open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Žozefs Meri

**Žozefs Meri** (; dzimis , miris ) bija franču žurnālists, rakstnieks un dzejnieks.

Piedzimis Francijas dienvidos — Marseļā. Bijis savā laikā iecienīts rakstnieks, kas sacerējis daudz satīriskas ievirzes darbus, kā arī pamfletus par tā laika Francijas politisko iekārtu. Strādājis populārajā Parīzes žurnālā *Némésis*. Mūsdienās vairāk pazīstams kā Džuzepes Verdi operas "Dons Karloss" (1867) libreta autors. Arī citas Verdi operas "Kauja pie Lenjano" librets ir ietekmējies no Meri stāsta "Kauja pie Tulūzas". Sadarbojies arī ar Žaku Ofenbahu un sacerējis libretus trim komponista operetēm.

No 1836. gada līdz 1839. gadam kopā ar Luiju Šarlu de Laburdonē bijis žurnāla *[[Le Palamède]]* redaktors. Tas bija pasaulē pirmais preses izdevums, kas pilnībā tika veltīts šaham.

## Ārējās saites
* Project Gutenberg 
* Joseph Méry (1797—1866)
Smurfi

250px|thumbnail|Smurfu logo oriģinālvalodā (franču valodā)
**Smurfi** (, ) ir beļģu komiksu un televīzijas franšīze, kurā tiek stāstīts par mazu zilu radījumu kopienu, kas dzīvo sēnēm līdzīgos namiņos mežā. Smurfu radītājs un veidotājs ir beļģu komiksu mākslinieks Peijo (*Peyo*, īstajā vārdā Pjērs Kulifords). Pirmo reizi Smurfi parādījās 1958. gadā. Ir vairāk nekā 100 dažādu smurfu tēlu, un viņu vārdi parasti saistīti ar kādu konkrētam smurfam piemītošu rakstura iezīmi. Vēl smurfiem raksturīgs, ka tie valkā frīgiešu cepures.

Smurfu franšīzē bez komiksiem un televīzijas seriāliem un pilnmetrāžas filmām ietilpst arī smurfu figūriņas, ēdieni, uz kuru iepakojuma attēloti smurfi, videospēles, reklāmas un tā tālāk.

## Ārējās saites

*
Afganistānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Afganistānas novietojums]]
**[[Afganistāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **34 provinces** (puštu:ولايت wilayat), kuras sīkāk iedalās **408 distriktos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Provinces

## Atsauce
Oldržihs Durass

**Oldržihs Durass** (; , Kladno — , Prāga) bija čehu izcelsmes Austroungārijas un Čehoslovākijas starptautiskais lielmeistars šahā (1950).

## Biogrāfija
No 1903. gada līdz 1914. gadam bijis viens no spēcīgākajiem šahistiem Eiropā. 1908. gadā dalījis pirmo vietu ar Akibu Rubinšteinu Barmenas šaha turnīrā. 1908. gadā kopā ar Kārli Šlehteru un Gēzu Maroci dalījis pirmo vietu Vīnes starptautiskajā šaha turnīrā. Šajā pašā gadā ar Šlehteru dalījis arī pirmo vietu Prāgas turnīrā. 1912. gadā Breslavā dalījis pirmo vietu ar Akibu Rubinšteinu 18. Vācijas šaha savienības kongresā. Vēlākajos gados daudz nodarbojies ar šaha kompozīciju. Pirmo etīdi publicējis 1900. gadā, pēc tam sacerējis aptuveni 50 etīdes. Tiek uzskatīts par tā sauktās "čehu skolas" pamatlicēju šaha kompozīcijā. Strādājis arī par šaha nodaļas redaktoru avīzē *Česke slovo* (1922—1931).

FIDE Durasam 1950. gadā kā pirmajam no čehu šahistiem piešķīra starptautiskā lielmeistara (GM) goda nosaukumu par viņa vēsturiskajiem sasniegumiem šaha turnīros 20. gadsimta pirmajā pusē.

## Atsauces

## Ārējās saites
*  šahista profils vietnē chessgames.com
*  šahista profils vietnē 365chess.com
*  šahista kompozīcijas vietnē "Chess Problem Database Server"
Apvienoto Arābu Emirātu administratīvais iedalījums

[thumbnail|[Apvienotie Arābu Emirāti|Apvienoto Arābu Emirātu novietojums]]
**[[Apvienotie Arābu Emirāti]]** ir federāla valsts, ko veido **7 emirāti** (, *imarat*), kas katrs ir absolūta monarhija.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Emirāti

## Atsauce
Aleksejs Hromčenkovs

**Aleksejs Hromčenkovs** (dzimis  Rīgā) ir bijušais Latvijas hokejists, uzbrucējs. Karjeras gaitā kļuvis par septiņkārtēju Latvijas čempionu, ilgus gadus spēlējis Rīgas "Pārdaugava", Rīgas "Juniors" un HK Rīga 2000 komandās.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Hromčenkovs sāka 1991.—92. gada sezonā, kad spēlēja PSRS hokeja līgas klubā Rīgas "Stars". Jau nākamajā sezonā turpināja spēlēt Starptautiskās hokeja līgas klubā Rīgas "Pārdaugava". "Pārdaugavā" spēlēja līdz komandas izformēšanai 1995. gadā, tad pievienojās Rīgas "Juniors" rindām. No 1998. līdz 1999. gadam spēlēja dažādos Norvēģijas, Ziemeļamerikas un Itālijas klubos, taču tad atgriezās Latvijā.

1999.—2000. gada sezonu aizvadīja HK Liepājas Metalurgs rindās, tās sastāvā kļūstot jau par divkārtēju Latvijas čempionu. 2001. gadā pievienojās HK Rīga 2000 rindām. HK Rīga 2000 sastāvā Hromčenkovs aizvadīja septiņas sezonas, bija viens no komandas rezultatīvākajiem spēlētājiem un ieguva vēl piecus Latvijas čempiona titulus. Vēl 2010.—11. gada sezonā pa trim spēlēm aizvadīja HK Concept Riga un HK Ozolnieki/Monarhs sastāvos.

Latvijas hokeja izlases rindās aizvadījis 26 spēles, atzīmējies ar 10 rezultativitātes punktiem. Pasaules čempionātos nav piedalījies.

## Ārējās saites
Buļļupe (Imulas pieteka)

**Buļļupe** (arī **Zulpju upīte**) ir Imulas kreisā krasta pieteka Saldus un Tukuma novados. Iztek no Tiruļu dīķa ziemeļos no Saldus. Tek pa Saldus pauguraini ziemeļu—ziemeļaustrumu virzienā. Ietek Imulā lejpus Variebas. Lielākā pieteka ir Brancupīte (7 km, labā — agrāk bija Buļļupes sānteka 9,3 km garumā). Vidustecē uz upes uzstādināts Juku dīķis, pie kura izveidots atpūtas komplekss «Juku dzirnavas».

## Atsauces
More

**Mores** ciems ir Siguldas novada Mores pagasta centrs autoceļu V85 (Jūdaži—Nītaure) un V318 (Eglaine—Mores pagasta valde) krustojumā.

Mores Amatu mājā 2019. gadā izveidoja Sociālo pakalpojumu centru, kas vēlāk kļuva par vienu no Mores pamatskolas ēkām. Mores pamatskola atrodas ēkās Siguldas ielā 15, 3 un 7A.

## Vēsture
Izveidojusies Mores muižas (*Moritzberg mit Arelhof*) vietā.
Sarkanās armijas uzbrukuma atvairīšanai Otrā pasaules kara laikā ap Mori 1944. gada septembrī un oktobrī norisinājās Mores kaujas.

