||6||0||37||12
|-
|2006—07||0||0||0||0||colspan="2"|-||2||0||2||0

|-
|2006—07||rowspan="2"|Bolton Wanderers||rowspan="2"|Premier League||35||11||3||0||1||1||0||0||39||12
|-
|2007—08||18||10||0||0||0||0||4||1||22||11
|-
|2007—08||rowspan="4"|Chelsea||rowspan="4"|Premier League||14||1||3||1||2||0||5||0||24||2
|-
|2008—09|||37||19||5||4||0||0||12||2||54||25
|-
|2009—10|||33||11||3||1||0||0||7||3||43||15
|-
|2010—11|||2||2||0||0||0||0||0||0||2||2
49||11||0||0||2||0||17||8||68||21
247||115||30||14||10||1||25||6||322||136
19||2||0||0||colspan="2"|-||9||2||28||4
39||14||8||2||colspan="2"|-||10||0||57||16
354||142||37||15||12||1||63||16||469||177
|}

## Francijas izlases statistika

## Sasniegumi
**Arsenal**

* Anglijas Premjerlīga: 1997–98
* FA kauss: 1997–98
* FA Charity Shield:1998

**Real Madrid**

* UEFA Čempionu līga: 1999–2000

**Paris Saint-Germain**

* UEFA Intertoto kauss: 2001

**Fenerbahçe**

* Turcijas Superlīga: 2004–05

**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2009–10
* FA kauss: 2008–09, 2009–10
* FA Community Shield: 2009

**Juventus**

* Itālijas Serie A: 2012–13

**Francija**

* Eiropas čempionāts futbolā: 2000
* FIFA Konfederāciju kauss: 2001

**Individuālie sasniegumi**

* Anglijas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 2008–09

## Atsauces

## Ārējās saites

* Francijas futbola federācijas profils 
* FootballDatabase profils
Mehiko (štats)

**Mehiko štats** (; , ) ir štats Meksikas centrālajā daļā. Rietumos no tā atrodas Mičoakana de Okampo, ziemeļrietumos Keretaro, ziemeļos Idalgo, austrumos Tlaskala un Puebla, bet dienvidos robežojas ar Morelosas un Gerrero štatiem un Meksikas galvaspilsētu Mehiko, kas ir atsevišķs federālais distrikts. Štata galvaspilsēta ir Toluka, bet lielākā apdzīvotā vieta — Mehiko priekšpilsēta Ekatepeka.

## Ārējās saites
Throbbing Gristle

**Throbbing Gristle** ir angļu avangarda mūzikas un vizuālās mākslas grupa, kas 1975. gadā izveidojās no performances mākslas grupas COUM Transmissions. Grupas mākslinieciskā un muzikālā darbība (koncepti, skanējums, izpilde) mūsdienās bieži tiek uzskatīta par autentisku industriālās mūzikas būtībai, un pati grupa tiek uzskatīta par industriālās mūzikas aizsācējiem.

## Diskogrāfija
### Studijas albumi
* *[[The Second Annual Report]]* (1977)
* *[[D.o.A: The Third and Final Report]]* (1978)
* *[[20 Jazz Funk Greats]]* (1979)
* *[[Greatest Hits (Throbbing Gristle albums)|Greatest Hits]]* (1980)
* *[[In the Shadow of the Sun]]* (1981)
* *[[Journey Through a Body]]* (1982)
* *[[CD1 (Throbbing Gristle albums)|CD1]]* (1986)

* *[[The First Annual Report]]* (LP/CD) 2001
* *[[TG Now]]* (LP/CD) (2004)
* *[[The Taste of TG]]* (CD) (2004)
* *[[Mutant Throbbing Gristle]]* (2xLP/CD) (2004)
* *[[Part Two: The Endless Not]]* (LP/CD) (2007)
* *[[The Third Mind Movements]]* (CD) (2009)

## Atsauces

## Literatūra
* *RE/Search No. 6/7: Industrial Culture Handbook*, RE/Search Publications - 1983 - 140 lapas -  
* Ford, Simon, *Wreckers of Civilisation: The Story of COUM Transmissions and Throbbing Gristle*, Black Dog Publishing - 2001 - 336 lapas -  
* Duboys, Éric, *Industrial Music for Industrial People*, Camion Blanc - 2007 - 557 lapas -  
* Daniels, Drew, *20 Jazz funk Greats*, Continuum (collection 33 1/3) - 2008 - 176 lapas -  

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* ''Brainwashed'' profils
Roberts Šūmanis

**Roberts Aleksandrs Šūmanis** (; dzimis , miris ) bija vācu komponists un ietekmīgs mūzikas kritiķis. Viens no romantisma komponistiem.

## Biogrāfija
Mūziku sāka mācīties no sešu gadu vecuma, spēlēja klavieres. Kad viņš bija pabeidzis ģimnāziju, ģimene viņu spieda mācīties tiesībzinātnes Leipcigā, un viņš uzsāka studijas. Tomēr Šūmanis nespēja pievērsties tiesībzinātnēm, viņa prāts bija aizņemts ar komponēšanu un klavieru spēlēšanu. Vēlāk Šūmanis pameta tiesībzinātņu studijas, lai kļūtu par virtuozu pianistu. Viņa pasniedzējs bija pārliecināts, ka Šūmanis kļūs par vienu no labākajiem pianistiem Eiropā, bet rokas traumas dēļ šis sapnis izjuka.

