open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Finanšu un kapitāla tirgus komisija

thumb|Ministru prezidents Valdis Dombrovskis tiekas ar FKTK, Latvijas Bankas, Finanšu ministrijas, Latvijas Komercbanku asociācijas un 10 Latvijas lielāko komercbanku vadītājiem 2011. gada 20. decembrī

**Finanšu un kapitāla tirgus komisija** (FKTK) bija valsts iestāde, kas pārraudzīja un regulēja Latvijas banku, krājaizdevēju sabiedrību, apdrošināšanas sabiedrību un apdrošināšanas starpnieku, finanšu instrumentu tirgus dalībnieku, privāto pensiju fondu, maksājumu iestāžu un elektroniskās naudas iestāžu darbību. Ar 2023. gada 1. janvāri FKTK tika integrēta Latvijas Bankā, un finanšu tirgus uzraudzību Latvijā veic Latvijas Banka. Kopumā Finanšu un kapitāla tirgus komisija uzraudzīja vairāk nekā 300 finanšu sektora dalībnieku. Komisijas pārraudzībā esošo tirgus dalībnieku aktīvu apjoms bija vairāk nekā 30 miljardi eiro.

## FKTK vēsture
2000. gada 1. jūnijā Latvijas Republikas Saeima pieņēma Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumu. Gada beigās, 2000. gada 26. oktobrī Saeima par FKTK padomes priekšsēdētāju iecēla Uldi Cērpu, bet par priekšsēdētāja vietnieku — Jāni Brazovski. 2001. gada 5. maijā FKTK padomes locekļu amatos iecēla Ludmilu Vojevodu un Gvido Romeiko. Darbu FKTK sāka 2001. gada 1. jūlijā. Kopš 2023. gada 1. janvāra Finanšu un kapitāla tirgus komisija ir integrēta Latvijas Bankā.

## FKTK vadība

* 2000. gada 26. oktobrī Latvijas Republikas Saeima par FKTK padomes priekšsēdētāju iecēla Uldi Cērpu, kurš komisijas darbu vadīja līdz 2008. gada 24. aprīlim.

* No 2008. gada 25. oktobra līdz 2011. gada 8. decembrim Komisijas darbu vadīja Irēna Krūmane.
* No 2012. gada 12. janvāra līdz 2016. gada 28. janvārim FKTK darbu vadīja Kristaps Zakulis.
* No 2016. gada 11. februāra līdz 2019. gada 15. jūlijam FKTK darbu vadīja Pēters Putniņš.
* No 2019. gada 24. oktobra līdz 2022. gada 30. decembrim FKTK priekšsēdētāja bija Santa Purgaile. [thumb|Rinda pie [Latvijas Krājbankas bankomāta Rīgas centrā pēc paziņojuma, ka bankas darbība ir apturēta]]

## Lēmumi

* 2011. gada 21. novembrī sakarā ar konstatētu līdzekļu iztrūkumu FKTK apturēja Latvijas Krājbankas darbību.
* 2013. gada 17. jūnijā ar FKTK lēmumu ir anulētas AAS "Balva" apdrošināšanas licences.
* 2013. gada 28. oktobrī pēc "GE Money Bank" lūguma FKTK anulēja licenci kredītiestādes darbībai.
* 2022. gada 12. decembrī ar FKTK lēmumu apturēja *[[Baltic International Bank]]* finanšu pakalpojumu sniegšanu.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Apdrošināšana
* Apdrošinātājs
* Bankas

## Ārējās saites
* Finanšu un kapitāla tirgus komisija 
* FKTK Klientu skola  
* Apdrošināto aizsardzības fonds (AAF) 
* Latvijas Noguldījumu garantiju fonds
Dikļu muiža

**Dikļu muiža** () ir muiža, kas atrodas Dikļu pagastā, Valmieras novadā, Latvijā. Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
Senākās ziņas par Dikļu muižu ir no 1456. gada, kad tā bija izlēņota Rīgas arhibīskapa vasalim Georgam fon der Pālenam.
Pēc Lielā Ziemeļu kara 1722. gadā par tās īpašniekiem kļuva Lēvenvoldes, pēc tam Rozeni. No 1786. gada Dikļi piederēja Tīzenhauzeniem, no 1846. gada Hānenfeldiem. Pēdējās muižas īpašnieces bija Irēna un Eva Volfas.
1920. gada zemes reformas laikā Dikļu muižu sadalīja 123 vienībās 2175,5 ha kopplatībā.
1919. gadā Valmieras apriņķa pārvalde, kam piešķīra muižu, tās kunɡu mājā ierīkoja bērnu patversmi. 1937. gadā Dikļu muižas pili pārveidoja par sanatoriju, 1974. gadā — Republikānisko traumatoloģijas un ortopēdijas rehabilitācijas slimnīcu.

## Apraksts
Dikļu muižas kompleksā ir 18. gadsimta beigās celtā pils un kūts, 18. gadsimta otrajā pusē celtā klēts un parks. No 1891. līdz 1896. gadam pili pārbūvēja neobaroka stilā. Sākumā ēkai bija viens stāvs, mansarda jumta centrālajā daļā vēlāk izbūvēja 2. stāvu. Pēc 1937. gada veica pārbūvi. 2003. gadā pili restaurēja un rekonstruēja. Pašlaik te atrodas viesnīca, konferenču un semināru zāles, kafejnīca.

19,9 ha lielajā parkā aug ap 20 eksotisku koku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* 
* ''Vietas.lv'' informācija
* LPMA informācija
Hermanis Treijs

**Johans Hermanis Treijs** (1794–1849, , vēlāk *Treu*) bija luterāņu mācītājs, literāts, grāmatu apgādātājs. Rīgas Jāņa latviešu draudzes virsmācītājs. Avīzes "Tas Latviešu Ļaužu Draugs"  izdevējs (1832-1846).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1794. gada 27. oktobrī Rīgā muitas direktora Johana Bruno Treija un viņa sievas Helēnas, dzimušas Meijeres, ģimenē. Mācījās Rīgas Domskolā (1806-1810), pēc tam Vidzemes guberņas ģimnāzijā (1810-1813). Studēja teoloģiju Tērbatas universitātē (1814-1816). Bija luterāņu mācītājs Biķernieku draudzē (1819), Rīgas Jāņa latviešu draudzes diakons (1819-1822), virsmācītājs (1822-1846). 

1824. gadā iegādājās Liborija fon Bergmaņa bibliotēku. Piedalījās Vidzemes kalendāra sastādīšanā. Izdeva nedēļas avīzi "Tas Latviešu Ļaužu Draugs" (1832-1846), piedalījās Baltijas vēstures un senatnes biedrības dibināšanā (1834), bija Rīgas literāri praktiskās pilsoņu savienības direktors (1844-1846). H. Treija apgādātās grāmatas un avīzi sākumā iespieda V. F. Hekera , vēlāk J. K. D. Millera spiestuve Rīgā.

Laikraksta "Tas Latviešu Ļaužu Draugs" izdošana tika apturēta 1846. gadā sakarā ar tā vēršanos pret latviešu pāreju pareizticībā. 
1847. gadā H. Treiju uz pieciem gadiem izsūtīja no Baltijas guberņām, Viņš bija spiests uzturēties Kauņā, kur viņš kalpoja luterāņu draudzē.

Miris 1849. gada 21. janvārī, viesojoties pie radiem Rīgā.

## Darbi
* "Kā dieva kalpošana iekš latviešu baznīcām svētdienās un svētkos jātur" (1834),
* rakstu krājums "Dieva vārdu mīļotājiem" (1835-1839, 3 “sējas”, katrā 10 “saujas”), 
* H. Braunšveiga "Svētu lūgšanu grāmata priekš zaldātiem" (1837, 1838),
* A. Dēbnera "Ziņas pār sātības biedrībām" (1837, 1838),
* "Bībeles katķisms" (1838),
* M. Lutera "Mazais katķisms" (1838), 
* T. Vilkoksa "Dārga medus lāsīte" (1839),
* A. Dēbnera “Svēti stāsti” (1-2, 1840),  
* G. F. Zeilera katehisms "Svētas gudrības grāmata" (1841), 
* "Kā gājis pasaulē ar kristīgu ticību" paša tulkojumā (1847).

