open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Skots

**Skots** () var būt:
* skotu tautības pārstāvis

## Personas ar šādu uzvārdu
***Scott*** ir skotu uzvārds. Latviešu valodā iespējamās atveides: **Skots** (vīriešu dzimtē) un **Skota** (sieviešu dzimtē).

Cilvēki ar šādu uzvārdu:
* Deivids Skots (*David Scott*) — ASV kosmonauts (dzimis 1932. gadā);
* Dunss Skots (*Ioannes Scotus*) — viduslaiku skotu franciskāņu teologs un filozofs (1266—1308);
* Džordžs Skots (*George Campbell Scott*) — amerikāņu aktieris (1927—1999);
* Endrū Skots (*Andrew Scott*) — īru aktieris (dzimis 1976. gadā);
* Millija Skota (*Milly Scott*) — nīderlandiešu dziedātāja un aktrise (dzimusi 1933. gadā);
* Naomi Skota (*Naomi Scott*) — angļu aktrise un dziedātāja (dzimusi 1993. gadā);
* Rendolfs Skots (*Randolph Scott*) — amerikāņu aktieris (1898—1987);
* Ridlijs Skots (*Ridley Scott*) — angļu kinorežisors (dzimis 1937. gadā);
* Riks Skots (*Rick Scott*) — amerikāņu politiķis (dzimis 1952. gadā);
* Roberts Skots (*Robert Scott*) — britu jūrnieks, polārpētnieks (1868—1912);
* Šons Viljams Skots (*Seann William Scott*) — ASV aktieris (dzimis 1976. gadā);
* Tims Skots (*Tim Scott*) — ASV politiķis (dzimis 1965. gadā);
* Toms Skots (*Tom Scott*) — britu *YouTube* personība un tīmekļa izstrādātājs;
* Tonijs Skots (*Tony Scott*) — angļu kinorežisors un kinoproducents (1944—2012);
* Treviss Skots (*Travis Scott*) — amerikāņu reperis, mūzikas autors un ierakstu producents (dzimis 1992. gadā);
* Valters Skots (*Walter Scott*) — skotu rakstnieks (1771—1832).
* Vinfīlds Skots (*Winfield Scott*) — amerikāņu militārais komandieris un politiķis (1786—1866)

## Vietas
* Skota krasts;
* Skota, Jaunzēlandes polārstacija;
* Skota sala, sala Rosa jūrā;
* Skota kalni.

## Uzņēmumi
* *[[Scott Sports]]* — sporta inventāra ražotājs
Vituss Berings

**Vituss Jonasens Berings** (, ; dzimis  Dānijā, miris  Komandora salās) bija dāņu izcelsmes Krievijas Impērijas jūrnieks, flotes virsnieks un ceļotājs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1681. gadā Horsensas pilsētā Dānijā ostas muitas inspektora ģimenē. 15 gadu vecumā kļuva par kuģa puiku, ceļoja uz Indiju un tagadējo Indonēziju. Pēc Amsterdamas kuģa virsnieku skolas beigšanas viņš Lielā Ziemeļu kara laikā 1704. gadā iestājās Krievijas kara flotes dienestā. Dienēja Baltijas flotē, pēc tam Azovas flotē un atkal Baltijas flotē.

1725. gadā Krievijas ķeizars Pēteris I sūtīja Beringu izpētīt, vai starp Āziju un Ameriku ir sauszemes tilts. Trīs gadus pēc izbraukšanas no Sanktpēterburgas caur Ohotskas ostu Berings sasniedza jūras šaurumu, kas vēlāk tika nosaukts viņa vārdā par Beringa šaurumu. Nespēdams saskatīt Aļaskas krastu un secinājis, ka Āzija un Amerika savā starpā nav savienotas, viņš 1730. gadā atgriezās Sanktpēterburgā. 1733. gadā Berings vēlreiz atgriezās šajā apvidū, kur pavadīja savas dzīves pēdējos astoņus gadus, un šoreiz ekspedīcija sasniedza Aļaskas krastu, taču atpakaļceļā uz Sibīriju aizkavējās un bija spiesta pārziemot neapdzīvotā salā, kur vairums ekspedīcijas dalībnieku, arī tās vadītājs, saslima un nomira. Salu Komandora salās, kurā Berings nomira, nosauca viņa vārdā par Beringa salu.
## Literatūra
* 
* 
* 
* 
* 
## Ārējās saites
Klīvelandīts

**Klīvelandīts** ir minerāla, albīta paveids, plāni, nereti caurspīdīgi albīta kristāli. Nosaukts amerikāņu mineraloga  Pārkera Klīvelanda (*Parker Cleaveland*) vārdā.

Nereti klīvelandīta kristāli ir pilnīgi caurspīdīgi un veido savdabīgus, ažūrus "vēdekļus" un citas interesantas struktūras. Populārs kolekciju minerāls.

Klīvelandītu atrod daudzās pasaules valstīs, zināms simtiem atradņu. Latvijai tuvāk atrodas atradnes Čehijā (Morāvija), Slovākijā (vairākas atradnes), Vācijā (Reinzeme-Pfalca), Zviedrijā (Smolande un Vērmlande).
Peristerīts

**Peristerīts** (no  *(peristera)* — 'balodis', jo akmenim ir līdzīgs mirdzums kā baloža spalvām) ir minerāla albīta paveids. Peristerītam raksturīga vāja iridescence un nereti arī adulārescence, t.i. šī gaišā, gandrīz baltā minerāla skaldnības plaknes zaigo košās krāsās, galvenokārt zilā krāsā.

Šīs īpašības dēļ peristerītu nereti izmanto juvelierizstrādājumos.

Peristerītu atrod šādās atradnēs:
* ASV;
** Mičigana — trīs atradnes;
** Ņujorka — viena atradne;
* Kanāda;
** Ontārio — piecas atradnes;
** Kvebeka — viena atradne;
* Tanzānija.
Šadlunīts

__NOTOC__

**Šadlunīts** ir ļoti rets minerāls, sastopams vara — niķeļa rūdās. Atklāts 1973. gadā. Nosaukts krievu mineraloģes, rūdu pētnieces Tatjanas Šadlunas vārdā.

## Atradnes
* ASV, Nevada, Landeras grāfiste, Makkoja raktuves
* Krievija, Krasnojarskas apgabals, Noriļska, Oktjabrskas vara - niķeļa iegulas, Majaka raktuves

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Šafarzikīts

__NOTOC__

**Šafarzikīts** (nosaukts ungāru mineraloga Ferenca Šafarzika (*Ferenc Schafarzik*) vārdā) ir rets minerāls. Atklāts 1921. gadā.

## Atradnes
* ASV, Meina
* Itālija
** Lombardija
** Toskāna
* Kanāda, Kvebeka
* Luksemburga
* Slovākija, divas atradnes Mazajos Karpatos

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Šafranovskīts

**Šafranovskīts** (Pēterburgas Kalnu institūta profesora Ilariona Šafranovska vārdā) ir ļoti rets minerāls. Apstiprināts 1982. gadā. Veidojas sārmainu nefelīnsienīta magmu vēlās kristalizācijas fāzēs, atrodams pegmatītos. Ļoti vāji radioaktīvs.

## Atradnes
* Krievija, Kolas pussala
** Hibīni — četras atradnes
** Lovozero masīvs, Karnasurta kalns un vairākas citas atradnes

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Šahnerīts

__NOTOC__

**Šahnerīts** (nosaukts vācu mineraloģes Dorisas Šahneres-Kornas vārdā) ir diezgan rets minerāls. Atklāts 1972. gadā. Veidojas oksidējoties mošelandsbergītam.

## Atradnes
* ASV, Nevada
* Čehija, Bohēmija
* Francija, Ronas Alpi
* Meksika, Sonora
* Slovākija, septiņas atradnes Baņskobistricas un Košices rajonos
* Vācija, Reinzeme-Pfalca
* Zviedrija, Vestmanalande

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Adžoīts

**Adžoīts** (nosaukts atradnes vārdā - Adžo (ASV)) - rets minerāls. Atklāts 1958. gadā. Sekundārs vara minerāls. Ļoti vāji radioaktīvs.