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Mores kauju muzejs
Buļu iezis

**Buļu iezis** ir smilšakmens krauja Braslas labajā krasta posmā Siguldas novada Krimuldas pagastā. Izvietojušies Gaujas nacionālā parka teritorijā ap 2,5 km augšpus Braslas ietekas Gaujā lejpus Buļupītes ietekas; ietilpst aizsargājamajā dabas piemineklī «Braslas ieži». Krauju veido divpakāpju augšdevona sarkanā smilšakmens atsegums, tā maksimālais augstums līdz 30 m, kopējais garums — 110 m. Apakšējā pakāpe ir 12—15 m augsta vertikāla siena, augšējā ir lēzenāka, 3—10 m augsta. Kraujas piekājē iepretī nelielai sāngravai ir ap 5 m augsts divpakāpju ūdenskritums; ziemā veidojas leduskritums. Iezī 4 alas — Adamaita ala un trīs Buļu alas.

## Atsauces
Buļu alas

**Buļu alas** ir trīs alas Buļu iezī Siguldas novada Krimuldas pagastā. Izvietojusies Braslas labajā krastā Gaujas nacionālā parka teritorijā. 
* Buļu Mazā ala atrodas ieža augšgalā. Tā ir šaura plaisa klintī ar mākslīgu paplašinājumu iekšpusē. Alas garums 4,3 m, platums — 2,3 m (ieejas platums 0,3 m), augstums — 2,2 m.
* Buļu Garā ala ir vidējā no trim alām, sākas ar plašu vestibilu (platums 3,5 m, augstums 3 m), no kura dziļāk klintī ved trīs ejas, kas tālāk savienojas vienā, kura noslēdzas ar šauru, vertikālu eju uz augšu. Alas kopējais garums 13 m.
* Buļu Lielā ala (arī Buļu Platā ala) atrodas ieža lejasdaļā virs atvara, lejpus iežu nobrukuma; iekļūt var tikai no upes. Garums 11,3 m, augstums pie ieejas 7,8 m.

## Atsauces

Guntis Eniņš. Latvijas dabas brīnumi.2019. 194-202. lpp.
Teodors Hermanis Valters

thumb|200px|Mācītājs Teodors Hermanis Valters.

**Teodors Hermanis Valters** (1898—1992) bija Latvijas Evaņģēliski luteriskās baznīcas mācītājs, prāvests un virsmācītājs.

## Dzīvesgājums
Teodors Hermanis Valters dzimis 1898. gada 10. janvārī Žeimē, Kauņas guberņā. Viņa vecāki Mārtiņš un Doroteja bija Gļiebovas muižas kalpi. Mācījās Bornsmindes pagasta skolā Bauskas apriņķī no 1907. līdz 1913. gadam. 1913. gadā iestājās Bauskas tirdzniecības skolā, kuru pabeidza 1918. gadā Maskavā (uz kurieni skola tika evakuēta). Mācījās Bauskas ģimnāzijā no 1921. gada septembra līdz 1923. gada 15. jūnijam, to absolvējot.

1923. gadā iestājās Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultātē, to pabeidza 1934. gada 18. maijā. Dr. Kārlis Irbe viņu ordinēja par mācītāju 1928. gada 22. janvārī Rīgas Doma baznīcā kopā ar H. Ulmani un G. Beķeri. Studiju laikā piedalījās teoloģijas studentu brālības "Betānija" dibināšanā, kas vēlāk tika pārdēvēta par "Ausekli". Kādu laiku bija brālības *magister cantandi*.

1951. gada 15. maijā mācītāju T. Valteru apcietināja un izsūtīja uz Sibīrijas soda nometnēm, kur viņš sākumā Kemerovas apgabalā, pēc tam Omskā pavadīja piecus gadus. Atbrīvots 1956. gada 9. augustā.

Pēc atgriešanās Latvijā viņš kalpoja kā dažādu Latvijas ev. lut. baznīcas draudžu mācītājs līdz 1984. gada 29. aprīlim (līdz 86 gadu vecumam). 1984. gada 25. februārī 12. Ģenerālā Sinode, kā vecāko tā laika Latvijas ev. lut. Baznīcas kalpojošo mācītāju apbalvoja ar virsmācītāja titulu.

Aizgāja mūžībā 1992. gada 31. oktobrī Žeimē, Lietuvā. Apglabāts Rīgas Meža kapos netālu no Mācītāju kalniņa.

## Kalpošana draudzēs
* Budbergas Sv. Pāvila un Jaunsaules ev. lut. draudzēs ar dzīves vietu Budbergas Sv. Pāvila draudzes mācītāja mājā no 1928. gada 26. augusta līdz apcietināšanai 1951. gadā.
* 1947. gada 15. oktobrī Bauskas iecirkņa Sinode vienbalsīgi ievēl par Bauskas iecirkņa prāvestu. Bauskas iecirkņa prāvesta amatā kalpo līdz 1951. gadam.
* Vecsaules ev. lut. draudzē 1945.-1951.
* Bārbeles ev. lut. draudzē 1945.-1951., 1957.-1971. un 1976.-1984.
* Doles-Ķekavas ev. lut. draudzē: 1957.-1971. un 1976.-1984.
* Budbergas Sv. Pāvila ev. lut. draudzē: 1963.-1971.
* Valles ev. lut. draudzē: 1961.-1966.
* Lipaiķu ev. lut. un Kabiles ev. lut. draudzē: 1972.-1974.
Emeritējies 1984. gada 29. aprīlī.

## Darbi
* Sprediķu grāmata 3. daļās "Lai nāk Tava Valstība!" (sagatavota 1983.-1984. gadā), pieejama Latvijas Universitātes Teoloģijas fakultātes bibliotēkā
* "Manas dzīves gājuma atmiņas" (2003)

## Literatūra
* Edgars Ķiploks "Taisnības dēļ vajātie". Latvijas ev. lut. baznīca Amerikā (1993)
* Žurnāls "Atpūta" (1928)
Hildebrands

**Hildebrands** (; sieviešu dzimtē **Hildebranda**) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Hildebrands (*Alexander Hildebrand*; 1921—2005) — zviedru šaha problēmists;
* Hermanis Hildebrands (*Hermann Konstantin Hildebrand*; 1871—1928) — ārsts psihiatrs;
* Loids Hildebrands (*Lloyd Hildebrand*; 1870—1924) — britu treka riteņbraucējs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs;
* Mihaels Hildebrands (*Michael Hildebrand*; 1433—1509) — Rīgas arhibīskaps.
Airēšanas slaloms

**Airēšanas slaloms** ir sporta veids, kurā ar speciālu laivu paredzēts manevrēt starp virs trases iekārtiem *vārtiem*, finišā nonākot iespējami īsākā laika posmā.
Airēšanas slaloma pirmssākumi meklējami Šveices gludajos ūdeņos, 1933. gadā. Taču jau drīz mierīgos apstākļus nomainīja pret straujākiem un agresīvākiem ūdeņiem. Pirmais Airēšanas slaloma Pasaules čempionāts tika aizvadīts 1949. gadā, Ženēvā, jau Starptautiskās Kanoe Federācijas (*International Canoe Federation*) aizbildniecībā. Līdz pat 1999. gadam šis pasākums notika divreiz gadā.
Airēšanas slaloms ir iekļauts vasaras olimpisko spēļu disciplīnu sarakstā.