## Atsauces
Rūtes rūnu akmens

right|thumb|200px|Rūtes rūnakmens 2005. gadā
**Rūtes rūnu akmens** ir rūnu akmens, kas atrodas pie Rūtes () baznīcas, Gotlandes lēnes teritorijā Zviedrijas austrumos. Tas uzstādīts ap 13. gadsimtu par godu vīrietim, kas kritis Somijā, un ir viens no vecākajiem rakstu avotiem, kurā pieminēta Somijas (*finlandi*) teritorija. Rūnas ir iegravētas uz šī vīrieša kapakmens.

Rūnu teksts ar latīņu burtiem (sākas no iegravētā apļa kreisās malas stūra un vijas gar riņķa malu):
thumb|400px|Rūnu raksta burtu atšifrējums

## Ārējās saites
* An English Dictionary of Runic Inscriptions of the Younger Futhark, at the university of Nottingham
Durbes draudzes novads

thumb|270px|Durbes draudzes novads ar latviskajiem vietvārdiem (1859).

**Durbes draudzes novads** () bija administratīva vienība Kurzemes hercogistē, pēc 1818. gada Kurzemes guberņas Aizputes virspilskunga iecirknī, vēlāk Grobiņas apriņķī.

## Vēsture
Pēc Livonijas konfederācijas sabrukuma Grobiņas fogteja ilgu laiku atradās Prūsijas hercogistes pārvaldījumā (1530-1650). 1650. gadā to ieguva hercogs Jēkabs, bet Otrā Ziemeļu kara laikā to 1659.-1660. gadā okupēja Zviedrija. Durbes draudzes novada galvenā baznīca bija Durbes luterāņu baznīca.

Pēc 1819. gada administratīvās reformas bijušās Kurzemes un Zemgales hercogistes Grobiņas pilskunga tiesu apvienoja ar Piltenes apgabala dienvidu daļu un izveidoja Aizputes virspilskunga tiesu. 1864. gadā Aizputes virspilskunga tiesu likvidēja, sadalot to Aizputes un Grobiņas apriņķos.

Mūsdienās Durbes draudzes novada teritorija pamatā iekļauta Dienvidkurzemes novada teritorijā.

## Muižas Durbes draudzes novadā (1841)

## Attēli
[thumb|270px|[Durbes luterāņu baznīca.]]
thumb|270px|Durbes draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).

Priekules muiza.jpg|Priekules muiža
Virgas muižas pils 2001-11-10.jpg|Virgas muiža (2001)




Aizputes pilskunga iecirkņa karte 1770.jpg|Durbes draudzes novads (*Durbsche Kirchspiel*) Kurzemes hercogistes kartē (1770)
Valtaiķu draudzes novads, Durbes, Embūtes un Grobiņas draudžu novadu ziemeļu daļa 1798.jpg|Valtaiķu draudzes novads, Durbes, Embūtes un Grobiņas draudžu novadu ziemeļu daļa 1798. gada kartē


## Atsauces
Zvārtavas muiža

**Zvārtavas muiža** () ir muiža, kas atrodas Gaujienas pagastā, Smiltenes novadā, Latvijā. Tās kungu māja ir Valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Vēsture
thumb|200px|left|Zvārtavas muižas kungu māja 20. gadsimta sākumā.
Pirmoreiz pieminēta ap 1405. gadu ar *Adsel-Schwarzhof* nosaukumu. Līdz 1781. gadam — Gaujienas pilsmuižas daļa. Muižas īpašnieki vairākkārt mainījušies 17. gadsimtā, nākamajā gadsimtā — fon Delvigu dzimtas īpašums, no 18. gadsimta beigām līdz 19. gadsimta vidum — Skotusu dzimtas īpašums. Pēc tam muiža nonāca L. fon Cekeles un viņas dzīvesbiedra Gotlība fon Ferzena īpašumā. Ferzeniem muiža piederēja līdz Pirmajam pasaules karam.

Pēc 1920. gada zemes reformas muižas zemi sadalīja un 1922. gadā muižas pilī iekārtoja Aizsargu namu. Pēc Otrā pasaules kara darbojās skola (līdz 1969. gadam), vietējais kolhozs noliktavām izmantoja pils pagrabus. 1970. gadā muižas pils nonāca Latvijas Mākslinieku savienības īpašumā. Tajā notiek starptautiski mākslinieku semināri un izstādes. Ierīkots viesu nams.

Kompleksā ir pils, dārznieka māja, klēts, vējdzirnavas, staļļi, kuros iekārtotas mākslinieku darbnīcas, dažas saimnieciskās ēkas. Muižas pils celta 1881. gadā neogotikas stilā. Laukakmeņu mūris, divi stāvi, stāvs divslīps jumts. Uz pils sliekšņa akmenī iekalts teksts *Hic habitat Felicitas, nihil mali intret* (no latīņu valodas: "Šeit mājo laime, nekas ļauns neienāk").

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Ukri

**Ukri** ir ciems Dobeles novada Ukru pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidrietumu daļā autoceļu V1113 un V1109 krustojumā  no novada centra Dobeles un  no Rīgas. Ukros atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, feldšerpunkts, pasts, veikals. Apdzīvotā vieta veidojusies ap Ukru muižas *(Ukry)* centru.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vītiņi

**Vītiņi** ir ciems Dobeles novada Vītiņu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā pie autoceļa P104  no novada centra Dobeles un  no Rīgas. Vītiņos atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, veikals. Apdzīvotā vieta veidojusies ap bijušās Vītiņa muižas *(Weitenfeld)* centru.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Ķevele

**Ķevele** ir ciems Dobeles novada Vītiņu pagastā. Izvietojies pagasta rietumdaļā Līgotnes upes krastā pie autoceļa P96  no pagasta centra Vītiņiem,  no novada centra Dobeles un  no Rīgas. Ķevelē atrodas bibliotēka, bērnudārzs «Kāpēcīši», pasts, veikals. Ziemeļos no ciema gravā atrodas Ķeveles jeb Karaļa avoti. Apdzīvotā vieta veidojusies ap vēsturisko Ķeveles (*Keweln*) muižu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Vecpils (Vecpils pagasts)

**Vecpils** (senāk arī **Dižlāņi** un **Lāņi**) ir apdzīvota vieta Dienvidkurzemes novada Vecpils pagastā, pagasta centrs. Izvietojusies pagasta ziemeļrietumu daļā Lāņupes krastos autoceļu V1195 (Cīrava-Vecpils-Stroķi) un V1203 (Vecpils-Padone) krustojumā  no novada centra Grobiņas un  no Rīgas. Ciemā atrodas pasta nodaļa, kultūras un atpūtas centrs (bijusī pamatskola), saieta nams un bibliotēka.
17. gadsimtā celtā Vecpils katoļu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Vēsture
Vecpils (*Altenburg*) Livonijas laikā bija pilstiesas centrs. Lāņupes labajā krastā bijusī Vecpils muiža Otrā pasaules kara laikā nopostīta. Mūsdienu apdzīvotā vieta izveidojās pēc Otrā pasaules kara upes kreisajā krastā ap bijušo Dižlāņu (*Groß-Lahnen*) muižas centru.

## Atsauces
Simons Špilaks

**Simons Špilaks** (; dzimis  Tišinā) ir bijušais profesionāls Slovēnijas šosejas riteņbraucējs.

## Profesionāļa karjera
Špilaks plašāk zināms kā 2010. gada *[[Tour de Romandie]]* uzvarētājs, par ko viņš tika pasludināts pēc tam, kad sākotnējais uzvarētājs  Alehandro Valverde tika diskvalificēts par dopinga pārkāpumiem. Špilaks šajās sacensībās divreiz izcīnījis otro vietu (2013. un 2014. gadā), abas reizes aiz 2013. gada Tour de France uzvarētāja Krisa Frūma. 2013. gadā viņš uzvarēja *[[GP Miguel Indurain]]* un *[[Eschborn-Frankfurt City Loop]]*, kas tajā sezonā bija vienīgās uzvaras. 2015. gadā viņš uzvarēja *[[Tour de Suisse]]* kopvērtējumā ar tikai piecu sekunžu pārsvaru pār Geraintu Tomasu. Uzvara izšķīrās noslēdzošās dienas individuālajā braucienā.