## Izmantošana
Viena no vara rūdām, taču nav nozīmīga.

## Atradnes
* ASV, Arizona - trīs - četras atradnes
* Dienvidāfrika, Limpopo province
* Lielbritānija, Devona
* Vācija, Ziemeļreina-Vestfālene

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski)
* Webmineral.org (angliski)
Afganīts

**Afganīts** (nosaukts atrašanas valsts — Afganistānas vārdā) — rets minerāls raksturīgā gaišzilā krāsā. Tiek atrasts kopā ar sodalīta grupas minerāliem, pieder laukšpatoīdiem. Atklāts 1967. gadā, Afganistānā, lazurīta raktuvēs. Ļoti vāji radioaktīvs.

## Atradnes
* Afganistāna, Badahšānas province, Lapislazuli raktuves
* ASV, Ņujorka
* Itālija
** Kampānija — Sommas vulkāns
** Lacio — divas atradnes
** Toskāna
* Kanāda, Ņūfaundlenda
* Krievija, pie Baikāla
* Tadžikistāna, Pamirs
* Vācija, Reinzeme-Pfalca

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski)
* Webmineral.org (angliski)
Afvilīts

**Afvilīts** (nosaukts Dienvidāfrikas kompānijas *DeBeers* vadītāja Alfeusa Fullera Viljamsa (*Alfeus Fuller Williams*) vārdā) — diezgan rets minerāls. Atklāts 1925. gadā. Kaļķakmens kontaktmetamorfisma procesu produkts.

## Atradnes
* ASV
** Kalifornija
** Misūri
* Dienvidāfrika, Ziemeļkāpas province, četras atradnes
* Francija, Overņa
* Itālija
** Lacio
** Veneto
* Izraēla, divas atradnes
* Īrija
* Japāna, Honšu sala — divas atradnes
* Jaunzēlande, Ziemeļu sala
* Krievija, Habarovskas apgabals
* Lielbritānija
** Skotija
** Ziemeļīrija
* Vācija
** Bavārija
** Reinzeme-Pfalca, piecas atradnes

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral.org
Agardīts-(Y)

__NOTOC__

**Agardīts-(Y)** (nosaukts franču mineraloga Žila Agāra (*Jules Agard*) vārdā) ir rets minerāls. Atklāts 1968. gadā. Satur retu elementu itriju - 6,47%.

## Atradnes
* Austrālija
** Jaundienvidvelsa - trīs atradnes
** Dienvidaustrālija - divas atradnes
* ASV
** Kalifornija
** Nevada - četras atradnes
** Ņūmeksika - trīs atradnes
** Vašingtona
* Čehija
** Bohēmija
** Morāvija
* Francija
** Pireneji
** Provansa
** Ronas Alpi
* Grieķija, Atika
* Itālija
** Ligūrija
** Lombardija
** Sardīnija - divas atradnes
** Trentīno-Alto Adidže
* Japāna, Honšu sala - trīs atradnes
* Lielbritānija
** Kornvola - divas atradnes
** Velsa
* Kongo, Šaba
* Maroka
* Mongolija
* Spānija, Andalūzija
* Šveice - trīs atradnes
* Vācija
** Bādene-Virtemberga - sešas atradnes
** Lejassaksija, Harca kalni - divas atradnes
** Tīringene
** Ziemeļreina-Vestfālene

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* [Webmineral.org](http://www.webmineral.com/data/Agardite-(Y).shtml)
Agardīts-(Nd)

**Agardīts-(Nd)** (nosaukts franču mineraloga Žila Agāra (*Jules Agard*) vārdā) — rets minerāls. Par agardītu-(Nd) dēvē ar neodīmu bagātu miksīta grupas minerālu. Neodīma saturs — līdz 3%. Vāji radioaktīvs (90 Bq/g). Apstiprināts Starptautiskajā mineraloģijas asociācijā 2010. gadā.

## Atradnes
* Austrālija, Jaundienvidvelsa
* Austrija, Štīrija
* ASV
** Nevada — divas atradnes
* Francija
** Ronas Alpi
* Japāna, Honsju sala — trīs atradnes
* Lielbritānija
** Kornvola
* Vācija
** Bādene-Virtemberga — astoņas atradnes

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* [Webmineral.org](http://www.webmineral.com/data/Agardite-(Nd).shtml)
Agardīts-(Dy)

__NOTOC__

**Agardīts-(Dy)** (nosaukts franču mineraloga Žila Agāra (*Jules Agard*) vārdā) ir rets minerāls. Nav apstiprināts Starptautiskajā mineraloģijas asociācijā. Atklāts 1992. gadā. Satur retu elementu - disproziju - 9%. Vāji radioaktīvs (259 Bq/g).

## Atradnes
* Vācija, Bādene-Virtemberga, Švarcvalde, Antona raktuves

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* [Webmineral.org](http://www.webmineral.com/data/Agardite-(Dy).shtml)
Agrelīts

__NOTOC__
**Agrelīts** (nosaukts Kembridžas Universitātes mineraloga Stjuarta Agrela (*Stuart Agrell*) vārdā) ir rets minerāls.

## Atradnes
* ASV, Viskonsina — sārmainos izvirdumiežos
* Kanāda, Kvebeka
* Krievija
** Sahas republika, Aldānas plato
** Murmanskas apgabals, Kolas pussala, Hibīni
* Tadžikistāna, Alaja grēda

## Ārējās saites

* Mindat.org (angliski)
* Webmineral.org (angliski)
* Agrelīta fotoattēls
Agrinierīts

**Agrinierīts** (nosaukts franču inženiera Anrī Agrinjē (*Henri Agrinier*) vārdā) — ļoti rets minerāls. Veidojas urāna minerālu iegulu oksidācijas zonā. Atklāts 1971. gadā. Satur 71,48% urāna. Ļoti radioaktīvs (127 958 Bq\g).

## Atradnes
* Francija, Limuzīna, Marņakas karjers

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski)
* Webmineral.org (angliski)
Agvilarīts

__NOTOC__

**Agvilarīts** (nosaukts Sankarlosas (Meksika) raktuvju pārvaldnieka Ponciāno Agvilara (*Ponciano Aguilar*) vārdā) - diezgan rets minerāls. Aprakstīts 1891. gadā. Zemas temperatūras sudraba minerāls, kas veidojas ar selēnu bagātos nogulumos. Sudraba saturs minerālā - 79,53%.

## Atradnes
Apzinātas 33 šī minerāla atradnes. No tām Latvijai tuvākās atrodas Čehijā, Bohēmijā.
## Ārējās saites

* Mindat.org 
* Webmineral.org
Agardīts-(Ce)

__NOTOC__

**Agardīts-(Ce)** (nosaukts franču mineraloga Žila Agāra (*Jules Agard*) vārdā) - diezgan rets minerāls. Atklāts 1970. gadā. Vāji radioaktīvs (215 Bq/g).

Satur retus elementus:
* Cērijs - 4,32%
* Lantāns - 1,95%. 
* Neodīms - 2%

## Atradnes
* Apvienotā Karaliste, Kornvola - trīs atradnes
* ASV, Nevada
* Austrālija, Jaundienvidvelsa
* Francija
** Lorēna, Vogēzi
** Pireneji
** Provansas Alpi
* Grieķija, Atika
* Maroka
* Namībija, Cumeba
* Vācija
** Bādene-Virtemberga - trīs atradnes
** Lejassaksija, Harca kalni
** Saksija

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski)
* [Webmineral.org (angliski)](http://www.webmineral.com/data/Agardite-(Ce).shtml)
Agardīts-(La)

__NOTOC__

**Agardīts-(La)** (nosaukts franču mineraloga Žila Agāra (*Jules Agard*) vārdā) ir rets minerāls. Atklāts 1980. gadā. Satur retu elementu lantānu - 9,75%. Vāji radioaktīvs (218 Bq/g).

## Atradnes
* ASV
** Kalifornija
** Ņūmeksika - divas atradnes
* Francija
** Franšekomtē
** Pireneji
* Grieķija, Atika
* Itālija, Sardīnija
* Lielbritānija
** Kornvola - divas atradnes
** Kamberlenda - divas atradnes
* Vācija
** Bādene-Virtemberga - trīs atradnes
** Lejassaksija, Harca kalni - divas atradnes

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* [Webmineral.org](http://www.webmineral.com/data/Agardite-(La).shtml)
Romiešu literatūra

[thumb|300px|[Vergīlijs|Vergīlija manuskripts Eneīda, glabājās Vatikāna bibliotēkā (*Vergilius Vaticanus*) ]]
**Romiešu literatūra** ir latīņu valodā rakstīta literatūra, kuras aizsākumi meklējami 3. gs. p.m.ē. Senajā Romā. Romiešu literatūra spēcīgi ietekmējās no sengrieķu literatūras, un savukārt pati spēcīgi ietekmējusi visu vēlāko rietumu literatūras attīstību. Romiešu literatūrā visnotaļ spēcīgi attīstījās dzeja, dramaturģija, satīra, vēsturiskā, retoriskā un filozofiskā proza, radās vieni no pirmajiem romāna priekštečiem.