## Noteikumi
thumb|300px|Augsburga Vācijā
* Airēšanas slaloms sevī ietver vārtu kombinācijas pareizu caurbraukšanu pie ieslēgta hronometra.
* Trases vārtu skaits un garums variē, ar attiecīgi ne vairāk kā 25 vārtiem 300 metru garā trasē.
* Trasi veido numurētu vārtu kombinācija, no kuriem daļai cauri jāizbrauc straumes plūšanas virzienā, daļai — pret to. Katri no vārtiem sportistam ir pārbaudījums spējai gana ātri novērtēt situāciju, lai saprastu, kur viņš atrodas, kur doties tālāk, un kā to straumē izdarīt visizdevīgākajā trajektorijā, saglabājot gan ātrumu, gan līdzsvaru.
* Vārtu caurbraukšanas virzienu nosaka to krāsa. Sarkana krāsa apzīmē pret straumi braucamus vārtus, zaļa — pa straumi.
* Katrā trase jābūt, minimums, sešiem pret straumi braucamiem vārtiem.
* Vārtu kombinācijas veidotājam, savu darbu veicot, ir jādomā pie tā, kā vislabāk izmantot esošo straumi un tās īpatnības, tāpēc nav divu vienādu sacensību trašu.
* Trasi ir paredzēts veidot tā, lai ātrākie atlēti tajā pavadītu starp 90 un 110 sekundēm.
* Ja vārti tiek fiziski aizskarti, sportista trasē pavadītajam laikam tiek pieskaitītas divas sekundes par katru pieskāriena reizi, ja tie netiek izbraukti (vai tiek izbraukti nepareizā virzienā), par katriem šādiem vārtiem pieskaita 50 sekundes.
* Starptautiskās sacensībās ir jābūt kvalifikācijai, pēc kuras finālā paredzēts iekļūt 10 spēcīgākajiem sportistiem.
* Sportisti tiek iedalīti piecās laivu klasēs — K1W (W — sievietes), K1M (M — vīrieši), C1W, C1M. Vīriešiem ir atļauts startēt arī C2M (divvietīgs kanoe).
* Šobrīd olimpisko programmu sastāda K1M, K1W, C1M un C2M.
* Kajaks no kanoe atšķiras ar aira lāpstiņu skaitu (kajakam ir airis ar divām lāpstiņām, kanoe — ar vienu) un sportista novietojumu laivā (kajakā airētājs ir sēdus pozā, ar kājām taisni priekšā, kanoe airētāja ceļgali ir saliekti un kāju apakšdaļa ir nolocīta zem kāju augšdaļas, sportists ir piesaitēts laivai).

## Laivu specifikācijas


Svēršanas procesa laikā liekais ūdens no laivas tiek izliets.
Laivas galu horizontālā rādiusa minimums&nbsp;- 2 cm.
Laivas galu vertikālā rādiusa minimums&nbsp;- 1 cm.


## Atsauces
Indijas administratīvais iedalījums

**[[Indija]]s administratīvo iedalījumu** veido 29 štati un 7 apvienotās teritorijas. Vēlētas likumdevējas vara un pārvalde, kas veidota pēc Vestminsteras modeļa ir visiem štatiem un divām no savienības teritorijām — Pudučerri un Deli Valsts galvaspilsētas teritorijai. Pārējo piecu savienības teritoriju tiešo pārvaldību veic centrālās valdības iecelti administratori. Pēc Štatu Reorganizācijas likuma pieņemšanas 1956. gadā, štatus veidoja uz valodu pamata. Kopš tā laika šī struktūra kopumā ir palikusi nemainīta. Štats vai savienības teritorijas sīkāk ir iedalītas **640 distriktos**. Distrikti, savukārt, ir tālāk iedalīti tehsilos.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

**Teritorijas:**
# Andamanu un Nikobaru Salas
# Čandīgarha
# Dādra un Nagarhaveli
# Damāna un Diu
# Lakšadvīpa
# Deli
# Pudučerri

## Atsauce
Buļļupe (Sedas pieteka)

**Buļļupe** (arī **Staizupe**, augštecē — **Balcerupīte**, **Spriņģupīte**) ir Sedas kreisā krasta pieteka Valmieras novadā. Sākas no grāvju sistēmas Pupāju mežā dienvidaustrumos no Lizdēniem, plūst ziemeļrietumu virzienā pa Burtnieka līdzenumu. Upes gultne visā garumā pārrakta, iztaisnota. Lielākās pietekas ir Kančupe (12 km) un Ostermaņu strauts (7 km, labās). Upes vidustecē uzstādināti Aičas un Ķīļu dzirnavu ezeri. Upi šķērso autoceļš P17. 

## Atsauces
Kārlis Teodors

**Kārlis Filips Teodors** (; dzimis , miris ) bija Jīlihas -Bergas hercogs, Pfalcas kūrfirsts no 1742. gada kā **Kārlis IV Teodors** un Bavārijas kūrfirsts no 1777. gada kā **Kārlis I Teodors**.

Gan politikā, gan sadzīvē zināmā mērā būdams pretstats laikabiedram Prūsijas karalim Frīsdriham Lielajam, Kārlis Teodors savu rezidences pilsētu Manheimu izveidoja par ievērojamu Eiropas kultūras centru. Tika celtas greznas pilis, nodibināta zinātņu akadēmija, pie galma kapelas izveidojās Manheimas mūzikas skola. Manheimā uzturējās Mocarts, un Kārlis Filips pasūtīja Mocartam operu "Idomeneo". Teātrī bija franču un itāļu trupas. 1782. gadā Manheimā notika Šillera lugas "Laupītāji" (*Die Räuber*) pirmizrāde.

Pēc Maksimiliāna III Jozefa nāves 1777. gadā Kārlis Filips kļuva par Bavārijas valdnieku. Piekrisdams Austrijas priekšlikumam apmainīt Dienvidbavāriju pret Austrijas Nīderlandes daļu, Kārlis Filps izraisīja Bavārijas mantojuma karu.

## Ārējās saites
Seriks Ahmetovs

**Seriks Ahmetovs** (, dzimis 1958. gada 25. jūnijā) ir kazahu politiķis, bija Kazahstānas premjerministrs no 2012. līdz 2014. gadam. Bija aizsardzības ministrs no 2014. gada aprīļa līdz oktobrim.

Ahmetovs bija gubernatora vietnieks Astanā, pirms tika iecelts Kazahstānas valdībā par transporta ministru 2006. gada 25. septembrī. Prezidents Nursultans Nazarbajevs iecēla Ahmetovu par premjerministru pēc Karima Masimova atkāpšanās no amata 2012. gada 24. septembrī.
Dienvidkorejas administratīvais iedalījums

[250px|thumb|[Dienvidkorejas novietojums]]
**[[Dienvidkoreja]]s administratīvo iedalījumu ** veido **1 īpašā pilsēta** (), **6 lielpilsētas** (), **1 īpaša autonomā lielpilsēta** (), **8 provinces** () un **1 īpaša autonoma province** ().

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Īpaša pilsēta

### Īpaša Autonoma lielpilsēta

### Lielpilsēta

### Provinces

### Īpaša autonoma province

## Atsauce
25 (albums)

***25*** ir angļu dziedātājas Adeles trešais studijas albums. Tas tika izdots .

Pēc albuma *[[21 (albums)|21]]* izdošanas 2011. gadā Adele plānoja pamest mūzikas industriju, tomēr vēlāk izlēma pārtraukt darbību uz laiku. Albuma ieraksts tika iesākts 2013. gadā, pabeigts — 2015. gadā. Albuma vadošais singls *[[Hello]]* tika izdots 2015. gada oktobrī, guva komerciālus panākumus, arī kritiķi to novērtēja pozitīvi.

Apvienotajā Karalistē albums pirmajā nedēļā tika pārdots 800 tūkstošos kopiju, tādējādi kļūstot par visvairāk pārdoto albumu Apvienotās Karalistes vēsturē (ņemot vērā pirmo nedēļu pēc albuma izdošanas). ASV tas kļuva par visvairāk pārdoto albumu 21. gadsimtā — pirmajās trijās dienās tika pārdoti 2,3 miljoni albuma kopiju.

## Dziesmu saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Seišelu piekūns

**Seišelu piekūns** (*Falco araeus*) ir neliels piekūns, kas ir endēms Seišelu salām un ir vienīgais ligzdojošais dienas plēsīgais putns šajās salās. Kopējā populācija ir apmēram 800 īpatņi, lielākā daļa jauno putnu nesasniedz gada vecumu (apmēram 70—80%). Tas ligzdo Mae, Siluetas un Pralēnas salās. Pēdējā no tām Seišelu piekūna populācija tika atjaunota 1977. gadā. Ģeogrāfisko variāciju nav.

## Izskats
Seišelu piekūns ir mazākais piekūnu ģintī. Abi dzimumi izskatās vienādi, tikai mātītes ir nedaudz lielākas un gaišākas nekā tēviņi. Tā ķermeņa garums ir 15—24 cm, spārnu izplētums 44—47 cm, svars tēviņam apmēram 73 g, mātītei 87 g. Atšķirībā no citiem piekūniem spārni ir īsi un noapaļoti. Mugurpuses un spārnu apspalvojums ir tumši sarkanbrūns ar melniem raibumiņiem, bet pavēdere ir gaiša, rudi brūna bez raibumiem. Uz stilbiem garu spalvu "bikses". Galva un garā aste tumši zilpelēka. Uz astes melnas šķērssvītras. Knābis ir tumši pelēks, bet kājas, āda ap acīm un knābja vaskādiņa dzeltenas. Jaunajiem putniem ir brūna, svītrota galva, kā arī uz krūtīm ir raibumi. 