2012. gadā pievienojās *UCI ProTeam* komandai **, kurā 2019. gadā noslēdza savu karjeru.

2017. gadā Špilaks otro reizi karjerā uzvarēja *[[2017. gada Tour de Suisse|Tour de Suisse]]* kopvērtējumā, uzvarot arī 7. posmā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Pils iela

**Pils iela** var būt daudzās Latvijas pilsētās:
* Pils iela — Aucē
* Pils iela — Alūksnē
* Pils iela — Aizputē
* Pils iela — Cesvainē
* Pils iela — Dundagā
* Pils iela — Grobiņā
* Pils iela — Gulbenē
* Pils iela — Ikšķilē
* Pils iela — Jelgavā (tagad Lielās ielas sākuma daļa)
* Pils iela — Jēkabpilī
* Pils iela — Jūrmalā
* Pils iela — Kandavā
* Pils iela — Krāslavā
* Pils iela — Ķegumā
* Pils iela — Lielvārdē
* Pils iela — Limbažos
* Pils iela — Mālpilī
* Pils iela — Preiļos
* Pils iela — Rīgā
* Pils iela — Rēzeknē
* Pils iela — Siguldā
* Pils iela — Skrundā
* Pils iela — Smiltenē
* Pils iela — Tukumā
* Pils iela — Varakļānos
* Pils iela — Ventspilī
* Pils iela — Viļakā

## Skatīt arī
* Pils laukums
* Mazā Pils iela
* Vecā Pils iela
* Pils
Verpuļeva

**Verpuļeva** vai **Verpuļova** ir ciems Balvu novada Balvu pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos Pērkonu ezera dienvidu krastā  no pagasta centra Naudaskalna,  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Apdzīvotā vieta veidojusies kā mazdārziņu un lapeņu kolonija **Verpuļevas dārziņi** Balvu pilsētas pievārtē, kur sakarā ar zemju privatizāciju vasarnīcas pārbūvētas par dzīvojamām mājām.

1897. gadā sādžā bija 22 sētas ar 288 cilvēkiem.

## Atsauces
Skatuve (teātris)

**Teātris "Skatuve"** bija viens no pirmajiem neatkarīgajiem teātriem Latvijā, kas dibināts 1991. gadā. Teātris atradās Latgales ielā 108/110 Rīgā, bijušā kinoteātra "Daina" telpās. Teātris beidza savu darbību 2020. gadā.

## Vēsture
1991. gadā teātris iekārtojās pašvaldībai piederošā ēkā, kurā agrāk bijusi pirts, pēc tam karogu darbnīca un vēlāk kinoteātris "Daina". Kinoteātrī "Daina" bija skatītāju zāle ar 476 sēdvietām. Kopš kinoteātra slēgšanas bija pagājuši seši gadi. Teātri "Skatuve" dibināja režisore un Latvijas Kultūras akadēmijas aktiermeistarības pasniedzēja Anna Eižvertiņa ar domubiedriem. Viņa bija arī teātra direktore un mākslinieciskā vadītāja. Teātra telpas tika remontētas ar pašu finansējumu un nelielu pašvaldības atbalstu.

Teātrī "Skatuve" savu profesionālo karjeru aizsākuši daudzi Latvijas aktieri — Indra Roga, Dita Lūriņa, Mārtiņš Egliens, Karīna Tatarinova, Mārcis Maņjakovs, Ainārs Ančevskis, Kaspars Znotiņš, Baiba Broka, Andris Keišs, Mārtiņš Meiers, Ilze Ķuzule-Skrastiņa un citi.

Teātris piedalījies starptautiskos teātra festivālos, piemēram, *Interkunst* Vācijā, *Tempus Art 2000* Slovākijā, *The Real theatre* Jekaterinburgā, Krievijā, “Starptautiskajā Antīkās Grieķu Drāmas festivālā” Kiprā un citur.

2016. gadā teātris "Skatuve" svinēja savu 25 gadu jubileju. Atzīmējot teātra pastāvēšanu, norisinājās mākslas projekts "Atgriežamies *Skatuvē*", kura ietvaros notika septiņi teātra mākslas pasākumi ar dažādu Latvijas teātru aktieru un režisoru dalību.

Gadu gaitā teātra telpas bija nonākušas sliktā stāvoklī, bet teātrim nebija līdzekļu remontam, kā arī bija iekrājušies parādi. Teātri slēdza 2020. gadā pēc savstarpējās vienošanās ar pašvaldību.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa 
* ''Facebook'' profils
* Teātris "Skatuve" izrades.lv
Vårt land

***Vårt land*** (no zviedru un norvēģu: "Mūsu valsts") var būt:
* zviedru nosaukums Somijas himnai *[[Maamme]]*;
* ''Vårt Land'' — Norvēģijas laikraksts;
* ''Vårt Land'' — Zviedrijas laikraksts.
89 (skaitlis)

**89 (astoņdesmit deviņi)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 88 un 90. Gada astoņdesmit devītā diena ir 30. marts (garajā gadā 29. marts).

Romiešu skaitļu sistēmā astoņdesmit deviņi tiek pierakstīts šādi — LXXXIX, bet binārajā skaitīšanas sistēmā astoņdesmit deviņi ir 10110012, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 1318 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 5916. Astoņdesmit deviņi ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskā tabulā astoņdesmit deviņi ir aktīnija (Ac) atomskaitlis. Astoņdesmit deviņi arī ir ASCII kods "Y" simbolam, bet starptautisko tālsarunu kodu sarakstā šis kods nav piešķirts nevienai valstij.

## Skatīt arī
* 89. gads
* 89. gads p.m.ē.
Kosmos-2501

***Kosmos-2501*** (*Космос-2501*) ir Krievijas *[[GLONASS]]* globālās navigācijas sistēmas pavadonis. Tas orbītā palaists 2014. gada novembrī. *Glonass* zemes vadības kompleksa numurs ir 702. Izvietots *Glonass* sistēmas otrajā orbitālajā plaknē, punktā Nr. 09.

Tas ir otrais no modernizēto pavadoņu sērijas *[[GLONASS-K]]* 9pirmais bija *[[Kosmos-2471]]*. Tas ir viens no diviem *Glonass-K1* kosmiskajiem aparātiem, kas kalpo kā prototipi operacionālajiem *Glonass-K2*.

Pavadonis ir izgatavots uzņēmumā Informatīvās pavadoņu sistēmas (*ISS*) uz platformas *[[Ekspress-1000A]]* bāzes. Tā masa ir 935 kg.
Bez navigācijas signālu iekārtām tajā ir arī kuģu glābšanas sistēmas *[[Kospas-Sarsat]]* aparatūra.

*Kosmos-2501* palaists  21:52:56 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-2.1b/Fregat]]* no Pļeseckas kosmodroma.

2016. gada 15. februārī *Kosmos-2501* nodots ekspluatācijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* GLONASS-K satellite Anatoly Zak
* Uragan-K1 (GLONASS-K1) Gunter Dirk Krebs
Naudaskalns

**Naudaskalns** () vai **Naudišova** *(Naudyšova)* ir ciems Balvu novada Balvu pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienviddaļā pie autoceļa P47  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Naudaskalnā atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, kultūras un sporta centrs, bibliotēka, veikals. Apbūvē dominē individuālās mājas, dienvidu daļā viena daudzdzīvokļu māja.

1897. gadā bija 22 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Dundagas draudzes novads

thumb|270px|Dundagas draudzes novads ar latviskajiem vietvārdiem (1859).
thumb|270px|Dundagas draudzes novads ar vāciskajiem vietvārdiem (1854).

**Dundagas draudzes novads** () bija administratīva vienība Piltenes apgabalā, pēc 1818. gada Kurzemes guberņas Ventspils pilskunga iecirknī, vēlāk Ventspils apriņķī.
Draudzes novada pārvaldes centrs bija Dundagas pils un Dundagas luterāņu baznīca.
Mūsdienās Dundagas draudzes novada teritorija iekļauta Talsu novadā. 