Kad Šūmanim bija 24 gadi, viņš saderinājās ar savu pirmo līgavu Ernestīni fon Frikenu, bet patiesībā vēl ilgi pirms saderināšanās beigām divus gadus vēlāk, viņš bija iemīlējies sava klavierskolotāja 16 gadīgajā meitā Klārā Vīkā. Ilgu laiku Klāras tēvs neatļāva meitai precēties ar Šūmani, līdz 1840. gadā, kad Šūmanim bija 30 gadu, tiesas priekšā viņam izdevās saderināties ar Klāru.

Pēc kāzām nākamos gadus Šūmanim sākās visražīgākais kompozīciju periods, sarakstot daudz skaņdarbu klavierēm. Klāra arī motivēja komponistu pievērsties kam plašākam, tāpēc tapa arī mūzika orķestrim.

Līdz pat 1840. gadam gandrīz visi viņa darbi bija klavierēm, bet vēlāk viņš pievērsās dziesmu cikliem. Viņa slavenākie darbi ir "Bērnu ainas", "Karnevāls", "Dzejnieka mīla", "Dziesmu loks", "Mirtes" un "Sievietes mīla un dzīve". Lielākoties komponista mūzika bija programmātiska (ar sižetu, stāstu). Šūmanis bija pazīstams ar miniatūrām. Lielākais devums viņam ir tieši klaviermūzikā un dziesmās. Pazīstamākie darbi ir klaviercikls “Bērnu ainas” un “Karnevāls”; dziesmu cikls “Dzejnieka mīla”; četras simfonijas (viena nepabeigta), klavierkoncerts, u.c.

Vēlāk Šūmanis sāka strādāt jaunatvērtajā Leipcigas mūzikas konservatorijā, bet šis darbs viņam nepatika. Tajā pašā gadā viņš kopā ar savu sievu Klāru, kura bija izcila pianiste, brauca koncerttūrē pa Krieviju. Tad komponistam parādījās depresija. Atgriežoties Leipcigā no koncerttūres, viņš sāka strādāt avīzes izdevniecībā, bet ilgi tur nenostrādāja, jo pēc dažiem mēnešiem komponistu piemeklēja nervu sabrukums.

Pēdējos četrus dzīves gadus viņa nervu sistēma bija tā sabojājusies, ka komponistam sāka rādīties dzirdes halucinācijas. 1854. gada 27. februārī viņš metās Reinā, bet viņu izglāba kāds zvejnieks. Tad pēc paša lūguma Šūmani ievietoja privātā sanatorijā Endenihā, kas bija kā psihiatriskā slimnīca. Sanatorijā viņš nodzīvoja vairāk nekā divus gadus. Miris 1856. gada 29. jūlijā no pneimonijas.

## Ārējās saites

* Biogrāfija 
* Roberta Šūmaņa profils ''AllMusic'' 
* Roberta Šūmaņa notis ''IMSLP''
Šūmanis

**Šūmanis** (; sieviešu dzimtē Šūmane) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Kārlis Šūmanis (*Carl Schuhmann*; 1869—1946) — vācu cīkstonis un vingrotājs;
* Ralfs Šūmanis (*Ralf Schumann*; 1962) — vācu šāvējs;
* Roberts Šūmanis (*Robert Schumann*; 1810—1856) — vācu komponists;
* Roberts Šūmanis (1880–1954) — latviešu skolotājs;
* Vilis Šūmanis (1887—1948) — latviešu diplomāts.
1985. gada Tour de France

**1985. gada ''Tour de France*** bija 72. ***[[Tour de France]]*** daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1985. gada 28. jūnija līdz 21. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 4109 km 22 posmos un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 36,232 km/h. Šajā gadā velobraucienā piekto reizi savā karjerā uzvarēja [[Bernārs Ino]], kļūstot par trešo riteņbraucēju, kam kas tāds izdevies. Tāpat Ino velobraucienā izmantoja *Look* ražotos *klipšu'' pedāļus, kas viņam ļāva izvairīties no nepatīkamiem savainojumiem.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
1984. gada Tour de France

**1984. gada ''Tour de France*** bija 71. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1984. gada 29. jūnija līdz 22. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 4020 km 23 posmos un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 34,906 km/h. Šajā gadā velobraucienā otro reizi savā karjerā uzvarēja Lorāns Fiņons. 1984. gada sacensībā arī tika ieviests sarkanais krekliņš labākajam sprinterim.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
1983. gada Tour de France

**1983. gada ''Tour de France*** bija 70. ***[[Tour de France]]*** daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1983. gada 1. līdz 24. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 3862 km 22 posmos un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 35,915 km/h. Šajā gadā velobraucienā pirmo reizi savā karjerā uzvarēja [[Lorāns Fiņons]]. Tāpat jāpiebilst, ka tika mainīti labākā jaunā braucēja ranga noteikumi - tajā spēja kvalificēties tikai *Tour de France'' debitanti.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
Gramzdas pagasts

**Gramzdas pagasts** ir viena no Dienvidkurzemes novada administratīvajām teritorijām, Lietuvas pierobežā. Robežojas ar sava novada Kalētu, Virgas, Priekules, Vaiņodes pagastiem, kā arī Lietuvas Klaipēdas apriņķa Skodas rajona Skodas un Aleksandrijas seņūnijām. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Sārte

## Vēsture
thumb|left|Šmaižu muiža (pēc 1901)
Pagasta teritorijā pie Aizvīķiem atrodas trīs tuvu esošu pilskalnu grupa - valsts nozīmes arheoloģiskie pieminekļi: Aizvīķu pilskalns, Straujenieku un Diždāmes pilskalni. Domā, ka tikai Diždāmes pilskalns no tiem bijis faktisks pilskalns, bet pārējie divi pildījuši reliģiskas funkcijas.