Romiešu literatūra īpaši lielu nozīmi ieguva vēlajos viduslaikos un renesanses laikmeta literatūrā, kā arī klasicismā un 19. un 20.gs. neoklasicismā.

## Periodizācija un pārstāvji

Pastāv dažādi romiešu literatūras periodizācijas varianti. Viens no iespējamajiem ir šāds:

* agrīnā romiešu literatūra (līdz aptuveni 75.g. p.m.ē., pārstāvji - Plauts, Terencijs, Gnejs Nēvijs, Ennijs u.c.);
* klasiskā romiešu literatūra (aptuveni 75.g. p.m.ē. - 2.gs.);
** romiešu literatūras zelta laikmets (aptuveni 75.g. p.m.ē. - 14.g. Lukrēcijs, Katulls, Vergīlijs, Horācijs, Ovidijs, Tibulls, Propercijs, Jūlijs Cēzars, Cicerons, Tits Līvijs u.c.);
** romiešu literatūras sudraba laikmets (1.-2.gs., pārstāvji - Manīlijs, Lukāns, Persijs, Stacijs, Petronijs, Plīnijs Vecākais, Kvintiliāns, Apulejs, Seneka, Juvenāls, Marciāls, Tacits u.c.);
* vēlīnā romiešu literatūra (aptuveni 2.-4.gs., pārstāvji - Klaudiāns, Marcilīns, Ausonijs u.c.).
## Ārējās saites
* Romiešu literatūras digitālā bibliotēka
Kasablanka (nozīmju atdalīšana)

**Kasablanka** (*Casablanca*) var būt:

* Kasablanka — pilsēta Marokā;
* Kasablanka (filma) — 1942. gada filma.
Vesterosa

**Vesterosa** () ir pilsēta Zviedrijas centrālajā daļā, Vestmanlandes lēnes centrs. Atrodas 100 kilometru attālumā uz ziemeļiem no Stokholmas, Mēlarena ezera krastā. Viena no senākajām Zviedrijas pilsētām, mūsdienās rūpniecības centrs. Pilsētā katru gadu notiek ASV auto salidojums Power Big Meet, 2004. gadā auto salidojumā piedalījās vairāk kā 11 000 automašīnu.

Vesterosā ilgu laiku ir dzīvojusi 2012. gada Eirovīzijas dziesmu konkursa pirmās vietas ieguvēja Lorīna, kura pārstāvēja Zviedriju ar dziesmu Euphoria. Konkursā viņa ieguva uzvaru ar 372 punktiem.

## Vēsture
Vesterosa ir viena no vecākajām pilsētām Zviedrijā un Ziemeļeiropā. Pilsēta bija apdzīvota jau pirms vairāk nekā 1000 gadiem, kad tās vietā atradās vikingu apmetne.

11. gadsimta sākumā Vesterosa bija otra lielākā Zviedrijas pilsēta un 12. gadsimtā kļuva par bīskapijas centru. 1632. gadā Vesterosā tika atvērta ģimnāzija, kura ir vecākā ģimnāzija Zviedrijā. 18. gadsimtā un 19. gadsimtā Vesterosa bija slavena ar gurķu audzēšanu, tāpēc tā ieguva iesauku "Gurķu pilsēta" (*Gurkstaden*), šādi Vesterosu dažkārt sauc arī mūsdienās.

## Cilvēki
Vesterosā dzimuši vai dzīvojuši tādi cilvēki kā:
* Ulfs Andersons (*Ulf Andersson*, 1951), šahists
* Niklass Lidstrems (*Nicklas Lidström*, 1970), hokejists
* Lorīna (1983), dziedātāja

## Atsauces

## Ārējās saites
Vjetnamas pilsētu uzskaitījums

Visas Vjetnamas pilsētas ar iedzīvotāju skaitu virs 200 000 iedzīvotājiem 2012. gadā.

## Atsauces
Rāvalpindi

**Rāvalpindi** (, ) ir pilsēta Pakistānas ziemeļu daļā Pothohara plato uz dievidrietumiem no Islāmābādas. 20. gadsimta sešdesmitajos gados, Islāmābādas celtniecības laikā, Rāvalpindi bija Pakistānas galvaspilsēta. Islāmābādas starptautiskā lidosta faktiski atrodas Rāvalpindi. Pilsētā atrodas Pakistānas armijas galvenais štābs, kā arī Ajūba nacionālais parks. 

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Rāvalpindi vieta ir apdzīvota vismaz 3000 gadus. Šeit bija pilsēta — Taksilas vienaudze, tomēr mazāk pazīstama. Domājams, ka šo pilsētu izpostīja huņņi. 1493. gadā pilsētu atjaunoja gakāru (*gakhar*) valdnieks Džandahans (*Jhanda Khan*). Pilsēta atradās gakāru pakļautībā līdz 1765. gadā tos sakāva sikhi. 1849. gadā Rāvalpindi ieņēma briti. Britu varas gados Rāvalpindi atradās lielākais britu armijas garnizons visā Britu Indijā. 1951. gada 16. oktobrī Rāvalpindi tika nogalināts pirmais Pakistānas premjerministrs Liakats Alihans (*Liaquat Ali Khan*).

## Ārējās saites
Nīderlandes hokeja izlase

**Nīderlandes hokeja izlase** ir komanda, kas pārstāv Nīderlandi starptautiskajās hokeja spēlēs. 
Šobrīd tā atrodas 28. vietā Starptautiskās hokeja federācijas rangā un spēlēs 2026. gada Pasaules čempionāta hokejā 1. divīzijas B grupā.

## Atsauces
Padparadža

180px|thumb|right|Slīpēts padparadža

**Padparadža** (cēlies no singāļu valodas, nozīmē "lotoss"; **padmaragaija**, **padaradža**) ir minerāla — korunda paveids. Ar šo terminu juvelierizstrādājumu tirdzniecībā apzīmē augstas kvalitātes neparastas krāsas korunda kristālus — padparadžam piemīt unikāls oranžas un sārtas krāsas sajaukums. Tā kā jebkurus juvelierkvalitātes korundus, kas nav sarkanā krāsā, sauc par safīriem, arī padparadža ir uzskatāms par safīra paveidu.

Augstas kvalitātes padparadža var būt ļoti dārgs, cenā pārsniedzot labas kvalitātes dimantus, rubīnus un safīrus. Tomēr šie akmeņi ir pārāk reti, lai vidējais dārgakmeņu vērtētājs tos pazītu un pēdējā laikā padparadžu aizvien biežāk vilto — viltojumi ir tik prasmīgi, ka tos ir praktiski neiespējami atšķirt.

## Atradnes
* Šrilanka — vissenāk zināmās atradnes, kas devušas augstākās kvalitātes akmeņus
Oskars Cibuļskis

**Oskars Cibuļskis** (dzimis  Rīgā) ir profesionāls latviešu hokejists, spēlē aizsarga pozīcijā, Latvijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2025) pārstāv Dānijas hokeja līgas klubu Herningas "Blue Fox".

O. Cibuļskis ir uzaudzis Ropažos, viņa tēvs Antons Cibuļskis ilgus gadus bija vietējās pašvaldības vadītājs, jaunības gados labā līmenī nodarbojies ar vieglatlētiku, soļošanu, bijis PSRS izlasē.

## Spēlētāja karjera
Profesionālā spēlētāja karjeru uzsāka 2004. gadā, kad pievienojās Latvijas hokeja līgas klubam SK Rīga 18. 2005-06 sezonā Cibuļskis spēlēja SK Rīga 20. Tiesa, pāris spēles Cibuļskis aizvadīja arī HK Rīga 2000, kura spēlēja gan Latvijas, gan Baltkrievijas hokeja līgās. 2006.—07. un 2007.—08. gada sezonās Cibuļskis turpināja spēlēt SK Rīgas 20 rindās.