## Mācītājmuižas un baznīcas
* Dundagas mācītājmuiža un baznīca
* Irbes (Mazirbes) mācītājmuiža un baznīca, filiāles Ģipkā un Kolkā

Dundaga church, 2015 02.jpg|Dundagas baznīca (2015)
Mazirbe church, 2015 04.jpg|Mazirbes baznīca (2015)
Ģipkas baznīca 2002-06-24.jpg|Ģipkas baznīca (2002)
Kolkas baznīca 2000-06-24.jpg|Kolkas luterāņu baznīca (2000)
Church in Kolka, 2011.jpg|Kolkas pareizticīgo baznīca (2011)

## Muižas Dundagas draudzes novadā (1841)

### Privātā muiža (''Oekonomie'')
* *Dondangen*— Dundagas muiža

#### Pusmuižas
* *Ahsen* — Āžu muiža
* *Althof* — Vecmuiža
* *Karlshof* — Kārļu muiža 
* *Feldhof* — Dundagas Laukmuiža
* *Gipken* — Ģipkas muiža
* *Gipsden* — Ģibzdes muiža
* *Kolken* — Kolkas muiža
* *Kurben* — Ķurbes muiža
* *Neuhof* — Dundagas Jaunmuiža
* *Suhden* — Sūdes muiža
* *Walpönen* — Valpenes muiža
* *Schlüterhof* — Šlīteres muiža

## Attēli

Attēls:Dundagas draudzes novads 1791.jpg|Dundagas draudzes novads (1791)
Attēls:Dundagas draudzes novads 1798.jpg|Dundagas draudzes novads (1798)
Dundagas pils.jpg|Dundagas pils un baznīca mūsdienās
Mazirbes mācītājmuižas mācītājmāja.JPG|Mazirbes mācītājmuiža


## Atsauces
Leonīds Kantorovičs

**Leonīds Kantorovičs** (; dzimis , miris ) bija Krievijas ebreju izcelsmes padomju matemātiķis un ekonomists, lineārās programmēšanas pamatlicējs. 1975. gada Nobela prēmijas ekonomikā ieguvējs. 1949. gadā ieguva arī Staļina prēmiju.

Dzimis Sanktpēterburgā, ebreju ārsta ģimenē. 1930. gadā pabeidza Ļeņingradas universitātes matemātikas fakultāti. 1934. gadā, 22 gadu vecumā, kļuva par profesoru. Nodarbojās ar padomju finiera rūpniecības optimizācijas jautājumiem. 1939. gadā formulēja un atrisināja uzdevumus, kas kļuva par lineārās programmēšanas teorijas pamatu. No 1939. gada darbojās Kara inženiertehniskajā universitātē. 
No 1960. gada strādāja Novosibirskas Valsts universitātē.
## Ārējās saites

*
Baltijas valstu nacionālo parku uzskaitījums

250px|thumbnail|Baltijas valstis
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[nacionālais parks|nacionālie parki]]**, kas atrodas **[[Baltijas valstis|Baltijas valstīs]]**: Igaunijā, Latvijā un Lietuvā. Kopumā Baltijas valstīs ir 15 nacionālie parki (Igaunijā — 6, Latvijā — 4 un Lietuvā — 5). Vilsandi nacionālais parks ir vecākais nacionālais parks Baltijas reģionā, jaunākais — Rāznas nacionālais parks (dibināts 2007. gadā). Lielākais nacionālais parks Baltijas valstu reģionā ir Gaujas nacionālais parks (917,45 km²), savukārt mazākais — Traķu vēsturiskais nacionālais parks (82 km²).

## Igaunija

Igaunijas teritorijā ir 6 nacionālie parki. No tiem vecākais ir Lahemā nacionālais parks (dibināts 1971.gadā), savukārt jaunākais Alataguzes nacionālais parks (dibināts 2018. gadā). Pēc platības lielākais ir Lahemā nacionālais parks (725 km²), savukārt mazākais — Karulas nacionālais parks (123 km²).

## Latvija

Latvijas teritorijā ir 4 nacionālie parki. No tiem vecākais ir Gaujas nacionālais parks (dibināts 1973. gadā), jaunākais — Rāznas nacionālais parks (dibināts 2007. gadā). Pēc platības lielākais ir Gaujas nacionālais parks (917 km²), savukārt mazākais — Slīteres nacionālais parks (163 km²). Nacionālie parki aizņem aptuveni 3,2% no Latvijas teritorijas.

## Lietuva

Lietuvas teritorijā ir 5 nacionālie parki. No tiem vecākais ir Aukštaitijas nacionālais parks (dibināts 1974.gadā). Pēc platības lielākais nacionālais parks ir Dzūkijas nacionālais parks (550 km²), savukārt mazākais Traķu vēsturiskais nacionālais parks (82 km²).

## Karte
Kantorovičs

**Kantorovičs** var būt:
* Ernsts Kantorovičs (*Ernst Kantorowicz*) — vācu vēsturnieks (1895—1963);
* Leonīds Kantorovičs — padomju matemātiķis un ekonomists, lineārās programmēšanas pamatlicējs (1912—1986).
2015. gada NHL drafts

**2015. gada NHL drafts** bija 53. NHL drafts, kurš norisinājās 2015. gada 26. jūnijā Sanraizā, ASV. Kopā tika draftēti 210 spēlētāji septiņās kārtās.

## 1. kārta

## 2. kārta

## 3. kārta

## 4. kārta

## 5. kārta

## 6. kārta

## 7. kārta
Euronics

[thumb|237x237px|''Euronics'' veikals [Zviedrija|Zviedrijā, Jenšēpingā]]
***Euronics*** ir elektronikas veikalu grupa Eiropā. Galvenā mītne atrodas Amsterdamā. Tā darbojas kā Eiropas lielākā elektronikas veikala grupa un otrā lielākā patērētāju elektronikas mazumtirgotājs. "Euronics" pieder Nīderlandes uzņēmumam *Euronics International Ltd.*

## Vēsture
Veikals *Euronics* dibināts 1990. gadā uzreiz apvienojoties 5 dalībvalstīm: Vācijā, Itālijā, Spānijā, Nīderlandē un Beļģijā. Veikalam *Euronics* 15 gadu laikā ir 9 456 veikali 27 valstīs.
## ''Euronics'' Latvijā
*Euronics* veikali Latvijā ir no 2006. gada. Šobrīd *Euronics* veikali Rīgā ir t/c "AKROPOLE Alfa", t/c "Rīga Plaza", t/c "Origo", t/c "Spice Home", u/v "Stockmann", t/c "Akropole Rīga" un t/c Imanta.

## Atsauces
S-ryhmä

***S-ryhmä*** (; "S grupa"; oficiālais nosaukums ***Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta*** jeb ***SOK***) ir Somijas valsts mēroga kooperatīvs. Tā galvenā darbības joma ir mazumtirdzniecība. Tā galvenais birojs atrodas Helsinkos. Kooperatīvs ir dibināts 1904. gadā.

## Vēsture
Kooperatīvs *Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta* dibināts 1904. gadā, lai kopēji veiktu iepirkumus un sniegtu konsultācijas. laikā no 1914. līdz 1916. gadam Helsinkos tika atvērtas pirmās kooperatīva ražotnes (adīšanas darbnīca, otu fabrika, cigoriņu, kafijas grauzdēšanas un tējas iepakošanas ražotne).
1916. gadā *SOK* darbība tika sadalīta kapitālistu un strādnieku klases darbībās.

No 1920. līdz 1950. gadam S grupa kļuva par Somijas vienu no lielākajiem vairumtirgotājiem un dibināja nozīmīgu skaitu uzņēmumu.

Pēckara gados S grupa pilsētu centros sistemātiski atvēra veikalus un viesnīcas.
1952. gadā Helsinkos tika atvērts pirmais *[[Sokos]]* universālveikals. Vēlāk *Sokos* kļuva par grupas populārāko zīmolu.

1972. gadā atvērts pirmais lielveikals *[[Prisma]]*. 1970. gadu beigās izveidota veikalu ķēde *[[S-market]]*.

1980. gados kooperatīvs piedzīvoja zaudējumus, tādēļ tika veiktas grupas strukturālas reformas. Pārdotas ražošanas aktivitātes un izveidots reģionālo kooperatīvu tīkls.