## Uzvedība un barība
Seišelu piekūns uzturas mežos, krūmājos un lauksaimniecības ainavā, klinšu un ēku tuvumā. Tas galvenokārt medī gekonus un scinkus, kas sastāda 92% no kopējās barības, bet Sešelu piekūns barojas arī ar kukaiņiem, abiniekiem, nelieliem putniem un grauzējiem. Tas ilgstoši sēž uz zara un vēro apkārtni, bet, pamanot upuri, strauji uzbrūk. Bez tam Seišelu piekūns medī lidojumā, uzlasa upurus no koku stumbriem, zariem un lapām, kā arī no zemes.

## Lizgdošana
Gadā Seišelu piekūnam ir viens perējums. Vairošanās sezona ir no augusta līdz oktobrim. Katram pārim ligzdošanas teritorija ir apmēram 40 ha liela. Tas ligzdu nebūvē, bet izmanto klinšu radzes, koku dobumus un ēku konstrukciju iedobes. Olas tiek dētas un kailas virsmas. Reizēm izmanto citu putnu pamestas ligzdas, piemēram,  parastās mainas ligzdas. Dējumā ir 2—3 baltas olas ar tumšākiem raibumiem, labos medību gados līdz 7 olām. Inkubācijas periods ilgst apmēram 28—31 dienu. Jaunie putni izlido 35—42 dienu vecumā, bet paliek kopā ar vecākiem vēl apmēram 14 dienas. Perējumu apdraud parastās mainas un melnās žurkas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*IUCN: Falco araeus
*Seychelles Kestrel 
*Avibase: Seychelles Kestrel Falco araeus (Oberholser, 1917)
*Beauty of Birds: Seychelles Kestrels
Svina baltums

thumb|150px|Uz svina cilindra izveidojies svina baltums
**Svina baltums** jeb **svina baltais** (*flake white*, *Kremnitzerweiss*, *blanc d'argent*) ir mākslīgi iegūts svinu saturošs balts pigments. Pēc sastāva tas ir svina karbonāta (apmēram 70 %) maisījums ar svina hidroksīdu (30 %). Šo savienojumu proporcijas katrā pigmenta šķirnē ir citādas. Svina baltais ir pazīstams no seniem laikiem, to apraksta sengrieķu un romiešu autori, viduslaikos to ražoja Venēcijā un Holandē. Ievērojamas ražošanas vietas bija Ungārijas pilsēta Kremnica, vēlāk Austrijas pilsēta Kremsa. Šo pilsētu nosaukumus nes labākās svina baltā šķirnes. Svina balto ieguva ar vairākām metodēm, kas ietver sevī vai nu metāliskā svina pakļaušanu etiķskābes tvaiku un ogļskābās gāzes iedarbībai vai arī svina savienojumu un to šķīdumu apstrādi ar ogļskābo gāzi. Modernāka metode ir svina baltā iegūšana elektrolītiski.

Svina baltajam ir vesela rinda labu īpašību, kas to padara neaizvietojamu eļļas glezniecībā. Galvenā no tām ir lieliskā savienojamība ar eļļu, kuru tas uzņem 20-30%. Svina baltais ar to veido zināmu daudzumu svina ziepju, kas darbojas kā žūšanas katalizators — sikatīvs, paātrinot atmosfēras skābekļa piesaistīšanu un eļļas sacietēšanu. Krāsa žūst ātri un sacietē vienmērīgi visā biezumā, neveidojot plēvīti. Labi piesaistās citiem krāsu slāņiem un rada piemērotu virsmu nākamo slāņu piesaistei, kas uz svina baltās neveido pārrāvumus. Arī citas, lēnāk žūstošās krāsas, sajauktas ar svina balto, žūst ātrāk. Svina baltā krāsa veido labi sedzošu, lēni novecojošu un atmosfēras izturīgu slāni. Šī krāsa ir kā radīta daudzslāņu glezniecībai. Par to liecina visa Eiropas glezniecība — vecmeistaru darbi, kas gleznoti, izmantojot sarežģītu pagleznojumu un lazējumu struktūru, ir lieliski saglabājušies.

Svina baltajam piemīt arī dažas lietošanu ierobežojošas īpašības. Pigments ir indīgs, tas nedrīkst iekļūt gremošanas traktā. Ar to strādājot, vajadzētu lietot roku aizsargkrēmu, jo tas var uzsūkties arī caur ādu. Tieši toksiskuma dēļ daudzas firmas šo pigmentu vairs neražo un mūsdienās to izmanto tikai glezniecībā lietojamām krāsām. Svina baltais melnē, reaģējot ar sērūdeņraža zīmēm atmosfērā, kā arī brīvu sēru citos, ar to sajauktos pigmentos, tāpēc to nedrīkst lietot līmes tehnikās un kopā ar nekvalitatīviem pigmentiem eļļas tehnikā. Literatūrā sastopamais brīdinājums par svina baltā īpašību zaudēt segtspēju vairāk ir saistīts ar eļļas izmaiņām novecojot. To pašu var teikt arī par svina baltajam piedēvēto dzeltēšanu. Citiem baltajiem pigmentiem piemīt atsevišķas labas īpašības, bet tie nav piemēroti pastozai daudzslāņu glezniecībai.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kirgizstānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Kirgizstānas novietojums]]
**[[Kirgizstāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **2 republikas pakļautības pilsētas** (kirgīzu: *шаар*) un **7 apgabali** (kirgīzu: *облустары*), kas tālāk iedalās **40 lauku rajonos** un **14 apgabala pakļautības pilsētās**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Republikas pakļautības pilsētas

### Apgabali

## Atsauce
Vombati

**Vombati, vombatu dzimta** (*Vombatidae*) ir viena no divām vombatveidīgo Austrālijas somaiņu dzimtām, kas apvieno vombatus un garvilnas vombatus. Otra ir koalu dzimta (*Phascolarctidae*). Vombati mājo Austrālijas dienvidaustrumu kalnainajos mežos un tīreļos, kā arī tie sastopami  Tasmanijā.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|220px|Vombatus dienā var ieraudzīt ļoti reti, jo aktīvi tie parasti ir nakts laikā, attēlā [vombats (*Vombatus ursinus*)]]
thumb|left|220px|Ar savām spēcīgajām priekšķepām vombati rok sarežģītas alu sistēmas
Vombatiem ir ļoti lēna vielmaiņa, barība ceļo cauri gremošanas sistēmai 8—14 dienas. Lai arī ikdienas solis dzīvniekam nav ļoti ātrs, izbiedēts tas spēj skriet ar ātrumu 40 km/h un šādu ātrumu spēj uzturēt apmēram 90 sekundes. Katram īpatnim ir sava teritorija, kuras centrā atrodas tā ala. Vombats agresīvi aizsargā savu teritoriju. Parastajam vombatam tā ir apmēram 23 ha liela, bet garvilnas vombatiem tā ir daudz mazāka, apmēram 4 ha. 

Katru gadu pavasarī piedzimst viens mazulis. Mātītei ir labi attīstīta soma, kurā mazulis pavada 6—7 mēnešus. Tas tiek zīdīts apmēram 15 mēnešus un patstāvīgs tas kļūst 18 mēnešu vecumā.

### Izskats
Vombati atgādina īskājainus lācīšus ar īsu asti. Visas dzimtas sugas ir apmēram vienu metru garas un sver 20—35 kg. Vombatu kažoks ir biezs un vidēji garš, tas var būt gan gaiši, gan tumši brūns, pelēks un melns. 