2008.—09. gada sezonu aizvadīja Austrijas hokeja līgas vienībā Zalcburgas "Red Bull", taču tad pievienojās KHL klubam Rīgas "Dinamo". 2009.—10. gada sezonā KHL aizvadīja vien 12 spēles, pārējo sezonu pavadot "Dinamo" fārmklubā Rīgas "Dinamo Juniors". 2010.—11. gada sezonā aizsargs nostiprinājās "Dinamo" sastāvā. 2013.—14. gada sezonā aizvadīja vien 12 spēles, kad guva ceļgala traumu, kas spēlētājam lika izlaist atlikušo sezonas daļu. Rīgas "Dinamo" spēlēja līdz 2017. gadam. Tad pievienojās Čehijas Ekstralīgas klubam *[[Mountfield HK]]*, kurā aizvadīja trīs sezonas. 2020.—2021. gada sezonā pārstāvēja citu Čehijas klubu *[[HC Litvínov]]*. 2021. gadā atrgriezās Rīgas "Dinamo", bet sezonu pabeidza Zviedrijā *[[Brynäs IF]]* sastāvā. 2022.—2023. gada sezonā atkal spēlēja Čehijā, pārstāvot *[[HC Kladno]]*. 2023. gada jūlijā pievienojās Dānijas hokeja līgas klubam Herningas "Blue Fox".

Juniora gados piedalījies arī 2005. un 2006. gada Pasaules U-18 junioru čempionātā, kā arī 2007. un 2008. gada Pasaules U-20 junioru čempionātos, 20 spēlēs atzīmējoties ar 4 vārtiem un 9 rezultatīvām piespēlēm. Latvijas izlases sastāvā debitējis 2006. gada 11. oktobrī. Pasaules čempionātā pirmo reizi spēlēja 2011. gadā. Latvijas izlasi pārstāvējis deviņos Pasaules čempionātos un . 2023. gada Pasaules čempionātā izcīnīja bronzas medaļu.

## Karjeras statistika

## Ārējās saites

* Rīgas "Dinamo" profils 
* Latvijas Hokeja federācijas profils
Atlantas "Thrashers"

**Atlantas "Thrashers"** () bija profesionāls ASV hokeja klubs, kas bija bāzēts Atlantā, Džordžijas štatā, ASV. Klubs spēlēja Nacionālās hokeja līgas Austrumu konferences Dienvidaustrumu divīzijā. Tas tika dibināts 1999. gadā un kopš dibināšanas brīža spēlēja NHL.

Savas pastāvēšanas vēsturē "Thrashers" ne reizi nav uzvarējis NHL, tāpat ne reizi nav kļuvis par konferences uzvarētāju un 1 reizi ir kļuvis divīzijas čempionu. Mājas spēles komanda aizvadīja *Philips Arena* hallē.

2011. gada maijā "Thrashers" tika pārdots Kanādas uzņēmumam. Sākot ar 2011.—2012. gada sezonu, klubs atrodas Kanādas pilsētā Vinipegā.

## Sasniegumi
* **[[Stenlija kauss]]**: 0
* **Konferences čempioni**: 0
* **Divīzijas čempioni**: 1
** 2006–07

## Spēlētāji
Komandā savulaik spēlējuši tādi spēlētāji kā Rejs Feraro, Denijs Hītlijs, Marians Hosa un Skots Melanbijs. No 1999. līdz 2001. gadam (2 sezonas) komandā spēlēja latviešu uzbrucējs Herberts Vasiļjevs.

## Atlantas "Thrashers" spēlētāju rekordi
* Visvairāk gūto vārtu sezonā: Iļja Kovaļčuks, 52 (2005—06), (2007—08)
* Visvairāk rezultatīvo piespēļu sezonā: Marks Savārs, 69 (2005—06)
* Visvairāk gūto punktu sezonā: Marians Hosa, 100 (2006—07)
* Visvairāk soda minūšu sezonā: Džefs Odžers, 226 (2000—01)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp aizsargiem: Tobiass Enstroms, 50 (2009—10)
* Visvairāk gūto punktu sezonā, starp debitantiem: Denijs Hītlijs, 67 (2001—02)

## Visu sezonu rezultāti
thumb|right|200px|komandas formastērps "mājās"
**Piezīmes:** S-spēles, U-uzvaras, Z-zaudējumi, N-neizšķirti, ZP-zaudējumi pagarinājumā, P-punkti, IsV-iesistie vārti, IlV-ielaistie vārti, SM-soda minūtes, RS-regulārās sezonas rezultāts

:1 2004-05 NHL lokauta dēļ nenotika sezona.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kluba oficiālā mājaslapa  
* Kluba oficiālā mājaslapa 
* Hockey-Reference profils
Klīstošais holandietis

thumb|250px|Alberta Pinkhema Raidera glezna "Klīstošais holandietis"
**Klīstošais holandietis** (, ) ir leģendārs spoku kuģis, kas nolādēts klejot pa septiņām jūrām. Leģendas izcelsme ir neskaidra — daži uzskata, ka tā radusies Nīderlandē, savukārt citi apgalvo, ka tās pamatā ir angļu rakstnieka Edvarda Ficbola luga "Klīstošais holandietis" (*The Flying Dutchman*, 1826) un Frederika Meriata romāns "Spoku kuģis" (*The Phantom Ship*, 1837). Par "Klīstošā holandieša" kapteiņa prototipu mēdz uzskatīt 17. gadsimta holandiešu jūrasbraucēju Bernardu Foki, kura kuģi tik ātri pārvarēja attālumu no Holandes līdz Javai, ka tika uzskatīts, ka viņam ir līgums ar Velnu.

Pēc leģendas motīviem radīti daudzi nozīmīgi darbi, no kuriem, iespējams, visslavenākais ir Riharda Vāgnera opera "Klīstošais holandietis".

## Ārējās saites
Rel-nofollow

**rel-nofollow** ir elementārs mikroformāts, kas radīts ar mērķi novērst 3. puses satura spamu, piemēram, komentāru spamu. 

2005. gada sākumā Google paziņoja, ka hipersaites ar rel="nofollow" atribūtu neietekmēs saites mērķa tīmekļa lappušu reitingu meklēšanas rezultātos. Kopš tā laika šis standarts ir ieviests lielākā daļā tīmekļa žurnālu programmatūras. Arī Vikipēdijas izejošajām saitēm tiek pievienots šis atribūts. To atbalsta arī citi lielākie tīmekļa meklētāji, piemēram, Windows Live Search un Yahoo! Search.

## Piemērs

```

```


## Skatīt arī
* PageRank

## Ārējās saites
* rel-nofollow mikroformāta apraksts
* Google paziņojums par rel="nofollow" atribūta ieviešanu
Rel-tag

**rel-tag** ir elementārs mikroformāts, kas ļauj piesaistīt atzīmes tīmekļa lappusei. Ievietojot tīmekļa lappusē saiti ar rel="tag" atribūtu, tiek norādīts, ka mērķa lappuse ir šīs lappuses atzīmes lappuse.

Šo standartu savā programmatūrā ir ieviesušas daudzas tīmekļa žurnālu sistēmas, ļaujot lietotājam vienkārši izvēlēties rakstam piesaistāmās atzīmes, pašam nerakstot atbilstošo HTML kodu. No Latvijas tīmekļa žurnālu pakalpojumiem rel-tag mikroformātu atbalsta Blogiem.lv un Sviesta Ciba.

Izmantot rel-tag mikroformātu pierakstīto informāciju par atzīmēm prot *[[Technorati]]* un citi tīmekļa žurnālu meklētāji.

## Piemērs
Piemēram, ja vēlaties tīmekļa lappusei piesaistīt atzīmi "vikipēdija", varat lietot šādu kodu:



Nav svarīgi, uz kuru tīmekļa serveri norāda saite. To, kāda atzīmi tiks piesaistīta rakstam, nosaka pēdējā vienotā resursu vietrāža komponente (šai gadījumā "vikipēdija").

## Ārējās saites
* rel-tag mikroformāta apraksts
HCalendar

**hCalendar** ir mikroformāts, kas ļauj semantiski pierakstīt tīmekļa lappusēs iCalendar formāta notikumu aprakstus.

## Ārējās saites
* hCalendar mikroformāta apraksts
HCard

**hCard** ir mikroformāts, kas ļauj semantiski pierakstīt informāciju par cilvēkiem, uzņēmumiem un organizācijām, un iekļaut to HTML (XHTML), Atom un RSS, kā arī citos XML dokumentos. hCard ir 1:1 vCard standarta reprezentācija.