1991. gadā izveidots uzņēmums *Inex Partners*, kas nodrošināja visu grupas veikalu preču loģistiku un sadali.
1995. gadā S grupa izgāja starptautiskā tirgu, Tallinā, Igaunijā atverot veikalu *Citysokos*.
1998. gadā atvērta pirmā degvielas uzpildes stacija *ABC*.

2006. gadā *Inex Partners* nokļuva *SOK* pilnīgā īpašumā. 2010. gadā tam pievienots sagādes uzņēmums *Intrade Partners*.
2000. gados izveidota jauna veikalu ķēde *Kodin Terra* interjera dekorācijām un dārza piederumiem.
2006. gadā *[[Stockmann]]* meitas uzņēmuma *Stockmann Auto Oy Ab* *Ford* pilnvarotais izplatītājs Turku un Espo tika pārdots *SOK* meitas uzņēmumam *Maan Auto Group*.
2007. gadā grupa sāka banku darbību, dibinot banku *[[S-Pankki]]*. 2014. gadā tai pievienota banka *LähiTapiola Panki*
2000. gados S grupa paplašinājās Baltijas valstīs un Krievijā.

2017. gadā slēgti *Prisma* veikali Latvijā un Lietuvā.
2017. gada 30. jūnijā paziņots, ka S grupa pirks *[[Stockmann]]* piederošo *Delicatesssen* delikatešu biznesu Somijā. Darījums pabeigts 31. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites
* S grupas vietne
Bērzkalne

**Bērzkalne** ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta rietumdaļā Vārnienes krastā pie autoceļa P46  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Bērzkalnē atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, bērnudārzs, pasts, brīvdabas estrāde, veikals. Apbūvē dominē individuālās mājas, kā arī četras daudzdzīvokļu mājas. Ciems izveidojies pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Sarkanais partizāns» (no 1990. gada — «Bērzkalne») centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Zvaigzne ABC

**[[Sabiedrība ar ierobežotu atbildību|SIA]] "Apgāds Zvaigzne ABC"** ir Latvijā lielākā grāmatu izdevniecība. Tās centrālais birojs atrodas Rīgā, K. Valdemāra ielā 6. Uzņēmumam pieder arī grāmatnīcu tīkls un sava vairumtirdzniecība. Izdevniecības vadītāja un īpašniece ir Vija Kilbloka.

## Vēsture
Izdevniecība "Zvaigzne" ir dibināta 1966. gadā, atdalot no izdevniecības "Liesma" mācību grāmatu un pedagoģiskās literatūras redakciju.

1993. gada 6. oktobrī tika dibināta SIA "Apgāds Zvaigzne ABC".

2007. gadā Zvaigzne ABC iedibināja konkursu “Zvaigznes grāmata. Latviešu oriģinālliteratūra bērniem un jauniešiem”, lai rosinātu pašmāju jaunos un esošos rakstniekus radīt jaunus darbus bērniem un jauniešiem.

2007. gada 20. martā "Apgāds Zvaigzne ABC" un vēl trīs lielākie Latvijas apgādi "Jāņa Rozes apgāds", "Valters un Rapa" un "Jumava" nodibināja "Grāmatnieku ģildi", kā mērķis bija veidot labvēlīgu vidi grāmatniecības un kā radošas industrijas nozares attīstībai Latvijā.

2021. gada janvārī tika paziņots, ka ar SIA "Apgāds Zvaigzne ABC" tiks apvienots meitas uzņēmums AS "Poligrāfists", kas nodarbojās ar poligrāfijas pakalpojumiem, izgatavojot galvenokārt grāmatas, mācību grāmatas un darba burtnīcas. Janvārī arī paziņoja, ka slēgs veikalu "Zvaigznes outlet grāmatnīca" Vaļņu ielā, Rīgā.

## Zvaigzne ABC grāmatnīcas
"Apgāds Zvaigzne ABC" ir izveidojis plašu grāmatnīcu tīklu: izdevniecībai ir 35 grāmatu veikali, 9 no tiem atrodas Rīgā. "Zvaigzne ABC" bija pirmais uzņēmums Latvijā, kas atvēra grāmatu izpārdotavu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Zvaigzne ABC vietne
Osu!

***osu!*** ir bezmaksas ritma spēle, kas sākotnēji bija iecerēta Microsoft Windows operētājsistēmai. Spēle ir sarakstīta C# programmēšanas valodā uz .NET Framework. Spēle arī ir pieejama iOS, *[[Android]]* un *[[Windows Phone]]* operētājsistēmām. Spēles līmeņus sauc par bītmapiem (*beatmaps*). Katrā līmenī tiek atskaņota cita dziesma un arī mainās spēles elementi (klikšķināmi apļi, slīdošie un griežošie elementi). Spēlētājam ir jāuzklikšķina uz šiem elementiem ar kādu ierīci kursora pārvietošanai pa datora ekrānu, kā, piemēram, datorpeli, bet arī vairāki spēlētāji šim nolūkam izmanto grafisko planšeti kopā ar tastatūru. Galvenais spēles mērķis ir, lai spēlētāji uzklikšķinātu uz pietiekami daudz ritma elementiem, lai uzturētu spēles dzīvību. Par katru elementu, kuram netrāpa, samazinās dzīvību apjoms, bet ir jānotur šis apjoms virs nulles, citādi spēle beidzas. 2015. gada jūnija beigās spēlei bija aptuveni 6,5 miljoni reģistrētu lietotāju un 3,1 miljardi novērtētu *osu!* rezultātu.

## Novērtējuma burtu sistēma
Pēc līmeņa iziešanas, spēle novērtē spēlētāja rezultātus izmantojot burtu sistēmu. Kritēriji noteiktu rezultātu iegūšanai:

* SS: Perfekts rezultāts
* Sudraba SS: Perfekts rezultāts ar FL (luktura) vai HD (paslēptu apļu) "modiem".
* S: Vismaz 90% ir 300nieki, maksimums 1% ir 50nieki, un ir FC (bez nevienas kļūdas).
* Sudraba S: Tas pats, kas S, bet ar FL vai HD "modiem".
* A: Vismaz 80% 300nieki bez nevienas kļūdas, vai vismaz 90% 300nieki.
* B: Vismaz 70% 300nieki bez nevienas kļūdas, vai vismaz 80% 300nieki.
* C: Vismaz 60% 300nieki.
* D: Jebkāds cits rezultāts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Datorspēles Wiki
* Datorspēles vēsture
Kols

**Kols**, arī **divpunkts** ir pieturzīme, kas sastāv no diviem vienādiem punktiem, kas novietoti vertikāli. Latviešu valodā tā ir gan gramatiski, gan jēdzieniski nosacīta pieturzīme. Kols norāda uz sekojošu paskaidrojumu, tāpat tiek izmantots kā nosacīta tehniska zīme.

Starptautiskajā fonētiskajā alfabētā tiek lietots īpašs trijstūrveida kols (), lai parādītu, ka iepriekšējā skaņa izrunājama gari.