### Ekoloģija
Vomabtiem ir grauzējiem līdzīgi priekšzobi, kas piemēroti ļoti cietu augu sagraušanai, un spēcīgas ķepas, un nagi, ar kuriem tie rok alas. Vomabtu soma, atšķirībā no citiem somaiņiem, ir vērsta uz aizmuguri, tādējādi tie to nepieber pilnu ar zemēm un neapdraud savus mazuļus rakšanas laikā. Lai arī vombati ir aktīvi galvenokārt krēslā un naktī, vēsākās un apmākušās dienās tie dodas baroties arī dienas laikā. Tos novērot var samērā reti, bet tos var atrast pēc īpatnējiem, taisnstūrveida ekskrementiem, kurus tie atstāj ik pa brīdim uz sava ceļa. Vombati ir zālēdāji un barojas ar dažādām graudzālēm, grīšļiem, lakstaugiem, koku mizu un augu saknēm. 

Vomatu dabīgie ienaidnieki ir dingo un Tasmanijas velns. Sevi tie aizsargā, pagriežot pret uzbrucēju dibengalu ar biezo ādu un pakaļkājas, ar kurām cenšas iespert. Tādējādi plēsējam ir apgrūtināta nāvējošas uzbrukšanas iespēja šaurajā alu labirintā. Turklāt vombats mēdz viltīgi atļaut plēsējam iebāzt galvu virs tā muguras un tad ar spēcīgu pakaļkāju spērienu tas salauž uzbrucēja galvaskausu pret alas griestiem.

## Sistemātika
[thumb|240px|[Dienvidu garvilnas vombats (*Lasiorhinus latifrons*)]]
* **Vombatu dzimta** (*Vombatidae*)
** ģints Garvilnas vombati (*Lasiorhinus*)
***Dienvidu garvilnas vombats (*Lasiorhinus latifrons*)
*** Krefta vombats (*Lasiorhinus krefftii*)
** ģints Vombati (*Vombatus*)
*** Vombats (*Vombatus ursinus*)
** ģints †*[[Phascolonus]]*
** ģints †*[[Ramasayia]]*
** ģints †*[[Rhizophascolomus]]*
** ģints †*[[Warendja]]*

## Atsauces

## Ārējās saites

*Wildlife: Vombatidae - wombats
*EOL: Vombatidae
*Семейство Вомбаты (Vombatidae)
Hosē Luiss Čilaverts

**Hosē Luiss Felikss Čilaverts Gonzaless** (, dzimis ) ir bijušais Paragvajas futbola vārtsargs. Čilaverts bija brīvsitienu izpildīšanas speciālists, bieži vien arī izpildīja 11 metru soda sitienus. Kopumā savā profesionālajā karjerā guvis 67 vārtus, no tiem 8 Paragvajas izlases rindās. Vienīgais vārtsargs futbola vēsturē, kas guvis trīs vārtus vienā spēlē jeb hettriku.

## Ārējās saites
Carnival Youth

***Carnival Youth*** ir Latvijas mūzikas grupa no Rīgas, kas darbību uzsākusi 2012. gadā. Grupā spēlē dvīņi Edgars (ģitāra, vokāls) un Emīls (bungas, vokāls) Kauperi, Roberts Vanags (taustiņinstrumenti, vokāls) un Kristiāns Kosītis (basģitāra).
## Biogrāfija

Grupu 2012. gadā izveidoja dvīņi Edgars (ģitāra, vokāls) un Emīls (bungas, vokāls) Kauperi un Roberts Vanags (taustiņinstrumenti, vokāls), pēc pusgada tai pievienojās Aleksis Luriņš (ģitāra, basģitāra).

 grupa izdeva pirmo EP ierakstu — *Never Have Enough*. Tā paša gada  tika izdots *Carnival Youth* debijas studijas albums *No Clouds Allowed*, kas apbalvots ar Latvijas mūzikas ierakstu gada balvu "Zelta Mikrofons" kategorijā "Labākā debija". Pēc albuma izdošanas notika albuma koncertturneja.

Grupa ir spēlējusi vairākos mūzikas festivālos Latvijā (tai skaitā *[[Positivus]]*), kā arī ārzemēs (Anglijā, Vācijā, Šveicē, Austrijā, Nīderlandē u.c.). 2015. gadā *Carnival Youth* iesildīja grupas "Prāta Vētra" albuma "7 soļi svaiga gaisa" turnejas koncertus, tāpat apvienība ir iesildījusi arī grupas "Instrumenti" koncertus.

2016. gada janvārī *Carnival Youth* saņēma *[[European Border Breakers Award]]* balvu par panākumiem ārvalstīs. 2016. gada pavasarī klajā nāca grupas otrais studijas albums *Propeller*.

2018. gada vasarā studijā "Red Bull Music Studios" Sanpaulu, Brazīlijā, strādāja pie mūzikas ierakstīšanas jaunajam albumam "Good Luck", kas tika laists klajā 2019. gada 16. augustā.

## Diskogrāfija
### EP ieraksti

### Studijas albumi

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Oficiālā tīmekļa vietne: http://carnivalyouth.lv
Koalu dzimta

**Koalu dzimta** jeb **lāčsomaiņu dzimta** (*Phascolarctidae*) ir viena no divām vombatveidīgo Austrālijas somaiņu dzimtām, kurā ir tikai viena mūsdienās dzīvojoša koalu suga un vairākas izmirušas sugas. Otra ir vombatu dzimta (*Vombatidae*), kuras sugas ir koalas tuvākie radinieki. Atšķirībā no citiem somaiņiem koalai soma atveras uz aizmuguri. Šādi soma atveras arī vombatiem.

Senākās koalu fosilijas saglabājušās no miocēna vidus vai oligocēna beigām.

## Sistemātika
* **Koalu dzimta** (*Phascolarctidae*)
** ģints Koalas (*Phascolarctos*)
** ģints †*[[Cundokoala]]*
** ģints †*[[Koobor]]*
** ģints †*[[Litokoala]]*
** ģints †*[[Madakoala]]*
** ģints †*[[Nimiokoala]]*
** ģints †*[[Perikoala]]*

## Atsauces
Garvilnas vombati

**Garvilnas vombati, mataindeguna vombati** (*Lasiorhinus*) ir viena no divām vombatu dzimtas (*Vombatidae*) somaiņu ģintīm. Otra ir vombatu ģints (*Vombatus*). Garvilnas vombatu ģintī ir divas sugas, kuras mājo Austrālijā. 

Biežāk no abām sugām sastopams dienvidu garvilnas vombats (*Lasiorhinus latifrons*), kas sastopams plašā areālā no Jaundienvidvelsas dienvidrietumiem līdz Austrālijas dienvidrietumiem. Toties  Krefta vombata (*Lasiorhinus krefftii*) izdzīvošana ir kritiski apdraudēta, un tas mūsdienās mājo tikai nelielā 3 km² reģionā Kvīnslendā. Senāk tas bija sastopams arī Viktorijā un Jaundienvidvelsā.

## Kopīgās īpašības
Garvilnas vombatiem ir liels, apaļīgs ķermenis ar īsām, spēcīgām kājām un platām ķepām, kas piemērotas zemes rakšanai. Kažoks ir biezs un zīdains. Tiem ir raksturīga liela galva ar smailām ausīm, mazām actiņām un platu degunu, kuru atšķirībā no parastā vombata deguna sedz īss matojums. Mazākais no abiem ir dienvidu garvilnas vombats. 

Garvilnas vombati ir zālēdāji un ir aktīvi galvenokārt krēslas stundās un naktī. Dienu tie pavada, paslēpušies savā alā.

## Sistemātika
* **Garvilnas vombatu ģints** (*Lasiorhinus*)
**Dienvidu garvilnas vombats (*Lasiorhinus latifrons*)
** Krefta vombats (*Lasiorhinus krefftii*)

## Atsauces
Posumi

**Posumi**, **posumu apakškārta** (*Phalangeriformes*) ir viena no trim somaiņu diprotodontu kārtas (*Diprotodontia*) apakškārtām, kas apvieno 6 mūsdienās dzīvojošas dzimtas un tiek iedalītas 2 virsdzimtās. Šajā grupā ir apmēram 70 maza vai vidēja lieluma kokos dzīvojošu somaiņu sugu, kas mājo Austrālijā, Jaungvinejā un Sulavesi. Posumi ir introducēti arī Jaunzēlandē un Ķīnā. Savu nosaukumu dzīvnieciņi ieguvuši, pateicoties vizuālai līdzībai ar Amerikā dzīvojošiem oposumiem.

## Kopīgās īpašības

Posumi pārvietojas uz visām četrām ekstremitātēm, tiem ir apaļīgs ķermenis ar salīdzinoši nelielu galvu, smailu purniņu un garu tvērējasti. Astes iekšpuse nav apspalvota, tādējādi uzlabojot tās satvērienu ar koka zaru. Arī nagi ir ļoti asi, piemēroti kāpšanai kokos.

Kopumā posumi ir mājas kaķa lielumā, tomēr daudzas sugas ir mazākas. Mazākais posums — Tasmānijas pundurposums (*Cercartetus lepidus*) — ir arī mazākais diprotodontu kārtas somainis. Tā ķermeņa garums kopā ar galvu un asti ir apmēram 70 mm, svars 6 g. Lielākās  šajā apakškārtā ir abas lāču kuskusu (*Ailurops*) sugas. Sulavesi lāču kuskuss (*Ailurops ursinus*) var sasniegt 10 kg masu, un tā ķermeņa garums ir 61&nbsp;cm.

### Ekoloģija
Posumi ir krūmāju un lietus meža iemītnieki. Tie ir savrupi dzīvnieki, aktīvi naktīs un lielāko daļu laika pavada kokos, migu iekārtojot koka dobumā. Tie ir zālēdāji vai visēdāji. Pārtiek no lapām, augļiem, nektāra, bet visēdāji barojas arī ar kukaiņiem, maziem zīdītājiem, putniem un rāpuļiem. Dažas sugas pielāgojušās ļoti šauram barības spektram, piemēram, lielais planētājposums (*Petauroides volans*) barojas tikai ar eikaliptiem, bet medusposums (*Tarsipes rostratus*) — tikai ar ziedu nektāru. Sastopami arī posumi kukaiņēdāji, piemēram, kalnu pundurposums (*Burramys parvus*).

### Vairošanās
Posumi ar savas sugas pārstāvjiem tiekas tikai pārošanās laikā. Tiem nav noteiktas vairošanās sezonas. Grūsnības periods ilgst apmēram 2 nedēļas, piedzimst 2—4 mazuļi, kuri pēc dzimšanas ielien mātes somā. Parasti izdzīvo tikai viens mazulis un somu atstāj apmēram pēc 6—7 mēnešiem.

## Sistemātika
* **Posumu apakškārta** (*Phalangeriformes*)
** Kuskusu virsdzimta (*Phalangeroidea*)
*** Kuskusu dzimta (*Phalangeridae*)
*** Pundurposumu dzimta (*Burramyidae*)
** Planētājkuskusu virsdzimta (*Petauroidea*)
*** Gredzenastes posumu dzimta (*Pseudocheiridae*)
*** Medusposumu dzimta (*Tarsipedidae*)
*** Planētājkuskusu dzimta (*Petauridae*)
*** Spalvastes planētājposumu dzimta (*Acrobatidae*)

## Attēlu galerija
|
Attēls:Ailurops_ursinus_Naemundung_2_North_Sulawesi.jpg|Sulavesi lāču kuskuss (*Ailurops ursinus*) ir lielākais posums
Attēls:Northen brushtail possum eating an apple.jpg|Ziemeļu kuplastes posums (*Trichosurus arnhemensis*)
Attēls:Cuscus ironrange 6872w.JPG|Posumiem kokos rāpties palīdz to tvērējaste, attēlā plankumainais kuskuss (*Spilocuscus maculatus*)


## Atsauces

## Ārējās saites

*Newworldencyclopedia: Possum
Planētājkuskusu virsdzimta

**Planētājkuskusu virsdzimta** (*Petauroidea*) ir viena no divām posumu apakškārtas (*Phalangeriformes*) virsdzimtām, kas apvieno 31 sugu un kas tiek iedalītas 4 mūsdienās dzīvojošas dzimtas. Šīs grupas sugas mājo Austrālijā un Jaungvinejā, un saliņās to tuvumā. To tuvākie radinieki ir kuskusu virsdzimtas (*Phalangeroidea*) sugas.

## Sistemātika
* **Planētājkuskusu virsdzimta** (*Petauroidea*)
** Gredzenastes posumu dzimta (*Pseudocheiridae*)
***Gredzenastes lemurposumi (*Hemibelideus*)
***Gredzenastes posumi (*Pseudochirulus*)
***Jaungvinejas gredzenastes posumi (*Pseudochirops*)
***Klinšu gredzenastes posumi (*Petropseudes*)
***Lielie planētājposumi (*Petauroides*)
***Parastie gredzenastes posumi (*Pseudocheirus*)
** Medusposumu dzimta (*Tarsipedidae*)
***Medusposumi (*Tarsipes*)
** Planētājkuskusu dzimta (*Petauridae*)
***Planētājkuskusi (*Petaurus*)
***Svītrainie planētājkuskusi (*Dactylopsila*)
***Vāverposumi (*Gymnobelideus*)
** Spalvastes planētājposumu dzimta (*Acrobatidae*)
***Spalvastes planētājposumi (*Acrobates*)
***Spalvastes posumi (*Distoechurus*)

## Atsauces

## Ārējās saites

*ITIS: Petauroidea
*ADW: Petauroidea
*Superfamily: Petauroidea
Kuskusu virsdzimta

**Kuskusu virsdzimta** (*Phalangeroidea*) ir viena no divām posumu apakškārtas (*Phalangeriformes*) virsdzimtām, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas dzimtas (kuplastes posumus, kuskusus un  pundurposumus) un divas izmirušas dzimtas. To tuvākie radinieki ir planētājkuskusu virsdzimtas (*Petauroidea*) sugas.

Senākās kuskusu virsdzimtas fosilijas saglabājušās no oligocēna beigām un miocēna sākuma.

## Sistemātika
* **Kuskusu virsdzimta** (*Phalangeroidea*)
** Kuskusu dzimta (*Phalangeridae*)
***Kuplastes posumi (*Trichosurus*)
***Kuskusi (*Phalanger*)
***Lāču kuskusi (*Ailurops*)
***Pundurkuskusi (*Strigocuscus*)
***Plankumainie kuskusi (*Spilocuscus*)
***Zvīņastes posumi (*Wyulda*)
** Pundurposumu dzimta (*Burramyidae*)
***Kalnu pundurposumi (*Burramys*)
***Pundurposumi (*Cercartetus*)
** †*[[Ektopodontidae]]*
** †*[[Miralinidae]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
*ITIS: Phalangeroidea  Thomas, 1888
*ADW: Phalangeroidea
Dāvis Ikaunieks

**Dāvis Ikaunieks** (dzimis ) ir latviešu futbolists, Latvijas futbola izlases dalībnieks, var spēlēt gan pussarga, gan uzbrucēja pozīcijā. Kopš 2026. gada Ikaunieks pārstāv FK Kauno Žalgiris. 2018. gadā atzīts par labāko Latvijas futbolistu.

Arī viņa brālis Jānis ir futbolists.

## Karjera klubos
D. Ikaunieks karjeru sācis Liepājā, vispirms FK Liepājas Metalurgs sastāvā. Virslīgā debitēja 2012. gadā, kad aizvadīja 3 spēles. Veiksmīgākā ir bijusi 2015. gada sezona, kad FK Liepāja sastāvā kļuva par Latvijas čempionu un pats D. Ikaunieks ar gūtiem 15 vārtiem kļuva par Virslīgas rezultatīvāko spēlētāju.