Zināms, ka pēc hercoga Gotharda 1567. gada pavēles Gramzdas muižas dzimtkungs Gerhards Nolde uzcēla Gramzdas draudzes novada baznīcu. 1920. gada Latvijas zemes reformas gaitā Dižgramzdas muiža (*Groß-Gramsden*) ar Lauku un Smikšu pusmuižām tika sadalīta 87 vienībās 1485 ha kopplatībā, Mazgramzdas muiža (*Klein-Gramsden*) 52 vienībās 978 ha kopplatībā (kungu mājā ierīkoja Priekules virsmežniecību), Trekņu muižu (*Trekken*) ar Jauno un Maztrekņu pusmuižām 52 vienībās 715 ha kopplatībā, Gaļķintu muiža (*Galkiten*) 3 vienībās 99 ha kopplatībā.      

1935. gadā Liepājas apriņķa Gramzdas pagasta platība bija 67,9 km² un tajā dzīvoja 1380 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Gramzdas un Mazgramzdas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. **Gramzdas ciems** ietilpis Priekules (1949—1959) un Liepājas (1959—2009) rajonos. Gramzdas ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Mazgramzdas ciemu, 1961. gadā — likvidēto Aizvīķu ciemu, 1975. gadā daļa teritorijas pievienota Priekules ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Gramzdas pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Priekules novadā. 2021. gadā Priekules novadu iekļāva Dienvidkurzemes novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākas apdzīvotās vietas ir **[[Gramzda]]** (pagasta centrs), Aizvīķi, Ozolbunči, Laukmuiža, Mazdāma.

### Ievērojamas personības
* Sudrabu Edžus, skolotājs un rakstnieks, Gramzdas ministrijas skolas pārzinis (1888-1906) 
* Ēvalds Rimbenieks (1888—1943), Latvijas finanšu ministrs (1934), Liepājas pilsētas galva.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Swans

***Swans*** ir 1982. gadā izveidota, ietekmīga amerikāņu eksperimentālā roka grupa. Grupa izveidojās no agrīnas 1980. gadu *[[No wave]]* skatuves. Tās galvenais dalībnieks ir dziedātājs, multiinstrumentālists un dziesmu autors Maikls Gira. Grupas skaņdarbu raksturīgākās iezīmes ir biežs vokālā burdona lietojums un netipiskas instrumentācijas. No 1997. gada līdz 2010. gadam grupa bija pārtraukusi darbību.

## Biogrāfija
Sākotnēji *Swans* piederēja *No wave* skatuvei. Grupas mūzika bija lēna un ļoti smaga. Tā koncertos tika spēlēta ļoti skaļi, radot brutālas sekas. Nereti vairākiem skatītājiem kļuva slikti, tika izsaukta policija un pasākumi pārtraukti. *Swans* agrīnais skanējums visautentiskāk dzirdams koncertalbumā *[[Public Castration Is A Good idea]]*.

Šis mūzikas stils mainījās, kad tika izdoti grupas pirmie albumi *[[Greed (albums)|Greed]]* un *[[Holy Money]]*. Mūzikas temps kļuva ātrāks, biežāk tika lietotas bungu mašīnas un sempli. Grupai pievienojās dziedātāja *[[Jarboe]]*, kas dziesmas padarīja daudzveidīgākas. Grupa kritiķu atzītākos albumus izlaida 1990. gadu sākumā, un tie ir ievērojami ar žanriski un stilistiski ļoti daudzpusīgu skanējumu.

*Swans* darbību pārtrauca 1997. gadā. Grupas līderis Gira uzsāka solokarjeru, vēlāk izveidoja grupu *[[The Angels of Light]]*, kas turpināja *Swans* pēdējo albumu tematiku.

2010. gadā Gira atjaunoja *Swans* darbību un izlaida jaunu albumu *[[My Father Will Guide Me Up a Rope to the Sky]]*. Tam sekoja trīs vairāk kā divu stundu gari dubultalbumi — The Seer, To Be Kind, The Glowing Man —, kas iekļuva vairākos pēdējo gadu labāko albumu sarakstos.

## Diskogrāfija

## Atsauces
Hannah Montana 3

***Hannah Montana 3*** ir trešais Disney Channel TV seriāla "Hanna Montana: Dubultā dzīve" skaņu celiņš, ko izpilda Hanna Montana. Albums tika izdots  sadarbībā ar ierakstu kompāniju Walt Disney Records. Albumu bija plānots izdot 2009. gada 14. jūlijā, taču nezināmu iemeslu dēļ albuma izdošana tika pārcelta. Jau pirmajā nedēļā pēc albuma izdošanas tas ierindojās Billboard 200 topa otrajā vietā.