## Lietojums latviešu valodā
Kols tiek lietots
* aiz precizējamā vārda, kam seko vienlīdzīgi teikuma locekļu vai komponentu uzskaitījums;
::Līdzi Jānim gāja četri viņa draugi: Pēteris, Lauris, Edgars un Agris.
* starp teikuma komponentiem. Šajā gadījumā pēc kola esošais komponents paskaidro vai pamato pirms kola esošajā komponentā izteikto domu;
::Atskrēju tevi lūgt: aizej uz konferenci šodien.
* aiz piebildes, kurai seko tiešā runa;
::Māte atgādināja dēlam: "Neaizmirsti nopirkt maizi veikalā!"
* virsrakstos paralēlnosaukuma vai papildinformācijas sniegšanai. Šajā gadījumā teksts aiz kola turpināms ar mazo burtu;
::Valodas prakse: vērojumi un ieteikumi.
* jēdzienu attiecības (parasti tas tiek izmantots skaitļiem) parādīšanai;
::Losandželosas "Lakers" uzvarēja Goldensteitas "Warriors" ar rezultātu 110:94.
* kā dalīšanas zīme matemātikā;
::
* bibliogrāfiskajās norādēs starp izdošanas vietas un izdevēja nosaukumu, kā arī citu komentāru atdalīšanai.
:: Rēvalds, V. *Fizikas un tehnikas vēstures lappuses*. Rīga : LU akadēmiskais apgāds, 2006

## Piezīmes un atsauces
### Piezīmes

### Atsauces
Dzelzs(III) hlorīds

**Dzelzs(III) hlorīds** jeb **dzelzs trihlorīds** (FeCl3) ir trīsvērtīgās dzelzs un sālsskābes sāls. Tīra dzelzs(III) hlorīda kristāli ir sarkanbrūnas plānas heksagonālas plāksnītes (caurejošā gaismā sarkanvioletas, atstarotā — zaļganas). FeCl3 ir stipri higroskopisks, gaisā kāri uzsūc ūdeni un veido vispirms kristālhidrātu FeCl3 · 6H2O (dzeltenbrūnus neskaidri izteiktus kristālus jeb sferolītus), bet ar laiku izplūst, veidojot tumši brūnu, gandrīz melnu šķīdumu (*Oleum martis*).

## Iegūšana
Dzelzs(III) hlorīds veidojas, dzelzij reaģējot ar hloru:
:2Fe + 3Cl2 → 2FeCl3
Nokaitēta dzelzs stieplīte hlorā sadeg, veidojot brūnus dūmus no sīkiem dzelzs trihlorīda kristāliņiem.

Iedarbojoties uz dzelzi ar sālsskābi vai hlorūdeņradi, rodas dzelzs(II) hlorīds FeCl2. To var oksidēt ar hloru līdz dzelzs(III) hlorīdam (reakcija ir apgriezeniska):
:2FeCl2 + Cl2 → 2FeCl3
Laižot hloru cauri dzelzs dihlorīda šķīdumam, iegūst dzelzs trihlorīda kristālhidrātu.

## Īpašības
[thumb|220px|left|Dzelzs(III) hlorīda šķīdums [mēģene|mēģenē]]
Karsējot atmosfēras spiedienā, dzelzs trihlorīds sāk lēnām sadalīties, veidojot dihlorīdu un molekulāru hloru:
:2FeCl3 → 2FeCl2 + Cl2

Tā kā dzelzs(III) hlorīds ir spēcīga Lūisa skābe, tas iedarbojas ar citiem hlorīdiem, veidojot kompleksos savienojumus — tetrahloroferātus(III):
:FeCl3 + Cl− → [FeCl4]−
   
Karsējot līdz 350 °C temperatūrā kopā ar dzelzs(III) oksīdu, var iegūt dzelzs oksohlorīdu:
:FeCl3 + Fe2O3 → 3FeOCl

Dzelzs(III) hlorīds ir oksidētājs, piemēram, tas oksidē metālisko varu. Šajā procesā rodas šķīstoši vara hlorīdi:
:FeCl3 + Cu → FeCl2 + CuCl
:FeCl3 + CuCl → FeCl2 + CuCl<sub>2</sub>
 
Tāpat tas var oksidēt jodūdeņradi līdz brīvam jodam:
:FeCl3 + 2HI → 2FeCl2 + I2 + 2HCl

Dzelzs(III) hlorīds ir korozīva, visai toksiska viela.

thumb|250px|Iespiestās plates kodināšana dzelzs trihlorīda šķīdumā
Šķīstot ūdenī, dzelzs trihlorīds spēcīgi sakarst. Dzelzs trihlorīds šķīst arī spirtā, glicerīnā, ēterī, acetonā. Ūdens šķīdumiem piemīt stipri skāba reakcija. Sildot vai stipri atšķaidot hidrolīze pastiprinās un veidojas koloidāls dzelzs hidroksīds. Nav iespējams iegūt bezūdens dzelzs trihlorīdu, iztvaicējot šķīdumu, jo izdalās hlorūdeņradis un paliek dzelzs oksīds.

## Izmantošana
Dzelzs(III) hlorīda šķīdumu lieto radiotehnikā iespiesto plašu kodināšanai. Tipogrāfijā lieto oforta vai cinkogrāfijas formu kodināšanai kā mazāk kaitīgu alternatīvu slāpekļskābei. Izmanto arī par kodni audumu krāsošanā un koagulantu ūdens attīrīšanā. Organiskajā sintēzē plaši izmanto par katalizatoru izteikto skābo īpašību dēļ (piemēram, aromātisko ogļūdeņražu elektrofilās aizvietošanas reakcijās). Bezūdens FeCl3 lieto benzola un toluola hlorēšanai. Agrāk dzelzs trihlorīda šķīdumu  izmantoja asiņošanas apturēšanai koagulējošo īpašību dēļ.

## Atsauces
Rubeņi (Bērzkalnes pagasts)

**Rubeņi**, arī **Rubini** (), ir ciems Balvu novada Bērzkalnes pagastā. Izvietojies pagasta ziemeļaustrumos pie autoceļa V471  no pagasta centra Bērzkalnes,  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Rubeņos ir saieta nams. Apbūvē dominē individuālās mājas, kā arī viena daudzdzīvokļu māja. Ciems izveidojies pēckara gados kā kolhoza «Rubeņi» centrālais ciemats.
1897. gadā ciemā bija 5 sētas ar 32 cilvēkiem.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Rubini

**Rubini** var būt:
* Rubini — apdzīvota vieta Aulejas pagastā
* Rubini — apdzīvota vieta Preiļu pagastā
* Rubini — apdzīvota vieta Rožupes pagastā
* Rubini — apdzīvota vieta Silmalas pagastā
* Rubeņu Bērzkalnes pagastā cits nosaukums
* Rubeņu Rubenes pagastā cits nosaukums

## Skatīt arī
* Bārza Rubini
* Kolna Rubini
Rubyni

**Rubyni** var būt:
* Rubinu Aulejas pagastā latgaliskais nosaukums
* Rubinu Preiļu pagastā latgaliskais nosaukums
* Rubinu Rožupes pagastā latgaliskais nosaukums
* Rubeņu Bērzkalnes pagastā latgaliskais nosaukums

## Skatīt arī
* Bārza Rubini *(Bārza Rubyni)*
* Kolna Rubini *(Kolna Rubyni)*
Mārtiņš Dzierkals

**Mārtiņš Dzierkals** (dzimis ) ir latviešu hokejists, uzbrucējs. Pašlaik (2025) Dzierkals spēlē Čehijas Ekstralīgas vienībā Prāgas "Sparta".

## Spēlētāja karjera
Karjeru uzsācis SK Sāga 18 sastāvā. Tās rindās 2012.—13. gada sezonā kļuva par Latvijas U-18 čempionāta rezultatīvāko spēlētāju. Nākamajā sezonā komandas rindās spēlēja jau Latvijas U-20 līgā. 2014.—15. gada sezonu uzsāka Latvijas hokeja līgas kluba Ogre/Sāga 18 sastāvā, taču vien pēc sešām aizvadītām spēlēm pievienojās MHL vienībai HK Rīga. Komandā hokejists iejutās sekmīgi, sezonu noslēdzot ar 28 rezultativitātes punktiem 32 spēlēs.

Pēc sezonas noslēguma Dzierkalu 2015. gada NHL draftā izvēlējās Toronto "Maple Leafs". Rudenī hokejists piedalījās arī komandas treniņnometnē, taču tad pievienojās QMJHL klubam *[[Rouyn-Noranda Huskies]]*. Savā debijas spēlē Dzierkals atzīmējās ar vārtiem un rezultatīvu piespēli, bet sezonu noslēdza ar 67 rezultativitātes punktiem 59 aizvadītās spēlēs. Kopā ar "Huskies" Dzierkals kļuva par līgas čempionu. 2017. gada vasarā Dzierkals noslēdza viena gada līgumu ar AHL vienību Toronto "Marlies", taču sezonas gaitā tās sastāvā aizvadīja tikai četras spēlēs, lielāko daļu sezonas pavadot ECHL.