## Skatīt arī
* FOAF

## Ārējās saites
* hCard standarta apraksts
XFN

**XFN** (no angļu **XHTML Friends Network** = *XHTML draugu tīkls*) ir vienkāršs veids kā semantiski pierakstīt attiecības starp cilvēkiem XHTML dokumentos. 

## Piemērs

```

```


## Skatīt arī
* FOAF
* Mikroformāti

## Ārējās saites
* XFN mājaslapa
* XFN 1.1 profils
Ekspertsistēma

**Ekspertsistēma** ir datorprogramma, kas spēj aizstāt cilvēku-ekspertu noteiktu problēmsituāciju risināšanā. Piemēram, ir tādas ekspertsistēmas, kuras spēj noteikt diagnozi cilvēku slimībām, citas veic finansu prognozes vai arī izstrādā maršrutus piegādes transportam. Ekspertsistēmas ne tikai ir paredzētas cilvēku—ekspertu aizstāšanai, ir arī tādas sistēmas, kuras ir paredzētas kā palīgs tiem. Pirmās ekspertsistēmas tika izstrādātas mākslīgā saprāta pētījumu rezultātā 1960. gados. 1980. gados tās rada komerciālu pielietojumu.

Ekspertsistēmām ir unikāla struktūra, kura atšķiras no tradicionālām datorprogrammām. Sistēma ir sadalīta divās daļās, viena ir zināšanu bāze, otra — spriedumu mehānisms. Ekspertsistēma izmanto iepriekšējās pieredzes rezultātā uzkrāto zināšanu bāzi un spriedumu mehānismu, kurā ir aprakstīts, kā pielietot uzkrāto zināšanu bāzi katrai konkrētai situācijai. Espertsistēmās gan zināšanu bāzi, gan spriedumu mehānismu ir iespējams papildināt. Šīs sistēmas ir unikālas arī ar to, ka to likumu bāze ir rakstīta ikdienas valodā. Līdz ar to ekspertsistēmās var daudz vieglāk un ātrāk veikt izmaiņas pats eksperts, jo nav nepieciešamības pēc programmētājiem. Izmainot likumus, netiek veiktas izmaiņas programmatūras kodolā.
Tjūringa tests

**Tjūringa tests** (1950) ir angļu matemātiķa Alana Tjūringa piedāvāts tests, ar ko pārbaudīt, vai mašīna ir saprātīga, tāpat kā cilvēks. Tas tiek veikts šādi: cilvēks-tiesnesis veic sarunu ar divām pusēm, no kurām viena ir cilvēks, bet otra - mašīna; ja tiesnesis nespēj atšķirt, kura no pusēm ir cilvēks, un kura - mašīna, mašīna ir izgājusi testu, un to var uzskatīt par mākslīgo intelektu. Lai padarītu testu vienkāršu un universālu, saziņai tiek izmantoti tikai teksta kanāli, piemēram, teletaips (kā to ieteica pats Tjūrings), vai, kas ir guvis plašāku pielietojumu mūsdienās, IRC vai tūlītējā ziņapmaiņa.

## Vēsture
Sākotnēji Tjūrings savu testu balstīja uz "imitācijas" spēles, kurā piedalās vīrietis un sieviete, kā arī starpnieks, kura dzimumam nav nozīmes. Katrs atrodas savā istabā. Viņi var sazināties tikai ar rakstiskām zīmītēm. Starpnieks var uzdot jebkādus jautājumus un saņemt atbildes. Spēles mērķis ir tāds, lai vīrietis un sieviete pārliecinātu starpnieku, ka viņi abi ir sievietes. Sieviete deva patiesas atbildes uz jautājumiem, bet vīrietis rakstīja aptuveni šādi: "Neklausieties viņā, es esmu sieviete."

Alans Tjūrings aizdomājās: "Kas notiktu, ja vīrieti šajā spēlē aizvietotu ar skaitļošanas mašīnu?" Tests būtu veiksmīgs, ja pēc piecu minūšu sarunas starpnieks nevarētu atšķirt, ka viņš sarunājas ar skaitļošanas mašīnu, vismaz 30% gadījumu. Ja varētu izveidot skaitļošanas mašīnu, kas tiktu galā ar šādu imitācijas spēli, tad varētu uzskatīt, ka ir radīta domājoša skaitļošanas mašīna. Šīs pārdomas viņš izklāstīja 1950. gadā britu filozofijas žurnālā "*Mind*" rakstā "*Computing machinery and intelligence*" (skaitļošanas mašīnas un saprāts).

## Testi
Tjūrings prognozēja, ka 2000. gadā datori spēs veiksmīgi izturēt šādus testus.

Līdz šim (2006.) vēl nav izveidota tāda datorsistēma, kas spētu iziet testu kā tādu. Ir radītas programmas, kas veido sarunas ilūziju (sarunboti). Oriģinālajā Tjūringa testā starpnieks var uzdot pilnīgi jebkādu jautājumu, kas padara testu ļoti sarežģītu.
Berils

**Berils** (iespējams, no grieķu valodas termina *beryllos*, ar ko apzīmēja dažādus zilganzaļus akmeņus) ir izplatīts minerāls. Berilam raksturīgi labi veidoti, heksagonāli stabveida kristāli, kuri var sasniegt ļoti lielus izmērus — pat 18 m garumu un 3,5 m platumu (Madagaskara, Malakialina).

Jau kopš seniem laikiem dzidri berila kristāli ir uzskatīti par vērtīgiem dārgakmeņiem to skaistās krāsas, izturības un spīduma dēļ. Visvērtīgākais berila paveids ir koši zaļais smaragds, taču ļoti vērtīgs ir arī zeltaini dzeltenais heliodors, jūras zilizaļais akvamarīns un citi berila paveidi.

## Izmantošana
* Berila paveidi pieder pie vērtīgākajiem dārgakmeņiem.
* Berils ir viena no nozīmīgākajām metāla — berilija rūdām.
* Berilu agrākās kultūrās (Senā Britānija) izmantoja okultai praksei — no berila izgatavotās lodēs priesteri saskatīja pārdabiskas lietas. Tikai vēlākos laikos okultajā praksē izmantotās kristāla bumbas sāka izgatavot no citiem materiāliem.

## Atradnes
Berilu visbiežāk atrod granītu pegmatītos. Apzinātas tūkstošiem berila atradnes visos pasaules kontinentos. Latvijai tuvākās ir:
* Austrija — Augšaustrija, Karintija, Lejasaustrija, Štīrija, Tirole, Zalcburga
* Čehija — Bohēmija un Morāvija
* Polija, Lejassilēzija
* Slovākija — sešas atradnes
* Somija — septiņas atradnes
* Ungārija
* Vācija — Bādene-Virtemberga, Bavārija, Hesene, Saksonija, Šlēzviga-Holšteina, Tīringene
* Zviedrija — 53 atradnes visā valstī, ieskaitot Arlandas lidostu pie Stokholmas

## Paveidi
Berila paveidus izdala pēc to krāsas. Vairāki berila paveidi pieder pie vērtīgākajiem un pazīstamākajiem dārgakmeņiem.
* **Aeroidess** — bāli zils
* **[[Akvamarīns]]** — jūras zils
* **[[Biksbīts]]** (**sarkanais berils**) — sarkans, aveņkrāsas
* **Eglestonas ametista bazaltīns** — violets
* **[[Gošenīts]]** — gandrīz bezkrāsains
* **[[Heliodors]]** (**zelta berils**) — zeltaini dzeltens
* **[[Maksikss]]** (**maksiksa akvamarīns**) — pleohroisks, gaismas jūtīgs akvamarīns
* **[[Morganīts]]** (**cēzija berils**) — rozā
* **Pačea** — tumši zaļš, ar hromu bagāts smaragds
* **Rīzlingas berils** — zaļu vīnogu krāsas berils, atklāts Vācijā 1850. gados, atrodams tikai Vācijā
* **[[Smaragds]]** — koši zaļš, skaistākais berils atrodams Kolumbijā
* **[[Vorobjevīts]]** — šis termins tiek lietots gan bezkrāsainiem ar cēziju bagātinātiem beriliem, gan arī rožu krāsas beriliem

## Ārējās saites

* Mindat.org (angliski)
* Webmineral.org (angliski)
Tips 59D

**Tips 59D (WZ-120C)** ir ķīniešu kaujas pamattanks. Ķīnas tanku parka modernizācijas procesā tika radīts tanks, kas saņēma apzīmējumu "Tips 59D" (WZ-120C), kas pirmoreiz parādīts 1990. gadu beigās. Modernizācijas galvenais uzdevums ir tanka izdzīvotspēju palielināšana kaujā, tas tika aprīkots ar "dinamisko aizsardzību" cīņas efektivitātes palielināšanai. Pēc saviem kaujas parametriem "Tips 59D" apmēram atbilst Krievijas "Т-55МВ" tankam.