## Dziesmu saraksti

## Pozīcijas topos

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mailijas Sairusas oficiālā mājaslapa
Neparastie draugi

**"Neparastie draugi"** () ir 1981. gada amerikāņu kompānijas *[[Walt Disney Animation Studios|Walt Disney Productions]]* uzņemta animācijas filma. Filmas sižets veidots pēc Denjela Meniksa 1967. gadā izdoto romāna ar tādu pašu nosaukumu. Filmas režisors ir Teds Bermans, Ričards Ričs un Ārts Stīvenss. Galvenos tēlus angļu valodā ierunājuši Mikijs Rūnijs, Kurts Rasels, Perla Beilija, Džeks Albertsons, Sendija Dankana, Žanete Nolana, Pets Batrems, Džons Fidlers, Džons Makintairs, Diks Bakaljans, Pols Vinčells, Kīts Mičels un Korijs Feldmens. Filmas pirmizrāde norisinājās . Šī ir Volta Disneja animācijas studijas 24. pilnmetrāžas animācijas filma.

Filmas pamatā ir stāsts par diviem netipiskiem draugiem: lapsu Todu un medību suni Kūperu. Abi draugi cenšas saglabāt savu draudzību par spīti saviem dabiskajiem instinktiem un apkārtējo spiedienam, kas vēlas, lai tie būtu ienaidnieki. Filmas budžets sasniedza 12 miljonus ASV dolāru, un izdošanas brīdī tā bija visdārgākā jebkad uzņemtā animācijas filma. 2006. gadā uzreiz video formātā tika izdots filmas turpinājums "Neparastie draugi 2".

## Atsauces

## Ārējās saites
*
1982. gada Tour de France

**1982. gada ''Tour de France*** bija 69. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1982. gada 2. līdz 25. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 3512 km 21 posma laikā un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 38,059 km/h. Šajā gadā velobraucienā ceturto reizi savā karjerā uzvarēja Bernārs Ino. Viņš vadību kopvērtējumā saglabāja jau kopš 11. etapa.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
Žists Fontēns

**Žists Fontēns** (; dzimis  Marakešā, Franču Marokā, miris  Tulūzā) bija marokāņu (tēvs) un spāņu (māte) izcelsmes Francijas futbolists.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Viņam pieder rekords ar visvairāk gūtajiem vārtiem vienā Pasaules kausa finālturnīrā, to viņš uzstādīja, 1958. gada turnīrā gūstot 13 vārtus, vienā spēlē gūstot četrus, vienā trīs, bet vēl divās pa diviem vārtiem. Viņš ir arī ceturtajā vietā pēc gūtajiem vārtiem visos turnīros kopā. Viņu pārspējis ir tikai Ronaldu (15 vārti 4 turnīros), Gerds Millers (14 vārti divos turnīros) un Miroslavs Kloze (14 vārti trijos turnīros). Lai arī Francija neiegiva 1958. gada Pasaules kausu, Fontēns kļuva par otro spēlētāju aiz Alsidesa Hihias, kurš guvis vārtus visās Pasaules kausa finālturnīra spēlēs.

## Karjeras statistika

|-
|1950-51||rowspan="3"|Casablanca||||||||||||||||||||
|-
|1951-52||||||||||||||||||||||
|-
|1952-53||||||||||||||||||||||

|-
|1953-54||rowspan="3"|Nice||rowspan="3"|Division 1||24||17||||||||||||||||
|-
|1954-55||28||20||||||||||||||||
|-
|1955-56||17||7||||||||||||||||
|-
|1956-57||rowspan="6"|Stade Reims||rowspan="6"|Division 1||31||30||||||||||||||||
|-
|1957-58||26||34||||||||||||||||
|-
|1958-59||32||24||||||||||7||10||||
|-
|1959-60||28||28||||||||||||||||
|-
|1960-61||7||4||||||||||||||||
|-
|1961-62||7||2||||||||||||||||
||||||||||||||||||
200||165||||||||||||||||
||||||||||||||||||
|}

|-
|1953||1||3
|-
|1954||0||0
|-
|1955||0||0
|-
|1956||1||0
|-
|1957||1||0
|-
|1958||12||18
|-
|1959||4||7
|-
|1960||2||2
|-
!Kopā||21||30
|}

## Atsauces

## Ārējās saites

* UEFA.com — Francijas Zelta spēlētājs
* Profils Francijas Futbola federācijas vietnē 
* Statistika lequipe.fr
1981. gada Tour de France

**1981. gada ''Tour de France*** bija 68. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1981. gada 25. jūnija līdz 19. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 3753 km 24 posmu laikā un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 38,96 km/h. Šajā gadā velobraucienā trešo reizi savā karjerā uzvarēja Bernārs Ino. Viņš vadībā bija 19 sacīkstes posmos.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
Fontaine

***Fontaine*** var būt:
* Žists Fontēns *(Just Fontaine)* — franču futbolists;
* Fontēna līcis *(Caleta Fontaine)* — Sjervas līča čīliešu nosaukums.
Fontēns

**Fontēns** () ir franču izcelsmes uzvārds.

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Emīls Žans Fontēns (*Émile Jean-Fontaine*) — franču burātājs;
* Žists Fontēns (*Just Fontaine*; 1933–2023) — franču futbolists;
* Žozefs Fontēns (*Joseph Fontaine*) — franču paukotājs.
2003. gada Zelta bumba

[thumb|2003. gada '''[Zelta bumbas** ieguvējs Pavels Nedveds]]
**2003. gada Zelta bumba*', ko pasniedz labākajam [[futbols|futbolistam]] Eiropā, pēc starptautiskas [[UEFA]] dalībvalstu sporta žurnālistu žūrijas lēmuma tika piešķirta [[Pavels Nedveds|Pavelam Nedvedam]] 2003. gada 23. decembrī.