2016. gada jūnijā Dāvis Ikaunieks tika izīrēts Čehijas 1. līgas klubam Jihlavas "Vysočina". 2017. gada janvārī klubs izmantoja tiesības noformēt pilnu pāreju un parakstīja ar D. Ikaunieku divarpus gadu līgumu. 2018. gadā pārgāja uz citu Čehijas klubu FK Jablonec. 2019. gada jūlijā tika izīrēts Latvijas Virslīgas klubam RFS. Pēc sezonas beigām atgriezās Čehijā, bet 2019.—2020. gada sezonas otrajā pusē tika izīrēts citam Čehijas klubam Zlīnas "Fastav". 2020. gada jūlijā tika izīrēts citam Čehijas klubam *[[FK Mladá Boleslav]]*. 2021. gadā arī uz īres līguma pamata atgriezās *[[FK Liepāja]]* sastāvā. Pēc sezonas beigām atgriezās *Jablonec* rindās.

2025. gadā jūnijā atgriezās Latvijā, pievienojoties čempionvienībai RFS, kur tobrīd spēlēja arī viņa brālis Jānis.

## Karjera izlasē
Pārstāvējis vairākas Latvijas jaunatnes izlases. Latvijas izlasē D. Ikaunieks debitēja 2016. gada 1. jūnijā Baltijas kausa spēlē pret Lietuvu, kad 65. minūtē nomainīja savu brāli Jāni. Pirmos vārtus izlases sastāvā viņš guva 2. septembrī pārbaudes spēlē pret Luksemburgu.

2018. gada 19. decembrī atzīts par Latvijas gada futbolistu, pārtraucot Andra Vaņina trīs gadu dominanci.

## Atsauces

## Ārējās saites
Voldemārs Alksnis

**Voldemārs Alksnis** var būt:
* Voldemārs Alksnis — latviešu agronoms;
* Voldemārs Alksnis — latviešu jurists.
Jānis Mazpolis

**Jānis Mazpolis** (dzimis 1885. gada 29. septembrī Kosas pagastā, miris 1938. gada 25. augustā Rīgas Jūrmalā) bija latviešu būvinženieris un sabiedriskais darbinieks. 
Tālo Austrumu Latviešu centrālā biroja, vēlāk Sibīrijas un Urālu latviešu nacionālās padomes priekšsēdētājs (1919—1920). Latvijas Republikas diplomātiskais pārstāvis Sibīrijā un Tālajos Austrumos.

## Dzīvesgājums
[left|thumb|200px|Tālo Austrumu Latviešu centrālā biroja locekļi 1919. gadā. No kreisās 1. rindā: [Voldemārs Salnais|V. Salnājs, J. Mazpolis, P. Šmits, R. Zariņš, A. Švābe; 2. rinda: E. Škipsna, J. Zariņš, J. Kurelis, A. Stihevics, I. Bērziņš]]
Dzimis 1885. gada 29. septembrī Kosas pagastā. 
Krievijas pilsoņu kara laikā nokļuva Sibīrijā, kur 1918. un 1919. gadā darbojās  Sibīrijas un Tālo Austrumu latviešu nacionālajā padomē. 
1920. gada aprīlī J. Mazpolis caur Japānu devās uz Latviju, bet savus pienākumus izpildīt uzdeva inženierim J. Lakatam, kurš tos veica līdz Imantas pulka un Troickas bataljona karavīru pilnīgai aizbraukšanai no Vladivostokas. 
Atrodoties Nagasaki, Jānis Mazpolis 1920. gada 19. jūnijā uz Vladivostoku nosūtīja rīkojumu: “Tā kā viss personāls, kas iecelts no Ārlietu ministrijas, ir atstājis Vladivostoku pirms atļaujas saņemšanas [no] Latvijas un saņemt šādu rīkojumu tuvākajā nākotnē nav paredzams, tad mums cits nekas neatliek kā iecelt personālu saziņā ar Nacionālo Padomi – Mārtiņu Skujiņu kā valdības priekšstāvja vietas izpildītāju. Garantējot trim Latvijas diplomātiskās pārstāvniecības darbiniekiem pēc gada nokalpošanas šajā amatā brīvu ceļu uz Latviju.”
Šāda rīcība gan bija pretrunā ar J. Mazpolim adresēto Latvijas pagaidu valdības vārdā izdoto pilnvaru, kas viņam uzdeva nodibināt kontaktus ar Antantes valstu diplomātiem Vladivostokā, lai aizstāvētu Latvijas suverēnās tiesības, pilsoņus un veicinātu bēgļu nogādāšanu dzimtenē. 

Vēlāk Latvijā Jānis Mazpolis par finansiālām nelikumībām pārstāvniecībā tika notiesāts uz 4 gadiem pārmācības namā.
Miris 1938. gada 25. augustā Rīgas Jūrmalā.

## Atsauces
Libānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Libānas novietojums]]
**[[Libāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **9 muhāfazas**, kas sīkāk iedalās **26 distriktos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Muhāfazas

## Atsauce
Šrilankas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Šrilankas novietojums]]
**[[Šrilanka]]s administratīvo iedalījumu** veido **9 provinces**, kas sīkāk iedalās **25 distriktos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums
200px|thumbnail|center
### Provinces

## Atsauce
Bangladešas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Bangladešas novietojums]]
**[[Bangladeša]]s administratīvo iedalījumu** veido **8 apgabali**. Apgabali sīkāk iedalās **64 distriktos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Apgabali

## Atsauce
Tadžikistānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Tadžikistānas novietojums]]
**[[Tadžikistāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **2 vilojati**, **1 autonomais vilojats** un **republikas pakļautības rajoni** un **galvaspilsēta**. Daļa valsts teritorijas ir nodalīta pirmās pakāpes administratīvajās vienībās — viens autonomais vilojats (Kalnu Badahšāna) un divi vilojati (Hatlona un Sugda), kā arī valsts galvaspilsēta Dušanbe. Otrās pakāpes administratīvajās vienībās — **62 rajonos** (nohijās, *ноҳия*) un **8 apgabala pakļautības pilsētās** *(шаҳр)* — iedalās kā vilojati, tā arī vilojatos neiekļautā teritorija — republikas pakļautības rajoni. Trešās pakāpes administratīvā iedalījuma vienības ir pilsētas *(шаҳр)*, ciemati *(шаҳрак)* un lauku kopienas *(ҷамоати деҳот)*.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Galvaspilsēta

### Vilojati

### Autonoms vilojats

### Republikas pakļautības rajoni

## Atsauce
Turkmenistānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Turkmenistānas novietojums]]
**[[Turkmenistāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **5 vilajeti** un **1 galvaspilsētas apgabals**. 

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Galvaspilsētas apgabals

### Vilajets

## Atsauce
Uzbekistānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Uzbekistānas novietojums]]
**[[Uzbekistāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **12 vilojati** () , **1 pilsēta** () un **1 republika** (). Vilojati un republika sīkāk iedalās **174 rajonos** () un **54 pilsētās** ().

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Pilsēta

### Republika

### Vilojati

## Atsauce
Stīvijs Grifins

**Stīvijs Grifins** () ir izdomāts tēls animētajā *[[Fox Broadcasting Company]]* komēdijseriālā "Mana trakā ģimene", kā arī viens no trim bērniem Grifinu ģimenē. Stīvijs dzīvo izdomātā pilsētā Kouhogā, Rodailendas štatā, ASV.

Stīvijam ir apmēram 1 gads, viņš grib iekarot pasauli. Viņa vecāki ir Luisa Grifina, kuru viņš grib nogalināt, un Pīters Grifins. Stīvijam ir māsa Mega un brālis Kriss, kā arī viņa labākais draugs suns Braiens.

Stīvija lomu seriālā ierunā "Manas trakās ģimenes" veidotājs Sets Makfārlins.
Purpurkrāsa

**Purpurkrāsa**, arī **purpursarkanā krāsa**, ir divu spektra krāsu — sarkanās un zilās — savienojums. Pati purpurkrāsa nav spektra krāsa, tātad tai nav noteikts viļņa garums. Līdzīga violetai krāsai, tomēr purpurkrāsa ir tuvāka sarkanai krāsai.