Tanka "Tips 59D" "dinamiskā aizsardzība" (apzīmē kā FY) izskatās kā kastveida konteineri, kas ir uzstādīti uz augšējās priekšējā korpusa daļas (13 gabali) un uz torņa sānu malām (pa 10 gabaliem). Uguns vadības sistēmā iekļauti komandiera un tēmētāja jauni kombinētie (dienas/nakts) pasīvie tēmēkļi, teleskopiskais tēmēklis, lāzera tālmērs, pilnveidotais apbruņojuma stabilizators un matemātiski ballistiskais aprēķinātājs. Tāpat var tikt uzstādīts siltumvizors. Uz torņa, pa sāniem, ir uzstādīti divi dūmu granātmetēju bloki pa 4 granātmetēji katrā. Speciāli sagatavots (OPVT) tanks var pārvarēt ūdens šķēršļus dziļumā līdz 5 metriem pa gultni. Izšķir divus tanka variantus: "Tips 59D" un "Tips 59D1". Pirmais ir apbruņots ar jaunu 105 mm "83A" lielgabalu (tāds pats ir uzstādīts uz tanka "Tips 88"), bet otrs — ar lielgabalu "79" ar alumīnija apvalku. Šiem tankiem ir izstrādāti jauni zemkalibra šāviņi ar "spārniem", kas taisna šāviena attālumā caursit bruņas, kas ekvivalentas 460...510 milimetriem. Izmantojot serdeni no nabadzinātā urāna, bruņu caursite palielinās līdz 600 mm. Tāpat tika ziņots, ka tanki "Tips 59D(1)" ir apbruņoti ar prettanku vadāmām raķetēm ar maksimālu šaušanas attālumu līdz 5,2 km un bruņu caursiti līdz 700 mm.

## Ārējās saites
* Type 59 Main Battle Tank - GlobalSecurity.org
* Type 59 Main Battle Tank - Chinese Defence Today
* Type 59 Main Battle Tank  - FAS
* Type 59 Main Battle Tank - info-pedia.net/
* Type 59 Main Battle Tank - CDI
Putni (filma)

**"Putni"** () ir 1963. gada Alfreda Hičkoka šausmu filma, kuras pamatā ir Dafnes di Morjē īsais stāsts ar tādu pašu nosaukumu. Filmā tika izmantoti inovatīvi speciālie efekti un skaņu ieraksta celiņš (tas sastāv pamatā no mākslīgi radītiem putnu kliedzieniem; filmā nav mūzikas).

Filmas galvenā varone ir Melānija Danielsa (Tipija Hedrena), eleganta jauna sieviete, kura ir pieradusi rīkoties, kā vēlas. Kad Mičs Brenners (Rods Teilors) viņu putnu veikalā izjoko, viņa nolemj viņam atdarīt ar to pašu un dodas uz viņa ģimenes māju Bodegas līcī, lai aizvestu viņa māsai putnus. Līdz ar viņas ierašanos putni līcī sāk uzvesties neparasti.

Filmēšana bija grūta, un to nācās uz nedēļu pārtraukt, lai dotu Tipijai Hedrenai iespēju atpūsties pēc sarežģītajiem skatiem ar putniem (lai radītu reālistiskas ainas, viņai virsū tika mesti dzīvi putni). "Putnos" nav izmantoti īstu putnu kliedzieni, bet gan ar monofonu elektroniskās mūzikas instrumentu radītas skaņas.

Filma debitēja Kannu kinofestivālā un tika nominēta Oskaram par labākajiem specefektiem.

## Ārējās saites
Bēthovena 5. simfonija

300px|thumb|Piektās simfonijas titullapa
**[[Ludvigs van Bēthovens|Ludviga van Bēthovena]] 5. simfonija**, op. 67 do minorā ir viens no populārākajiem un biežāk atskaņotajiem klasiskās mūzikas skaņdarbiem pasaulē. Tā pirmo reizi atskaņota 1808. gadā Vīnē, Teātrī "An der Wien".

Bēthovens par 5. simfonijas pirmo daļu saka: "Tā liktenis klauvē pie durvīm!" Šajā simfonijā ir atspoguļota cīņa starp cilvēku un likteni.

## Ieraksti
* 
* 
* 
*
5. Saeimas frakcijas

## Frakcijas un to sastāvi

### [[Latvijas Ceļš]] (06.07.1993. - 06.11.1995)

### [[Latvijas Nacionālās neatkarības kustība|LNNK]] (06.07.1993. - 06.11.1995)

### [[Latvijas Zemnieku savienība]] (06.07.1993. - 06.11.1995)

### [[Saskaņa Latvijai]] (06.07.1993. - 25.05.1994)

### [[Līdztiesība (partija)|Līdztiesība]] (06.07.1993. - 06.11.1995)

### [[Tēvzemei un Brīvībai]] (06.07.1993. - 06.11.1995)

### [[Kristīgo Demokrātu Savienība]] (06.07.1993. - 06.11.1995)

### [[Demokrātiskā Centra partija]] (06.07.1993. - 03.05.1995)

### [[Tautas Saskaņas partija]] (24.03.1995. - 06.11.1995)

### [[Demokrātiskā partija "Saimnieks"]] (03.05.1995. - 06.11.1995)

### [[Tautsaimnieku politiskā apvienība]] (25.05.1994. - 06.11.1995)

## Skatīt arī
* 5. Saeima
* 5. Saeimas deputāti
Akvamarīns

thumb|300px|Slīpēts akvamarīns
thumb|Dabisks, neapstrādāts akvamarīns

**Akvamarīns** (nosaukums cēlies no latīņu valodas *aqua marine* — "jūras ūdens) — caurspīdīgs minerāla — juvelierkvalitātes berila paveids skaistā zili zaļā krāsā. Jo spēcīgāka, izteiktāka zili-zaļā krāsa, jo akmens ir vērtīgāks. Lielākā daļa no pārdošanā esošā akvamarīna ir karsēta cēlākas krāsas iegūšanai. Raksturīgo akmens krāsu dod titāna vai divvērtīgās dzelzs piejaukumi.

## Atradnes
Akvamarīns ir izplatīts un atrodams lielā daļā no berila atradnēm. Augstākās kvalitātes akvamarīns nāk no Krievijas (Urāli — Tokovaja upe un Južakovas ciemats), Šrilankas, kā arī no Brazīlijas (Baija, Espiritu Santu, Minasžeraisa), Kenijas, Madagaskaras, Malāvija, Tanzānijas, Zambijas.
Vislielākais jebkad atrastais akvamarīns ir atrasts Brazīlijā, Minasžeraisas štatā, pie Marambaijas pilsētas 1910. gadā. Tas svēra vairāk nekā 110 kg, bija 48,5 cm garš un 42 cm plats.

Latvijai tuvāk akvamarīns atrasts Somijā — Dienvidkarēlijā, Lūmaki pegmatītā.

## Ticējumi
* Akvamarīns ir marta horoskopa akmens
* Viduslaikos ticēja, ka akvamarīns spēj neitralizēt indi
* Senos laikos jūrnieki braucienos līdzi ņēma akvamarīnu un ievietoja tos spilvenos — viņi ticēja, ka tas nodrošinās drošu ceļojumu. Pastāvēja arī ticējums, ka nāras ķermeņa zivs daļa ir no akvamarīna.

## Ārējās saites
Heliodors

thumb|right|300px|Heliodora kristāls, Lozannas muzejs
**Heliodors** (no grieķu *helios* — "saule" un *dorea* — "dots") (**zelta berils**) ir zeltaini dzeltens, caurspīdīgs minerāla — berila paveids. Senāks nosaukums ir **zelta berils**, taču, kopš 1912. gada tirdzniecībā par heliodoriem sāka dēvēt zeltainus berilus no Rosingas Namībijā un neilgā laikā šo terminu sāka attiecināt uz visiem zeltainas krāsas beriliem.

## Atradnes
* ASV, Alabama, Dienvidkarolīna, Džordžija, Konektikuta, Masačūsetsa, Meina, Mērilenda, Ņujorka, Ņūhempšīra, Virdžīnija, Ziemeļkarolīna
* Austrālija, Ziemeļu teritorija
* Brazīlija, Minasžeraisa un Riugrandi du Norti
* Francija, Limuzīna
* Itālija, Lombardija
* Kanāda, Manitoba
* Krievija, Urāli, Murzinka — visskaistākie heliodori
* Namībija, Erongo reģions un Kunene reģions
* Nigērija, Nasaravas štats
* Ukraina, Žitomiras apgabals
* Zimbabve, Rietummašonalenda

## Ārējās saites
* Mindat
Gošenīts

right|300px|thumb|Gošenīta kristāli no Namībijas
**Gošenīts** (nosaukums cēlies no atradnes vietvārda - Gošena Masačūsetsā, ASV) ir bezkrāsains vai gandrīz bezkrāsains minerāla - berila paveids. Gošenīts ir salīdzinoši viens no retākajiem berila paveidiem taču fakts, ka tam nepiemīt pievilcīga krāsa un tas nav dzirkstošs, padara gošenītu salīdzinoši mazāk vērtīgu salīdzinājumā ar citiem berila paveidiem.

Sākotnēji termins "gošenīts" ietvēra arī sārtus un jebkuras bālas krāsas berilus. Kopš mūsu ēras I gadsimta gošenīts tiek izmantots citu bezkrāsainu dārgakmeņu viltošanai. Nereti aiz gošenīta kristāla tiek novietota zaļa vai citas krāsas folija, tādējādi radot smaragda un citu dārgakmeņu imitācijas.

## Atradnes
* ASV - Aidaho, Dienviddakota, Jūta, Kalifornija, Kolorādo, Konektikuta, Masačūsetsa, Meina, Ņūhempšīra, Virdžīnija un Ziemeļkarolīna
* Austrija - Augšaustrija
* Birma - Mandalaja, Mogoka
* Brazīlija - Minasžeraisa
* Bulgārija - Kardžali apgabals, Rodopu kalni
* Itālija, Toskāna - Elbas sala
* Kanāda, Manitoba
* Krievija - Čitas apgabals, Menzas rajons
* Ķīna, Hunaņas province un Sičuānas province
* Meksika
* Namībija - Erongo reģions un Kunene reģions
* Pakistāna - Gilgita un Hunzas ieleja
* Zimbabve - Austrummašonalenda un Rietummašonalenda

## Ārējās saites
Mindat (angliski, ar attēliem)
Maksikss

**Maksikss** (pareizi būtu jāsauc par **mašeše** — nosaukts atradnes vārdā) ir neparasts, tumši zils akvamarīns, minerāla — berila paveids. Neparasto akmens krāsu ir devis radioaktīvais starojums. Maksiksam raksturīgs pleohroisms — skatoties dažādos virzienos akmens maina krāsu no zilas līdz zaļganai. Maksikss satur 2,8% Cs2O un ap 1% Li2O. Dienasgaismā maksikss ātri zaudē skaisto zilo krāsu un kļūst gaiši dzeltenīgs.

Vienīgā maksiksa atradne ir Brazīlijā, Minasžeraisas štatā, Itingā, Pauī ielejā, Mašešes (*Maxixe*) raktuvēs. Šeit 1917. gadā tika atrasti vairāki skaisti tumšzili berila kristāli. Vairāki šīs atradnes akmeņi tika pārdoti klientiem Vācijā par lielu naudu — pēc akmens krāsas izzušanas juvelierfirmām nācās segt klientiem zaudējumus. Ar mākslīgu apstarošanu maksiksa krāsu iespējams īslaicīgi atjaunot.

Maksikss mūsdienās vairs nav nopērkams, paretam ir nopērkami viltojumi. Nav zināms arī, kur palikuši agrāk atrastie maksiksa kristāli — tie noteikti ir nepievilcīgā krāsā un nav vairs identificējami.

## Atsauces
Morganīts

**Morganīts**, **cēzija berils** jeb **sārtais smaragds** ir rožaini sārts berila paveids. Nereti atrodams arī oranži sārts berils, kuru arī dēvē par morganītu — šādu akmeni karsējot, tas paliek sārts. Nereti morganītam ir dažādu krāsu zonas.

Akmeni savulaik ASV bagātākā cilvēka Džona Pīrponta Morgana (*John Pierpont Morgan I*) vārdā nodēvēja juvelierizstrādājumu firma *[[Tiffany & Co.]]*, jo finansists aizrāvās ar minerālu kolekcionēšanu. *Tiffany* morganītu savos izstrādājumos izmanto kopš 1900. gada līdz mūsdienām.

## Atradnes
Ir zināmas ap 70 morganīta atradnes, no kurām nozīmīgākās ir ASV, Madagaskarā, Brazīlijā, Afganistānā un citur.

## Ārējās saites
* Mindat (angliski, ar attēliem)
* Pasaules lielākā morganīta kolekcija — angliski, ar attēliem
* Izvērstāks morganīta apraksts
Vorobjevīts

thumb|250px|Vorobjevīta kristāls
**Vorobjevīts** ir sārts minerāla – berila paveids. Pārpratuma pēc tagad termins "vorobjevīts" apzīmē to pašu berila paveidu, ko apzīmē termins "morganīts". Dzidri vorobjevīta kristāli ir pieprasīti dārgakmeņi.

Sākotnēji terminu "vorobjevīts" piešķīra krievu zinātnieks V. I. Vernadskis bezkrāsainam berilam par piemiņu V. I. Vorobjovam, taču vēlāk šo pašu terminu izmantoja cits zinātnieks – A. Lakruā, šādi nodēvējot sārtu berilu, kas atrasts Madagaskarā.

## Atradnes
Sākotnējais termina "vorobjevīts" nesējs atrasts Krievijā – Urālos – Ļipovkas pegmatītos.

Citas vorobjevīta atradnes reģistrētas šādās valstīs:
* ASV, Kolorādo
* Austrālija, Rietumaustrālija
* Itālija, Toskāna, Elbas sala
* Madagaskara

## Ārējās saites
* Mindat
Knābjgalvji

**Knābjgalvji** (*Rhynchocephalia*) pieder pie lepidozauru apakšklases. Knābjgalvju kārtas vienīgais pārstāvis mūsdienās ir , kas ir primitīvākais rāpulis mūsdienās. Hatērija sasniedz 75 cm garumu, ārēji tā ļoti atgādina ķirzaku, bet tās anatomiskā uzbūve ir visai īpatnēja.

## Morfoloģija
Mugurkauls sastāv no divpusēji ieliektiem amficēliem skriemeļiem, starp kuriem saglabājas muguras stiegras atliekas — pazīme, kas kopēja dažām primitīvākajām ķirzakām. Ribu dorsālajiem (muguras) nodalījumiem ir īsi, atpakaļ vērsti kāšveida izaugumi — *processus uncinatus* — kopēja pazīme no mūsdienu rāpuļiem tikai ar krokodili un bez tam ar putniem. Zem ādas gar vēderu atrodas virkne tievu segkauliņu, kurus sauc par vēdera ribām — *gastralia*; izņemot hatēriju, no mūsdienu grupām tās ir tikai krokodiliem, bet starp fosilajām formām bija plaši izplatītas. Tām nav nekā kopēja ar īstajām (hondrālajām) ribām; tās acīmredzot ir stegocefālu vēdera bruņu rudimenti. Hatērijas galvaskausā, tāpat kā krokodiliem, saglabājas divi loki un kvadrāta kauls ir nekustīgi savienots ar galvaskausa kapsulu, bet hoānas atrodas pašā priekšējā aukslēju daļā, abās pusēs no lemeša kauliem. Augšā, starp paura kauliem, atrodas liels caurums paura acij, kura attīstīta labāk nekā jebkuram citam mūsdienu rāpulim un ir līdzīga īstai acij ar tīkleni, lēcu un radzeni. Jaunajām hatērijām kā uz žokļu un aukslēju, tā arī uz lemeša kauliem ir zobi (vienīgais gadījums starp mūsdienu rāpuļiem). Līdz ar vecumu zobi pilnīgi nodilst un kodiens notiek ar žokļu malām, kuras ar laiku pārkaulojas (no šejienes arī nosaukums — knābjgalvji). Hatērija ir vienīgais rāpulis, kam nav kopulācijas orgāna. Sirdī saglabājas venozais sinuss.