Nedveds kļuva par pirmo [[Čehija]]s pārstāvi, kas ieguvis šo balvu. [[1962. gada Zelta bumba|1962]]. gadā gan šo balvu saņēma [[Čehoslovākija]]s pārstāvis [[Jozefs Masopusts]]. Viņš kļuva par piekto [[Turīnas "Juventus"|Juventus]] spēlētāju, kas ieguvis šo balvu pēc [[Omars Sivori|Omara Sivori]] ([[1961. gada Zelta bumba|1961]].), [[Paolo Rosi]] ([[1982. gada Zelta bumba|1982]].), [[Mišels Platinī|Mišela Platinī]] ([[1983. gada Zelta bumba|1983]]., [[1984. gada Zelta bumba|1984]]., [[1985. gada Zelta bumba|1985]].), [[Roberto Badžo]] ([[1993. gada Zelta bumba|1993]].) un [[Zinedins Zidans|Zinedina Zidana]] ([[1998. gada Zelta bumba|1998]].).

== Balsojums ==


Bez minētajiem spēlētajiem vēl tika nosaukti, bet balsis neieguva 24 spēlētāji: [[Pablo Aimars]] ([[Valencia CF|Valencia]], [[AS Roma|Roma]]), [[Džanluka Dzambrota]] ([[Turīnas "Juventus"|Juventus]]), [[Elbers Džovanne]] ([[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]], [[Samuels Eto'o]] ([[RCD Mallorca|Mallorca]]), [[Luišs Figu]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]), [[Lionas "Olympique"|Lyon]]), [[Olivers Kāns]] ([[Minhenes "Bayern"|Bayern Munich]]), [[Ikers Kasiljass]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]), [[Sols Kempbels]] ([[Arsenal FC|Arsenal]]), [[Kristians Kivu]] ([[Amsterdamas "Ajax"|Ajax]]), [[Patriks Kleiverts]] ([[FC Barcelona|Barcelona]]), [[Darko Kovačevičs]] ([[Real Sociedad]]), [[Klods Makelele]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]], [[Chelsea F.C.|Chelsea]]), [[Maikls Ouens]] ([[Liverpool FC|Liverpool]]), [[Pauleta]] ([[Bordo "Girondins"|Bordeaux]], [[Parīzes "Saint-Germain"|Paris Saint-Germain]]), [[Robērs Piress]] ([[Arsenal FC|Arsenal]]), [[Mišels Salgado]] ([[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]), [[Pols Šols]] ([[Manchester United FC|Manchester United]]), [[Lilians Tirāms]] ([[Turīnas "Juventus"|Juventus]]), [[Hatems Trabelsi]] ([[Amsterdamas "Ajax"|Ajax]]), [[Davids Trezegē]] ([[Turīnas "Juventus"|Juventus]]), [[Patriks Vieira]] ([[Arsenal FC|Arsenal]]), [[Kristians Vjēri]] ([[Milānas "Internazionale"|Internazionale]]), [[Silvēns Viltors]] ([[Arsenal FC|Arsenal]]), [[Ludoviks Žulī]] ([[AS Monaco FC|Monaco]]).

== Atsauces ==


== Ārējās saites ==
* [https://web.archive.org/web/20090319142513/http://www.francefootball.fr/FF/Ballon_Or_home.html *France Football'' oficiālā Ballon d'Or lapa]
1980. gada Tour de France

**1980. gada ''Tour de France*** bija 67. ***[[Tour de France]]**'' daudzdienu velobrauciens, kas notika no 1980. gada 26. jūnija līdz 20. jūlijam. Dalībniekiem bija jāveic 3945 km 22 posmos un to viņi paveica ar vidējo ātrumu 35,317 km/h. Šajā gadā velobraucienā vienīgo reizi savā karjerā uzvarēja Jops Zūtemelks. Togad arī pirmo reizi tika pasniegta kombicionālā balva.

## Rezultāti
### Kopvērtējums
6. Saeima

**6. [[Saeima]]** ir Latvijas Republikas parlaments, kas darbojās no  līdz .

## Vēlēšanas

6. Saeimas vēlēšanas notika  un . Vēlēšanās kandidēja 19 saraksti un nobalsoja 965 339 vēlētāju, kas sastādīja 72,65% no kopējā balsstiesīgo skaita. 5% barjeru pārvarēja un 6. Saeimā iekļuva 9 vēlēšanu saraksti:

* Demokrātiskā partija "Saimnieks" — 18 vietas
* Latvijas Ceļš — 17 vietas
* Tautas kustība "Latvijai" — 16 vietas
* Tēvzemei un Brīvībai — 14 vietas
* Latvijas Vienības partija — 8 vietas
* LZS/KDS — 8 vietas
* LNNK/LZP — 8 vietas
* Tautas Saskaņas partija — 6 vietas
* Latvijas Sociālistiskā partija — 5 vietas

## Deputāti un frakcijas

6. Saeimā tika ievēlēti 100 deputāti, tomēr mainoties Saeimas deputātu sastāvam, laika gaitā tajā ir bijis 121 cilvēks.

Pēc vēlēšanām izveidojās 9 frakcijas, taču darbības laikā, deputātiem izstājoties un pievienojoties citām frakcijām, to skaits vairākkārt mainījās.

## Darbība
 par Saeimas priekšsēdētāju tika ievēlēta Ilga Kreituse (DPS), bet par viņas biedriem Andris Ameriks (TSP, vēlāk DPS) un Alfreds Čepānis (DPS). Par Saeimas sekretāru ievēlēja Imantu Daudišu (LC), bet viņa biedre bija Janīna Kušnere (FL).