2018. gada augustā noslēdza viena gada līgumu ar Rīgas "Dinamo". Sezonas gaitā atzīmējās ar 13 punktiem 42 spēlēs, tika nominēts KHL labākā debitanta balvai. Nākamo sezonu aizvadīja SM līgas vienībā Mikeli "Jukurit", taču tad atgriezās Rīgā. Karjeras turpinājumā spēlēja Čehijas Ekstralīgā, pārstāvot *[[HC Plzeň]]* un *[[Motor České Budějovice]]* komandas.

2023. gada augustā Dzierkals pievienojās Zviedrijas hokeja līgas komandai Šellefteo AIK. 2023.—2024. gada sezonā tās sastāvā kļuva par Zviedrijas čempionu. 2024. gada jūlijā pagarināja līgumu ar klubu uz vēl vienu sezonu. Pēc divām sezonām Zviedrijā atgriezās Čehijā, parakstot līgumu ar Prāgas "Sparta".

Junioru vecumā spēlējis 2015. gada Pasaules čempionātā junioriem, kā arī 2014. un 2015. gada Pasaules čempionātos jauniešiem. 2015. gadā ar deviņiem punktiem sešās spēlēs bija izlases rezultatīvākais spēlētājs, palīdzot tai saglabāt vietu elites divīzijā. Latvijas hokeja izlases rindās debitēja 2016. gada 30. augusta pārbaudes spēlē pret Dāniju. Jau divas dienas vēlāk, Olimpiskās kvalifikācijas spēlē pret Austrijas izlasi Dzierkals guva arī savus pirmos vārtus Latvijas izlasē. Pasaules čempionātā pirmo reizi spēlēja 2019. gadā. 2023. gada Pasaules čempionātā Latvijas izlases sastāvā izcīnīja bronzas medaļu.

## Karjeras statistika
### Klubu statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
Dzelzs(II) hlorīds

**Dzelzs(II) hlorīds** jeb **dzelzs dihlorīds** (FeCl2) ir divvērtīgās dzelzs un sālsskābes sāls. Tīrs dzelzs dihlorīds ir bezkrāsaina kristāliska viela, kas gaisā kļūst dzeltenīga, jo veidojas dzelzs trihlorīds. Uzsūcot gaisā esošo ūdeni, dzelzs dihlorīds kļūst zaļgans. Dzelzs(II) hlorīds labi šķīst ūdenī, spirtā, acetonā, nešķīst ēterī. No ūdens šķīdumiem zem 12,3 °C izkristalizējas kristālhidrāts FeCl2 · 6H2O; no 12,3 °C līdz 76,5 °C — FeCl2 · 4H2O; virs 76,5 °C — FeCl2 · 2H2O, kas temperatūrās virs 120 °C pāriet monohidrātā FeCl2 · H2O. Dzelzs(II) hlorīda tetrahidrāts ir zilganzaļi, gaisā izplūstoši monoklīni kristāli.

## Iegūšana
[thumb|left|30px|Dzelzs dihlorīda kristāli [mēģene|mēģenē]]
Dzelzs(II) hlorīds rodas, iedarbojoties uz dzelzi ar sālsskābi vai hlorūdeņradi: 
:Fe + 2HCl → FeCl2
Bezūdens dzelzs dihlorīdu iegūst, laižot hlorūdeņradi pāri nokaitētām dzelzs skaidiņām. Tas rodas arī, karsējot dzelzs(III) hlorīdu ūdeņraža plūsmā:
:2FeCl3 + H2 → 2FeCl2 + 2HCl

Dzelzs dihlorīda šķīdumu iegūst, sālsskābei reaģējot ar dzelzs(II) oksīdu vai hidroksīdu:
:FeO + 2HCl → FeCl2 + H2O
:Fe(OH)2 + 2HCl → FeCl2 + 2H2O

Laboratorijas apstākļos tīru dzelzs(II) hlorīdu iegūst, pievienojot dzelzs pulveri metanola un koncentrētas sālsskābes maisījumam un radušos metanola solvātu izkarsējot vakuumā pie 160 °C.

Analoģiski var iegūt arī tīru dzelzs dibromīdu un dzelzs dijodīdu.

Cita laboratorijas metode ir hlorbenzola reakcija ar dzelzs(III) hlorīdu:
:2FeCl3 + C6H5Cl  →  2FeCl2 + C<sub>6</sub>H<sub>4</sub>Cl<sub>2</sub> + HCl

## Īpašības
Dzelzs dihlorīdu var oksidēt ar hloru līdz dzelzs(III) hlorīdam (reakcija ir apgriezeniska):
:2FeCl2 + Cl2 → 2FeCl3
Laižot hloru cauri dzelzs dihlorīda šķīdumam, iegūst dzelzs trihlorīda kristālhidrātu.

Sauss dzelzs(II) hlorīds sildot gaisā viegli oksidējas līdz dzelzs(III) hlorīdam.

Ar elektropozitīvāko metālu hlorīdiem dzelzs(II) hlorīds veido dubultsāļus, ko var uzskatīt par kompleksajiem savienojumiem — tetrahloroferātiem(II), kuru anjona formula ir [FeCl4]2−.

## Izmantošana
Izmanto dzelzs(III) hlorīda iegūšanai, kā arī juvelierizstrādājumu apstrādei. Medicīnā lieto par dzelzs preparātu dzelzs deficīta izraisītas anēmijas profilaksē un ārstēšanā.

## Atsauces
Dzelzs hlorīds

**Dzelzs hlorīds** ir dzelzs un hlora binārais savienojums. Dzelzs hlorīds var būt:
* dzelzs(II) hlorīds — FeCl2;
* dzelzs(III) hlorīds — FeCl3.
Norija

[thumb|250px|Norijas [Orontas upē Hamā (Sīrija)]]
**Norija** ir iekārta, kas paredzēta šķidruma (apūdeņošanas ūdensrats) vai sausu vielu vertikālai pacelšanai.

## Etimoloģija
Sākotnēji vārds cēlies no arābu valodas *najura* (), vēlāk līdzīgs vārds parādījies arī spāņu valodā *norija* (), abās valodās šie vārdi apzīmē apūdeņošanas ūdensratu, un tos ierasti izmantoja irigācijā.

## Darbības princips

### Apūdeņošanas ūdensrats
Par norijām dēvē apūdeņošanas ūdensratus, tie ir vieni no vecākajiem primārajiem dzinējiem, ko apūdeņošanas vajadzībām izmantoja jau senajā Ēģiptē un Persijā. Vienkāršākajās norijās aplodai piestiprināja taisnas lāpstiņas. Apakšējās lāpstiņas vienmēr iegremdē ūdenī, lai ūdens straume virzītu lāpstiņas un liktu ratam griezties. Energoefektivitātes uzlabošanai ar laiku norijām sāka uzstādīt kausveida lāpstiņas.

### Kausu elevators
Tehniskajā literatūrā norijas, kas paredzētas beramajiem materiāliem, dēvē par kausu elevatoru. Tās ir iekārtas, kas sastāv no ar kausiem aprīkota vertikāla lentes vai ķēdes konveijera, kura nepārtraukta darbība ļauj pacelt kravu. Ierasti konveijeru ievieto taisnstūra caurulēs.

Materiālu iekārtas apakšējā daļā iegrābj kausi, pārvieto to augšup un izber norijas augšējās daļas horizontālajā atzarā. Lejā kausi nāk pavērsti uz leju. Maksimālais materiāla pacelšanas augstums ierasti nepārsniedz 60 metrus.
Briežuciems

**Briežuciems** (), bieži arī **Grūšļeva** *(Gryušļova)*, ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā un tā centrs. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā autoceļu V480 un V468 krustojumā  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Briežuciemā atrodas pagasta pārvalde, tautas nams, bibliotēka, pasts, feldšeru punkts, veikals. Apbūvē dominē trīsstāvu daudzdzīvokļu mājas, ziemeļu daļā — «Līvānu māju» grupa. Ciems izveidojies pēckara gados kā Kvašņevas ciema padomes (no 1968. gada — Briežuciema ciema padome) un padomju saimniecības «Briežuciems» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Griušļova (ciems)

**Griušļova**, arī **Grūšļeva**, ir ciems Balvu novada Briežuciema pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu daļā,  no novada centra Balviem un  no Rīgas, blakus Briežuciemam, ko bieži sauc par Grūšļevu.