## Dzīvesveids
Hatērija ir nakts dzīvnieks, dzīvo alās un pārtiek no kukaiņiem, gliemjiem un tārpiem, dažkārt ēd arī sīkas ķirzakas un putnu olas. Novērojams arī kanibālisms, kad pieaugušās hatērijas apēd mazuļus. Apbrīnojami zems aktivitātes temperatūras optimums: no 6 līdz 18˚C. Dzimumgatavību sasniedz 20 gadu vecumā. Dēj 8—16 olas ar cietu čaumalu, turklāt dīgļa attīstība ilgst veselus 12—14 mēnešus. Lielais mūža garums (nebrīvē nodzīvo virs 70 gadiem) un spēja saglabāt aktivitāti samērā bargos dzīves apstākļos, acīmredzot, ļāva sugai saglabāties, neskatoties uz arhaiskām uzbūves īpatnībām. Līdz 19 gadsimta beigām apdzīvoja Jaunzēlandi un tās kaimiņu salas. Mūsdienās sastopama tikai salās uz austrumiem un dienvidiem no Jaunzēlandes. Populācijas dažādās salu grupās atšķiras savā starpā ar dažām zvīņojuma īpatnībām, krāsojumu un citām iezīmēm, kas liek izdalīt trīs hatēriju pasugas, kuras reizēm tiek izdalītas arī kā atsevišķas sugas. Visas hatērijas atrodas likuma aizsardzībā.

## Atsauces
Biksbīts

thumb|300px|Biksbīta kristāli
**Biksbīts** (Jūtas minerālu kolekcionāra Mainarda Biksbija (*Maynard Bixby*) vārdā) jeb **sarkanais berils** ir koši sarkanas krāsas berila paveids. Biksbīta krāsa var būt no oranži sarkanas līdz purpursarkanai. Uzskata, ka koši sarkano biksbīta krāsu dod mangāna piejaukums, taču iespējams, arī litijs. Juvelierkvalitātes biksbītu atrod ļoti reti — vislielākie slīpētie biksbīta kristāli ir mazāk nekā 3 karātus (600 mg) smagi. Biksbīta kristāli ir pieprasīts kolekciju materiāls. Sinonīmi: **sitaparīts**, **pārtridžeīts**.

## Atradnes
Biksbīts sastopams topāzu saturošos riolītos kopā ar biksbijītu, kvarcu, ortoklazu, topāzu.

Galvenās biskbīta atradnes atrodas ASV, Jūtas štatā, Vahvahas un Tomasa grēdās. Vēl biksbīts atrasts Meksikā (Valle de las Plumas), Patagonijā, Spānijā (Žirona), Indijā (Sitapara), Dienvidāfrikā (Postmasburga).

## Ārējās saites
* Mindat (angliski, ar attēliem)
Škodra

thumb|250px|Migeni teātris Škodrā
**Škodra** (*Shkodra*), arī **Škodera** (*Shkodër*), ir pilsēta Albānijas ziemeļrietumos pie Škodras ezera. Viena no senākajām un arī kosmopolītiskākajām Albānijas pilsētām. Pilsēta ir albāņu katoļu arhibīskapijas centrs, kā arī svarīgs islāma izglītības centrs.

## Vēsture

Škodra radās 4. gadsimtā p. m. ē. kā ilīriešu cilts labeātu (*labeates*) galvenais centrs. 3. gadsimtā p.m.ē. Škodra bija Ilīrijas  valdnieka Gentija (*Gentius*) un valdnieces Teitas (*Teuta*) galvaspilsēta. 168. gadā p. m. ē. pilsētu ieņēma romieši.
7. gadsimta sākumā Bizantijas imperators Hēraklijs (*Heraclius*) piešķīra Škodru un pilsētas apkārtni ienācējiem - slāviem, un Škodra kļuva par agrīnās slāvu valsts - Dukļas galvaspilsētu. Vēlākos laikos Škodra bija Raškas, Bulgārijas, Bizantijas, Zetas sastāvā līdz 15. gadsimtā iekļāvās Venēcijas sastāvā, lai pretotos osmaņu spiedienam.

1474. gadā un 1478. - 1479. gados Škodru divreiz aplenca osmaņi. Pilsētas aizstāvēšanu vadīja Leks Dukadžini (*Lekë Dukagjini*). Pēc varonīgas cīņas 1479. gadā pilsēta krita un līdz pat 1913. gadam Škodra, tolaik **Skūtari** () bija Osmaņu impērijas sandžaka centrs.

Balkānu karu laikā Škodras cietoksnim (Rozafai) uzbruka melnkalniešu armija. Līdz kapitulācijai osmaņu spēki septiņus mēnešus izturēja uzbrukumu. 1913. gadā, pamatojoties uz Londonas konferences lēmumiem, Škodru iekļāva jaunajā Albānijas valstī.

Pirmā pasaules kara laikā Škodru 1915. gada 27. jūnijā ieņēma Melnkalne, bet 1916. gada janvārī - Austroungārijas spēki un Škodra kļuva par austriešu okupācijas zonas administratīvo centru. Pēc kara Škodra kādu laiku bija starptautiskās militārās administrācijas centrs, bet 1920. gada to nodeva Albānijas varas iestādēm. 1920. gada otrajā pusē Škodra piedzīvoja Serbu, horvātu un slovēņu karalistes militāro intervenci.

## Cilvēki

Škodrā dzimuši:

* Ramizs Alija (*Ramiz Alia*, 1925-2011), politiķis
* Marins Barleti (*Marin Barleti*, ap 1450-1512/1513), humānists
* Luizs Ejli (*Luiz Ejlli*, 1985), dziedātājs
* Migeni (*Migjeni*, 1911-1938), dzejnieks
* Alfrēds Moisiu (*Alfred Moisiu*, 1929), politiķis

## Atsauces

## Ārējās saites
Leopard 1

**Leopard 1** ir kaujas pamattanks izstrādāts un ražots Rietumvācijā, tā sērijveida ražošana sākās 1965. gadā. 

Tanka izstrāde sākās kā sadarbības projekts starp Vāciju un Franciju piecdesmitajos gados, bet līdzdalība beidzās un tanka izstrādi pabeidza Bundesvērs, tā ražošana sākās 1965. gadā. Kopumā no 6485, neskaitot 80 prototipus un izmēģinājuma transportlīdzekļus, Leopard tankiem, kas tika uzbūvēti, 4744 bija kaujas tanki un 1741 bija derīgi kā pretlidmašīnu tanki.
Leopard ātri vien kļuva kā Eiropas spēku standarta tanks, un kalpoja kā galvenais kaujas tanks vairāk nekā divpadsmit valstīs visā pasaulē. Kopš 1990. gada, Leopard 1 pakāpeniski ieņēma otro vietu vairākumā armiju. 

Sērijveida mašīnu pirmās partijas bija paredzētas Bundesvēram. Vēlāk arī Beļģija, Dānija, Grieķija, Itālija, Čīle, Kanāda, Nīderlande, Norvēģija, Turcija un Austrālija lietoja Leopard 1.

Leopard 1 ražošana turpinājās līdz 1979 gadam, jo 1978. gadā sāka ražot *[[Leopard 2]]* tankus.

Dzinējs bija 10-cilindru MTU dīzeļdzinējs ar 610 kW.

## Modifikācijas
* Leopard 1
* Leopard 1A1
* Leopard 1A1A1
* Leopard 1A2
* Leopard 1A3
* Leopard 1A4
* Leopard 1A5

## Mašīnas, kas izveidotas uz Leopard 1 bāzes
* Pionierpanzer
* Bergepanzer
* Gepard (dubulta 35 mm pašgājējzenīartilērija)
* Leguan

## Atsauces

## Ārējās saites

* Danish Army Vehicles: Leopard 1 family
Ahtenskīts

__NOTOC__

**Ahtenskīts** (nosaukts pēc atradnes Krievijā) - ļoti rets minerāls. Atklāts 1979. gadā. Atrasts kopā ar citu veidu mangāna oksīdiem. Iespējams, sekundārs minerāls, kas radies baktēriju darbības rezultātā.

## Atradnes
* Krievija
** Piejūras novads, Sihotealina kalni, Zaroda kalns
** Čeļabinskas apgabals, Urāli, Ahtenskas dzelzs atradnes

## Ārējās saites
* Mindat.org (angliski)
* Webmineral.org (angliski)