 Kreituse no amata atkāpās un viņu nomainīja Alfrēds Čepānis (DPS). Čepāņa iepriekšējā, priekšsēdētāja biedra amatā stājās Aigars Jirgens (TB, vēlāk TB/LNNK).  Janīnu Kušneri sekretāra biedra krēslā nomainīja Māris Rudzītis (TT, vēlāk TB, TB/LNNK).  Jirgens atkāpās no priekšsēdētāja biedra krēsla, bet  par viņa pēcteci kļuva Jānis Straume (TB/LNNK).

6. Saeimā darbojās 16 pastāvīgās komisijas, kā arī vairākas apakškomisijas un izmeklēšanas komisijas. Tās darbības laikā notika 197 sēdes, kurās izskatīja 1335 likumprojektus. 6. Saeima izdarīja būtiskus grozījumus Satversmē: vēlēšanām iepriekšējo divu dienu vietā noteica vienu dienu; Saeimas darbības laiku, sākot no 7. Saeimas, pagarināja līdz četriem gadiem; Satversmei pievienoja nodaļu par cilvēka pamattiesībām; pieņēma Civilprocesa likumu.

## Ārējās saites
* Saeima
Kikbokseris (filma)

**"Kikbokseris"** () ir 1989. gada filma par brāļiem Sloaniem. Pirmā daļa "Kikboksera" filmu sērijā.

Filmā Van Dammes varonis lieto kaujas mākslu karatē šotokan, apvienojot to ar Muai Thai. Tongs Po izmanto tikai Muai Thai.

## Sižets
Uzveicis labākos kikbokserus ASV, pasaules čempions Ēriks Sloans ar savu jaunāko brāli Kurtu dodas uz Bangkoku, lai pieveiktu Taizemes kikboksa čempionu. Kad sākas cīņa, brāļi negaidot konstatē, ka Taizemē cīņas noteikumi ir daudz nežēlīgāki nekā ASV. Taču jau ir par vēlu — ļaunais Tongs Po smagi piekauj Ēriku, un, lai arī Kurts ringā nomet dvieli kā padošanās zīmi un prasību pārtraukt cīņu, Tongs Po tīšuprāt salauž Ērika mugurkaulu, padarot viņu par invalīdu. Tagad Kurts vēlas apgūt kikboksa Taizemes paveidu Muai Thai, lai atriebtos un uzveiktu Taizemes čempionu. Kurts iepazīstas ar bijušo Vjetnamas kara veterānu Vinstonu Teiloru, kurš atrod Kurtam Muai Thai skolotāju. Vecais kikboksa meistars iepazīstina Kurtu ar nežēlīgo cīņas mākslu un iemāca viņam arī dzena filozofijas gudrības un dvēselisko mieru. Saprotot, ka Kurts progresē un patiešām varētu Tongu Po arī pieveikt, Tonga Po banda nolaupa Kurta draudzeni, Tongs Po izvaro meiteni. Pēc tam banda nolaupa arī Kurta sakropļoto brāli, pieprasot, lai Kurts zaudē. Taču Kurts nepadodas un ir gatavs tikties ar čempionu ringā. Kurta skolotājs un Vinstons Teilors izglābj Ēriku no noziedznieku gūsta un svarīgākajā cīņas brīdī visi trīs parādās zālē. Tagad Kurts atgūst motivāciju un uzvar Tongu Po.

## Galvenajās lomās
* Žans Klods van Damme — *Kurts Sloans*
* Deniss Alesio — *Ēriks Sloans*
* Deniss Čans — *Zians Cau*
* Mišels Kvisi — *Tongs Po*

## Skatīt arī
* Kikbokseris 2: Atpakaļceļš
* Kikbokseris 3: Kara māksla
* Kikbokseris 4: Agresors
* Kikbokseris 5: Atriebība

## Ārējās saites
Gatis Irbe (albums)

**Gatis Irbe** ir latviešu hip hop izpildītāja GACHO pirmais oficiāli izdotais otrais studijas albums. **Gatis Irbe** tika izdots 2009.gada 21.novembrī.

## Personāls

Vairums albuma dziesmu mūzikas autors ir Domino (Rolands Sīpols), tomēr papildus mūziku **Gatis Irbe** albuma dziesmām veidojuši arī Marats (Marats Ogļezņevs) (4;7;9), Rassell (Ruslans Kuksinovičs) (14) un Rassell (Ruslans Kuksinovičs) sastrādājoties ar GACHO (3).
Albumā piedalījās vairāki viesmākslinieki, tādi kā zviedru hiphopa zvaigzne Adam Tensta (13), Jānis Stībelis (16), BB Romāns (4; 15), un GACHO māsa Lotte (8).
Albums lielākoties ir ierakstīts **Dobīti studijā**. **[[Dynamic records]]** studijā ierakstīta 17.kompozīcija, **[[Mooz]]** studijā – 15., un 13.dziesma papildus ierakstīta (Adam Tensta vokāls) **Folkets Hus Rinkeby** studijā Stokholmā, Zviedrijā.
Albuma vāka dizainu veidojis Jānis Lauznis (Lomix), foto – Oskars Cirsis.

## Dziesmu saraksts
Kikbokseris 5: Atriebība

"**Kikbokseris 5: Atriebība**" ir piektā un pēdējā daļa no ASV filmu cikla "Kikbokseris". Šī filma noslēdz stāstu par brāļiem Sloaniem, jo ir nogalināts arī jaunākais brālis - Deivids un galvenais varonis šajā filmā ir cits.

## Sižets
Jau pirmajās filmas minūtēs dots saprast, ka Deivids Sloans, iepriekšējo filmas daļu varonis, tika nogalināts, jo atteicās parakstīt līgumu ar nelegālo kikboksa federāciju Dienvidāfrikā. Šīs filmas galvenais varonis — Mets Rīvzs (Dakaskoss), Deivida Sloana draugs, kurš, noslēdzot savu, ļoti veiksmīgu sporta karjeru, māca cīņas mākslas un trenē citu draugu, Džoniju Stailzu. Džonijs kļūst par ASV čempionu kikboksā, bet pavisam drīz nelegālās kikboksa federācijas pārstāvji uzaicina arī viņu. Klausot Meta ieteikumam, Džonijs atsakās parakstīt ar viņiem līgumu, un federācijas pārstāvji divatā smagi piekauj Džoniju uz augstas ēkas jumta. Palīgā steidzas Mets, bet viņš ierodas pārāk vēlu - viens no noziedzniekiem salauž Džonija mugurkaulu. Mets nogalina vienu no noziedzniekiem, bet otrs aizbēg ar visu Džonija čempiona jostu. Džonijs mirst Metam uz rokām.

Vēlēdamies atriebties, Mets dodas uz Āfriku, uz Johannesburgu, kur uzzin, ka slepkava (pareizāk sakot, šīs nelikumīgās kikboksa federācijas galva) ir misters Nigals — arī bijušais kikbokseris. Šķiet, ka vienatnē Mets ir lemts nāvei no Nigala rokaspuišiem, taču negaidot arī viņš atrod sev uzticamu sabiedroto. Drīz, neraugoties uz daudzajiem šķēršļiem savā ceļā, Mets satiek Nigalu viņam piederošajā kazino, kas ir kā Lasvegasas un Savvaļas Āfrikas sajaukums. Abi pretinieki ir ļoti meistarīgi cīnītāji un cīņa ir līdzvērtīga, bet Meta pusē ir vēlme atriebt draugu nāvi un taisnība, kas arī palīdz uzvarēt.

## Galvenajās lomās
* Marks Dakaskoss — *Mets Rīvzs*
* Džeimss Raiens — *Mr. Nigals*
* Džefs Mīds — *Pols Krofs*
* Tonijs Kaprari — *Moons*

## Interesanti fakti
* Deividu Sloanu šajā filmā nespēlē vis Saša Mitčels, kā tas bija iepriekšējās filmās, bet gan nezināms aktieris, cīņas mākslas speciālists. Viss, kas filmā redzams, ir Deivida Sloana ēna, kurš cīnās ar Nigala rokaspuišiem, zaudē un maksā par to ar savu dzīvību. Tāpat kā tika nogalināts Kurts pēc pirmās filmas notikumiem.
* Bija paredzēts uzņemt arī vēl vienu sesto daļu — tajā galvenais tēls atkal būtu Dakaskosa atveidotais Mets Rīvzs, kurš šoreiz cīnītos ar Tongu Po. Taču Kikbokseris 5 neatnesa gaidītu peļņu un drīz vien filmas veidotāji no idejas par sesto daļu atteicās.

## Skatīt arī
* Kikbokseris
* Kikbokseris 2: Atpakaļceļš
* Kikbokseris 3: Kara māksla
* Kikbokseris 4: Agresors

## Ārējās saites
Mans Lielais Singls

**Mans Lielais Singls** ir Gacho remiksu albums dziesmai "Mans Lielais Singls". Diskā papildus dziesmas oriģinālversijai ir pieci ārvalstu remiksi, dziesmas akustiskā versija, kas ierakstīts kopā ar latviešu ņūmetāla grupu «Thursday 12th», kā arī oriģinālversijas instrumentālā versija un *a capella*.
2010. gada augustā Latvijas Futbola federācija izvēlas šo dziesmu par Latvijas nacionālo futbola himnu un augustā, federācijas atbalstīts, tiek laists klajā šīs dziesmas remiksu albums, kas tiek par brīvu visiem futbola faniem. Radiosingls prezentēts 2010. gada 10. maijā

## Dziesmu saraksts
Privātais mixtape

**Privātais mixtape** ir Gacho izlaists miksteips, kas laists klajā 2009. gadā.

## Dziesmu saraksts
# Intro
# Skit no dj krii
# Pasaules acīs (ft.Āķis)
# Cilvēcība
# Depressija (ft.Āķis)
# 5nieks
# Maniem cilvēkiem
# Mūsu (ft.emils)
# Raimis, ja
# Daļa no
# Dilli dalli minku parka
# Skit
# Iepīpē šito (ft. FAKTS)
# Latvia,sweden (ft. narcissists)
# Tu zini mani
# Ejiet d****
# Cienājies un cienā
# Riga style (ft. device)
# Nakts kura apvieno mūs (ft.stībelis)
bonus:
# Viņi dejoja vienu vasaru
# Mans dārgums
# Draudzenei
Riga Records (albums)

**"Riga Records" (2002)** ir hip hopa izlases albums, kurā ir apkopotas vairāku izpildītāju dziesmas, tostarp Riga Rec MC’s, Ozola, Gacho, Eal’s, Full Clipp, Fool, Vikman’s, Rezidenta, Kristena un citu dziesmas.

Hip hop izlasē atrodami 19 skaņdarbi, t.sk.— Riga Rec MC’s ‘Mēs Nākam (Rokas Augšā!)’, Gacho ‘Attiecības’, Riga Rec MC’s ‘Riga Rec MC’. Kā jauns singls, kurš piedalīsies arī LNT Mūzikas Video balsošanā, tiks prezentēts izlases titulskaņdarbs ‘Hip Hop’s no RR’, kuru izpilda Riga Rec MC’s.

Kā bonuss albumā atrodama dziesma, kopdarbs the Mundane un Gacho ‘Par Daudz’, kā arī interesants skaņdarbs, kurā apspriests kas tad īsti ir hip hop’s dažādos redzeslokos ‘Crazy Dolls vs (pret) Ozols’.

Izlasē atrodama arī dziesma ‘Riga — Berlin’ kura tapusi Ozolam sadarbojoties ar vācu hip hop izpildītāju Anda Pressha. Šis internacionālais kopdarbs tiks izplatīts Vācijā, kā arī Krievijā. Albumā būs atrodams konkurss par iespēju piedalīties Riga Rec MC’s videoklipa veidošanā, un filmēties tajā. Kompaktdiska formātā būs atrodams videoklips dziesmai "Riga Rec MC".

## Dziesmu saraksts
# Ozols un Co — Sākums intro
# Fool un Inga — Tālāk
# RR Parāde — Skits
# Ozols & Gacho & Fool & Full Clip — Mēs nākam
# Ozols — Sitiens
# F C — Skits
# Full Clip & Kristena — F C Tepat Blakus
# Proxis — Mees Bijaam Mees Esam
# Ozols & Anda Presha — Riga-Berlin
# Riga Rec — Skits
# Eal's & Gacho & Ozols — Riga Rec Mic
# Rezidents & Vikman's — Draugs
# Nu Tu Jau Zveers — Skits
# Ozols — Kartupelis
# Gacho — Attieciibas
# Dziedaashu — Skits
# Ozols & Full Clip & Fool — Vienmēr tā
# The Mundane & Gacho — Par daudz
# Crazy Dolls & Ozols — Katrs pats
Latvieši/Russkije

**Latvieši/Russkije** ir latviešu un krievu hiphopa mūziķu projekta Austrumbloks 2004. gada albums. 

## Dziesmu saraksts
# Ultimats (pied. To2f) - Austrumbloks(intro)
# Austrumbloks - Latvieshi Russkije
# Raimoha - Odna Zhiznj
# Gacho (pied. Aakkis) - Pasaules Aciis
# Austrumbloks - Viedoklis Mnenije
# AB skits - Rezultaats
# Neplagiat & Raymoha - Pacani
# Apofeoz & Ozols (pied. Puma) - Galvaspilseeta
# Brokss & Domino - Austrumpuse
# Austrumbloks - Komanda
# Awakum - Naslednik Budushevo
# Austrumbloks - AB Gatavi Bliezt!
# Ozols (pied. J. Stibelis & Fredijs) - Deportacija
# Apofeoz (predst. Kto Tam) - Tolko Tak
# Ultimats - MC
# Neplagiat-Puti
# R.Z.O.N.C. (pied. Popaholics) - P.M.O
# Chas Pik&Paha(ZMC) (pied. Lina) Sky-Reka
# Vikmans - Dazhreiz Liekas
# Fool (pied. Green) - Risks
# Austrumbloks - Viedoklis Mnenije(RMX)
12 mēneši

***12 mēneši*** ir mūziķa Gacho mūzikas albums, kas iznāca 2002. gada 27. decembrī. Kopā albumā iekļautas septiņas izpildītāja dziesmas. Tas bija Gacho debijas albums.

## Dziesmu saraksts
# Kā Lai Īsāk Paskaidro
# Atkarība
# Attiecības
# Par Daudz
# Kā Lai Īsāk Paskaidro (instrumentāls)
# Attiecības (video)
# Par Daudz (koncertieraksts)

## Atsauces
Privātais Radio

***Privātais Radio*** ir 2005. gada neizdots izpildītāja Gacho mūzikas albums.

## Dziesmu saraksts
# Intro
# Introits
# Daļa No...
# Tie Paši Aizdomās Turamie
# Depresija (pied. Āķis)
# Jūs Esat Blakus (pied. Ūdrītis (The Hobos))
# Balss / Golos (pied. Skim (9Kanal))
# Mans Dārgums
# Skits (pied. DJ Krii)
# Ejiet D****
# Mūsu (pied. Emīls)
# Domā, Ko Darīt
# Tu Takš Zini, ka Es Tevi Mīlu
# Cilvēcība (scratch DJ Krii)
# Viņi Dejoja Vienu Vasaru
# Debess Zvani
# Krāj Mantu Mūžībai (pied. Jānis Stībelis)
# Outro
Glāze piena

**Glāze Piena** ir piektais Jāņa Stībeļa studijas albums, kas tika izdots 2007. gadā. Pats Jānis Stībelis par albumu izsakās sekojoši:

## Dziesmu saraksts
# Glāze piena
# Dziesma par laimi
# Kad apstājas laiks
# Bugi
# Viss, ko varu tev dot
# Ej prom (pied. Gacho)
# Mums paveiksies
# Nakstputni
# Tuvumā
# Nakts, kura apvieno mūs (pied. Gacho)
# Viens

## Atsauces