## Kultūrā
Saskaņā ar Eiropā un ASV veiktajām aptaujām purpurkrāsa visbiežāk tiek saistīta ar karalisko, maģiju, noslēpumiem un dievbijību. Senajos laikos tā kļuva par Bizantijas un Svētās Romas impērijas karalisko krāsu.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
CERTUS domnīca

**CERTUS** (latīņu val.— drošs, stingrs, apņēmīgs, noteikts) ir Latvijā pirmā domnīca, kas veidota ar 100% privātā finansējuma palīdzību un apvieno teju visas vadošās Latvijas tautsaimniecības nozares — farmācijas, IT, kokrūpniecības, finanšu, lauksaimniecības un citas.

## Par domnīcu
CERTUS ir domnīca mērķtiecīgai izaugsmei, kuras misija ir veicināt Latvijas ekonomisko izaugsmi, lai samazinātu nabadzību, uzlabotu veselības aprūpi un izglītību, kā arī lai apturētu iedzīvotāju skaita samazināšanos. Tā tika dibināta 2015. gadā un tajā pašā gadā izdeva savu pirmo konkurētspējas ziņojumu.

Domnīca nodrošina platformu privātā, akadēmiskā un publiskā sektora sadarbībai, lai izveidotu konkurētspējas ziņojumus reizi gadā, kurā tiek apvienotas sadarbībā izveidotās idejas, kas var virzīt Latviju pa mērķtiecīgas izaugsmes ceļu, sabalansējot liberālas tirgus ekonomikas attīstības principus ar pārdomātu un fokusētu valsts atbalstu Latvijas tautsaimniecības nozaru attīstībai iekšēji un ārēji.

## Atsauces
Mjanmas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Mjanmas novietojums]]
**[[Mjanma]]s administratīvo iedalījumu** veido **7 pavalstis** un **7 reģioni** un **1 savienības teritorija**, kuri sīkāk iedalās **62 distriktos**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Savienības teritorija

### Reģioni

### Pavalstis

## Atsauce
Ģirts Kasparsons

**Ģirts Kasparsons** (dzimis , miris ) bija latviešu biologs un ornitologs.

Ģ.Kasparsona tēvs bija gleznotājs Reinholds Kasparsons.

1956. gadā absolvējis Latvijas Valsts universitātes Bioloģijas fakultāti. Pēc universitātes absolvēšanas strādājis Rīgas Zooloģiskajā dārzā, Latvijas Zinātņu akadēmijas Bioloģijas institūtā, Daugavpils Pedagoģiskajā institūtā, Baltijas Zivsaimniecības institūtā.

Nodarbojies ar Latvijas plēsīgo putnu un dzīvnieku ekoloģijas pētīšanu. Sarakstījis vairāk par 200 populārzinātniskajiem rakstiem.

## Atsauces
Pakistānas administratīvais iedalījums

[250px|thumbnail|[Pakistānas novietojums]]
**[[Pakistāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **4 provinces**, **1 federālā teritorija**, **galvaspilsētas teritorija** un **2 Pakistānas pārvaldībā esošās teritorijas Kašmīrā**.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Galvaspilsētas teritorija

### Provinces

### Pakistānas pārvaldībā esošās teritorijas Kašmīrā

## Atsauce
Ištvāns Abonji

**Ištvāns Abonji** (; , Budapešta — , Budapešta) bija Ungārijas šahists.

## Biogrāfija
Devis nozīmīgu ieguldījumu šaha atklātņu teorijā. 1912. gadā pielietojis praksē retu gambītu, kas nosaukts viņa vārdā - 1. Zf3 d5 2. e4. 1922. gadā kopā ar Ģulu Brejeru publicējis pirmo nopietno Budapeštas gambīta analīzi.

Bijis viens no piecpadsmit delegātiem, kuri 1924. gada 20. jūlijā Parīzē nodibinājuši Starptautisko šaha federāciju (FIDE).

1928. gadā Budapeštā sniedzis simultānspēles seansu pret 105 galdiņiem, kurā sasniedzis labu rezultātu: +79, -6, =20.

Daudzus gadus vadījis Ungārijas šaha federāciju. No 1935. gada līdz 1939. gadam bijis Starptautiskās Korespondencšaha savienības (IFSB) prezidents, kura bija mūsdienu Starptautiskās Korespondencšaha federācijas priekštece. Tāpat bijis Ungārijas šaha žurnāla *Magyar Sakkvilag* ("Ungāru šaha pasaule") redaktors.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kasparsons

**Kasparsons** ( — 'Kaspara dēls', no personvārda Kaspars (*Caspar*); sieviešu dzimtē **Kasparsone**) ir zviedru cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:
* Eduards Kasparsons — Bauskas pilsētas vadītājs un skolotājs;
* Ģirts Kasparsons — latviešu biologs un ornitologs;
* Kārlis Kasparsons — latviešu sabiedriskais darbinieks, publicists, ārsts un filologs.
Dibaba

**Dibaba** var būt:

* Genzebe Dibaba (*Genzebe Dibaba*; 1991) ― etiopiešu vieglatlēte;
* Tiruneša Dibaba (*Tirunesh Dibaba*; 1985) ― etiopiešu vieglatlēte.
Jānis Kuplais

**Jānis Kuplais** (dzimis , miris ) bija latviešu aktieris.

1963. gadā absolvējis Latvijas Valsts konservatorijas Teātra fakultāti. 1955. gadā sāka darboties Jaunatnes teātrī, 1965. gadā kļuva par Liepājas teātra aktieri. Tēlojis arī kino: "Kļūstiet mana sievasmāte!" (1977) un "Tāpēc, ka es esmu Aivars Līdaks" (1978).

1968. gadā kļuva par Latvijas Teātra darbinieku savienības biedru. 1987. gadā saņēmis Latvijas PSR Nopelniem bagātā skatuves mākslinieka goda nosaukumu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jāņa Kuplā informācija
Gundars Ķeniņš-Kings

**Gundars Ķeniņš-Kings** (dzimis , miris ) bija latviešu izcelsmes ASV ekonomists. *Dr. h. ekon.* (1992).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1926. gadā Rīgā skolotāja un politiķa Ata Ķeniņa un dzejnieces Austras Dāles ģimenē.
1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju. Studēja Gētes Universitātē Frankfurtē. 1950. gadā pārcēlās uz dzīvi ASV. Piedalījies Korejas karā (1950—1953).

1956. gadā absolvēja Oregonas Universitāti, 1964. gadā ieguva doktora grādu vadībzinātnē Stenforda Universitātē. 1960. gadā sāka strādāt Takomā, Vašingtonas štatā, esošajā Klusā okeāna Luterāņu universitātē (*Pacific Lutheran University*), no 1966. līdz 1990. gadam bija Uzņēmumu vadības fakultātes (*School of Business*) dekāns, līdztekus bija Baltijas studiju veicināšanas apvienības prezidents (1968—1970), *[[Boeing]]*, *[[Weyerhaeuser]]* un citu uzņēmumu padomnieks apgādes jautājumos.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas bija viens no RTU Rīgas Biznesa skolas dibinātājiem, ASV vēstniecības konsultants Rīgā, Biznesa augstskolas "Turība" vieslektors. Bijis latviešu studentu korporācijas Fraternitas Cursica biedrs.

## Apbalvojumi un pagodinājumi
* Latvijas Zinātņu akadēmijas ārzemju loceklis (1990) 
* Spīdolas balva (1999)
* Triju Zvaigžņu ordenis, IV šķira (2006)

## Darbi
Vairāk nekā 100 zinātnisku rakstu un 8 monogrāfiju autors.
* *Economic Policies in Occupied Latvia* (1965)
* Uzņēmību! (1999)
* Modernā apgāde. Labāk, lētāk un laikā (2000)
* Roku rokā (2002)
* Saimnieciski apsvērumi Latvijas tālākai izaugsmei (2004)
* Raksti veiksmīgiem cilvēkiem (2007)
* Amerikas pieredze uzņēmumu vadībā. Izlase lietišķām pārrunām (2009)
* *Nation-Building in the Baltic States: Transforming Governance, Social Welfare, and Security in Northern Europe* (kopā ar David E. McNabb, 2014)

## Ārējās saites
* NODROŠINĀT SAVU NĀKOTNI , raksts par ieguldījumiem (2005)

## Atsauces