Apdzīvotā vieta atrodas netālu no autoceļu V480 un V468 krustojuma, Griušļovas upes krastā.

1897. gadā ciemā bija 7 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Egļuciems (Lazdulejas pagasts)

**Egļuciems** () ir ciems Balvu novada Lazdulejas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta vidusdaļā autoceļu P46 un V465 krustojumā  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Egļuciemā atrodas pagasta pārvalde, bibliotēka, saieta nams, feldšeru vecmāšu punkts, pasts, veikals. Apbūvē dominē individuālās mājas. Ciems izaudzis pēckara gados, pie Dukuļeva sadžas kā ciema padomes un kolhoza «Borec» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Runa

[thumb|Runa, kas vizualizēta caur reāllaika [magnētiskās rezonanses tomogrāfija|magnētiskās rezonanses tomogrāfiju]]

**Runa** ir saziņas veids, ko veido valodas vārdi un frāzes. Runājot izsaka savas domas, viedokli, sniedz un saņem informāciju. Runas var iedalīt divos veidos — ārējā runa, kurā ietilpst mutvārdu un rakstveida saziņa, un iekšējā runa, kas izpaužas, kad cilvēki domā ar vārdiem. Katrs no runas veidiem attīstās noteiktā cilvēka dzīves posmā — vispirms veidojas cilvēka ārējā runa, kuru var uztvert citi cilvēki. Līdz ar domāšanas attīstību cilvēkam attīstās iekšējā runa. Cilvēka valodas skaņas stipri atšķiras no dzīvnieku skaņām. Valodas skaņas nav iedzimtas, bet gan tās iemācās laika gaitā. Valodas skaņas veido cilvēku valodas vārdus, ja tās sakārtotas noteiktā secībā. Skaņas veido vārdus, savukārt tie tālāk veido vārdu savienojumus, no kuriem veidojas teikumi.

Atkarībā no iemesla un klausītāju loka izšķir trīs runas veidus:

* informatīva runa,
* svētku runa,
* pārliecināšanas runa.

## Runas veidošanās
Skaņu radīšanai cilvēkam kalpo balss aparāts, kas atrodas rīkles iekšējā daļā. Balss aparātu veido divas elastīgas balss saites, starp kurām ir balss sprauga. Brīvi elpojot, balss sprauga ir atvērta. Runājot balss saites saspringst un balss sprauga gandrīz aizveras. Gaiss, plūstot caur sašaurināto balss spraugu, iesvārsta balss saites. Tās vibrē, un rodas artikulētas skaņas — cilvēks runā vai dzied. Mainot balss saišu saspringumu, mainās saišu vibrāciju biežums un līdz ar to skaņas augstums. Sievietēm un bērniem ir mazas balss saites, tāpēc viņu runas skaņas jeb balsis ir augstas. Vīriešiem balss saites ir lielākas, viņi runā zemākās balsīs. Balss tembru un skaļumu ietekmē arī mutes un deguna dobumi, kas ir skaņas rezonatori. Tie piešķir un pastiprina skaņu nokrāsu, kas ir savdabīga katram cilvēkam.

## Atsauces
Lūisa skābes un bāzes

[thumb|250px|[Amonija jons|Amonija jona veidošanās no amonjaka (Lūisa bāzes) un ūdeņraža katjona (Lūisa skābes)]]
**Lūisa skābes** ir molekulas vai joni, kam ir brīvas orbitāles un kas var piesaistīt citas molekulas vai jona nedalīto elektronu pāri, veidojot adukta tipa savienojumus. Saskaņā ar Gilberta Lūisa (*Gilbert Newton Lewis*) izveidoto teoriju ķīmisko saiti veido kopīgi elektronu pāri, kas aizpilda atomu ārējos elektronu apvalkus tā, lai atomu elektronu konfigurācijas atbilstu inerto gāzu elektronu konfigurācijām (oktetu likums). 

Lūisa skābes var būt kā neitrālas molekulas, tā arī katjoni. Piemēram, ūdeņraža katjons jeb protons iedarbojas ar tādām molekulām kā ūdens vai amonjaka molekulas, kam ir nedalīti elektronu pāri un kas šajā gadījumā ir Lūisa bāzes. Šādas iedarbības rezultātā veidojas hidroksonija vai amonija katjoni:
:H+ + H2O → H3O+
:H+ + NH3 → NH4+

Tipiskas Lūisa skābes ir nemetālu vai amfotēru metālu halogenīdi, kas veido kompleksus anjonus ar tādām Lūisa bāzēm kā halogenīdjoni:
:FeCl<sub>3</sub> + Cl− → [FeCl4]−
:SiF<sub>4</sub> + 2F− → [SiF6]2−

**Lūisa bāzes** ir molekulas vai joni, kam ir nedalīts elektronu pāris. Lūisa bāzes var atdot 2 elektronus Lūisa skābēm, lai izveidotu savstarpēju kovalento saiti. Radušos adukta tipa savienojumus sauc arī par Lūisa savienojumiem.

## Ārējās saites
* Lewis acid
Magnuss Gustavs fon Esens

**Johans Magnuss Gustavs fon Esens** (, ); dzimis , saskaņā ar citiem avotiem — ; miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes Krievijas impērijas armijas ģenerālleitnants, Rīgas militārais gubernators 1812. gada kara sākumā. Pēc Esena pavēles 1812. gada naktī uz 24. (12.) jūliju tika nodedzinātas Rīgas priekšpilsētas.

## Dzīvesgājums
Dzimis fon Esenu dzimtas militārpersonas ģimenē. No 1783. līdz 1785. gadam karoja Polijā, kur ievainots. Piedalījās Krievu-zviedru karā (1788—1790), kā arī Polijas kampaņās 1792. un 1794. gadā. Par izcilību kaujā pie Macejovices, kurā tika sagūstīts Tadeušs Kostjuško, saņēmis Svētā Jura ordeni. 1799. gadā karoja pret frančiem Nīderlandē. 1802. gadā tika iecelts par Smoļenskas militāro gubernatoru. 1807. gadā karoja pret Napoleonu, tika kontuzēts Frīdlandes kaujā 1807. gada 14. jūnijā.

Iesākoties 1812. gada karam, tika iecelts par Rīgas militāro gubernatoru. 1812. gada 19. (7.) jūlijā, ciešot sakāvi pret frančiem Iecavas kaujā, un domādams, ka franči tuvojas Rīgai, deva pavēli par Rīgas priekšpilsētu nodedzināšanu 24. (12.) jūlijā. Stiprā vēja rezultātā tika zaudēta konrole pār uguni, un daudzi Rīgas iedzīvotāji zaudēja mājvietas. 1812. gada oktobrī par Rīgas militāro gubernatoru iecēla Filipu Pauluči. 1813. gadā fon Esens noslīka, peldoties sērūdeņražu avotā Baldones kūrortā. Pēc dažām ziņām tā esot bijusi pašnāvība, nespējot pārdzīvot vainas apziņu par Rīgas nodedzināšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Vectilža

**Vectilža** () ir ciems Balvu novada Vectilžas pagastā, pagasta centrs. Izvietojies pagasta dienvidaustrumos Tilžas upes un Vectilžas ezera krastā pie autoceļa V465  no novada centra Balviem un  no Rīgas. Vectilžā atrodas pagasta pārvalde, Tilžas pamatskolas Vectilžas filiāle, Sporta un atpūtas centrs, bibliotēka, feldšeru—veselības punkts, pasts, veikals. Apbūvē dominē individuālās mājas, kā arī divas daudzdzīvokļu mājas. Ciems izaudzis pēckara gados kā ciema padomes un kolhoza «Sarkanais partizāns» centrālais ciemats.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces
Trejs Pārkers

**Rendolfs Severns "Trejs" Pārkers III** (; dzimis ) ir amerikāņu scenārists, animators, režisors un komponists. Bieži sadarbojas ar Metu Stounu. Kopā ar viņu Trejs ir pazīstams kā autors seriālam "Dienvidparks". Saņēmis 4 Tony balvas par savu darbu mūziklā *[[The Book of Mormon]]*. Trejs ir arī nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kategorijā labākā dziesma.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites