open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dundagas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Dundagas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Dundagas novads|Dundagas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Dundagas novads sastāv no Dundagas  un Kolkas pagastiem. Dundagas novadā kopā atrodas 47 ciemi.

* **Dundagas pagastā** atrodas 39 ciemi.
* **Kolkas pagastā** atrodas 8 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Dundagas pagasts
Dundagas pagasta centrs atrodas **[[Dundaga|Dundagā]]**, kas ir arī novada centrs. Dundagas pagastā atrodas 39 ciemi, no tiem 1 lielciems, 5 vidējciemi, 8 mazciemi un 25 skrajciemi.

## Kolkas pagasts
Kolkas pagasta centrs atrodas **[[Kolka|Kolkā]]**. Kolkas pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 4 mazciemi un 2 skrajciemi.

## Atsauces
Palmu samteņu cilts

**Palmu samteņu cilts** (*Elymniini*) ir samteņu apakšdzimtas (*Satyrinae*) cilts. Reizēm šī samteņu grupa tiek sistematizēta kā apakšdzimta - *Elymniinae*.

## Sistemātikas diskusijas
Palmu samteņu cilts parasti tiek iedalīta 4 apakšciltīs vai ciltīs, ja šo grupu klasificē kā apakšdzimtu. Lielāko no šīm apakšciltīm veido *[[Lethina]]* apakšcilts, kurai ir arī otrs nosaukums - eglāju samteņu apakšcilts (*Parargina*). Tomēr šī grupa saskaņā ar jaunākajiem ģenētiskajiem pētījumiem ir parafilētiska. Pēc būtības eglāju samteņu grupa būtu jāiedala tikai 4 vai 5 ģintīs: eglāju samteņi (*Pararge*), tiem ļoti līdzīgie gāršas samteņi (*Lopinga*), noras samteņi (*Lasiommata*) un Tibetas samteņi (*Tatinga*), kā arī, ļoti iespējams, diskutablā *[[Chonala]]* ģints. Tomēr šobrīd sistemātika nav vēl mainīta, jo ģenētiskie pētījumi šai grupai tiek turpināti.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Parastais palmu samtenis (*Elymnias hypermnestra*)]]
[thumb|220px|''[Neope goschkevitschii*]]
[[Attēls:Bicyclus anynana 20110217 022654 5455M.JPG|thumb|220px|*Bicyclus anynana*]]
[[Attēls:Butterfly April 2008-2a.jpg|thumb|220px|[[Eglāju samtenis]] (*Pararge aegeria*)]]
*'Palmu samteņu cilts** (''Elymniini'')
*''Elymniina''
**[[Palmu samteņu ģints]] (''Elymnias'')
**ģints ''[[Elymniopsis]]''
*''Lethina''
**[[Eglāju samteņu ģints]] (''Pararge'')
**[[Gāršas samteņu ģints]] (''Lopinga'')
**[[Noras samteņu ģints]] (''Lasiommata'')
**[[Tibetas samteņu ģints]] (''Tatinga'')
**ģints ''[[Chonala]]''
**ģints ''[[Enodia]]''
**ģints ''[[Hanipha]]''
**ģints ''[[Kirinia]]''
**ģints ''[[Lethe]]''
**ģints ''[[Mandarinia]]''
**ģints ''[[Neope]]''
**ģints ''[[Ninguta]]''
**ģints ''[[Nosea]]''
**ģints ''[[Orinoma]]''
**ģints ''[[Ptychandra]]''
**ģints ''[[Rhaphicera]]''
**ģints ''[[Satyrodes]]''
*''Mycalesina''
**ģints ''[[Bicyclus]]''
**ģints ''[[Bletogona]]''
**ģints ''[[Hallelesis]]''
**ģints ''[[Heteropsis]]''
**ģints ''[[Lohora]]''
**ģints ''[[Mycalesis]]''
**ģints ''[[Nirvanopsis]]''
**ģints ''[[Orsotriaena]]''
*''Zetherina''
**ģints ''[[Callarge]]''
**ģints ''[[Ethope]]''
**ģints ''[[Neorina]]''
**ģints ''[[Penthema]]''
**ģints ''[[Zethera]]''

===Palmu samteņu cilts sugas Latvijā===
* **Palmu samteņu cilts*' (*Elymniini*)
** [[Eglāju samteņi]] (*Pararge*)
*** [[Eglāju samtenis]] (*Pararge aegeria*)
** [[Gāršas samteņi]] (*Lopinga*)
*** [[Gāršas samtenis]] (*Lopinga achine*)
** [[Noras samteņi]] (*Lasiommata*)
*** [[Agrais samtenis]] (*Lasiommata petropolitana*)
*** [[Mūru samtenis]] (*Lasiommata megera*)
*** [[Noras samtenis]] (*Lasiommata maera'')

## Atsauces
Viesītes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|Viesītes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Viesītes novads|Viesītes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Viesītes novads sastāv no Elkšņu, Rites, Saukas, Viesītes pagastiem un Viesītes pilsētas. Pēc LĢIA datiem Viesītes novada teritorijā atrodas 17 ciemi.

* **Elkšņu pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Rites pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Saukas pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Viesītes pagastā** atrodas 6 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Elkšņu pagasts
Elkšņu pagasta centrs atrodas **[[Elkšņi|Elkšņos]]**. Elkšņu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 1 mazciems un 2 skrajciemi.

## Rites pagasts
Rites pagasta centrs atrodas **[[Cīruļi (Rites pagasts)|Cīruļos]]**. Rites pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 1 skrajciems.

## Saukas pagasts
Saukas pagasta centrs atrodas **[[Lone|Lonē]]**. Saukas pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 1 mazciems.

## Viesītes pagasts
Viestītes pagasta centrs atrodas **[[Viesīte]]s** pilsētā, kas ir arī novada centrs. Viesītes pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 3 mazciemi un 1 skrajciems.

## Atsauces
Ērgļu novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Ērgļu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Ērgļu novads|Ērgļu novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Ērgļu novads sastāv no Ērgļu, Jumurdas, Sausnējas pagastiem . Ērgļu novadā kopā atrodas 15 ciemi (13 ciemi pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).

* **Ērgļu pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Jumurdas pagastā** atrodas 5 ciemi (4 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).
* **Sausnējas pagastā** atrodas 7 ciemi (6 ciemi pašlaik pastāv, bet 1 ciems ir daļēji izzudis).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Ērgļu pagasts
Ērgļu pagasta centrs atrodas **[[Ērgļi (Ērgļu pagasts)|Ērgļos]]**, kas ir arī novada centrs. Ērgļu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 lielciems un 2 mazciemi.

## Jumurdas pagasts
Jumurdas pagasta centrs atrodas **[[Jumurda|Jumurdā]]**. Jumurdas pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 4 mazciemi.

## Sausnējas pagasts
Sausnējas pagasta centrs atrodas **[[Sidrabiņi|Sidrabiņos]]**. Sausnējas pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 3 vidējciemi, 1 mazciems un 3 skrajciemi.

## Atsauces
Garkalnes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Garkalnes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Garkalnes pagasts|Garkalnes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes 
 
* **Garkalnes novadā** atrodas 14 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Garkalnes novads
Garkalnes novada centrs atrodas **[[Garkalne|Garkalnē]]**. Garkalnes novadā atrodas 14 ciemi, no tiem 3 lielciemi, 8 vidējciemi, 2 mazciemi un 1 skrajciems.

## Atsauces
Samteņu cilts

**Samteņu cilts** (*Satyrini*) ir samteņu apakšdzimtas (*Satyrinae*) cilts, kas apvieno apmēram 25% no visiem raibeņu dzimtas tauriņiem. Informācijas avotos pastāv vairākas alternatīvas sistemātikas, jo attīstoties ģenētiskajiem pētījumiem, klasifikācija ir ļoti mainīga un nenoteikta. Šajā rakstā attēlota sistemātika saskaņā ar 2006. gada un 2007. gada pētījumiem. Par vairākām sugām un ģintīm sistemātiķu viedoklis ir atšķirīgs, līdz ar to sistemātikas nav viennozīmīgas un noteiktas, kā arī ir vairākas sugas, kuru piederība vienai vai otrai ciltij nav izprasta un noteikta.

## Sistemātika
[thumb|220px|[Sila brūnulis (*Erebia ligea*)]]
[thumb|220px|[Raibais samtenis (*Melanargia galathea*)]]
[thumb|220px|[Meža sīksamtenis (*Coenonympha hero*)]]
***Samteņu cilts** (*Satyrini*)
** Brūnuļu apakšcilts (*Erebiina*)
*** Brūnuļu ģints (*Erebia*)
***ģints *[[Proterebia]]*
** Raibo samteņu apakšcilts (*Melanargiina*)
*** Raibo samteņu ģints (*Melanargia*)
** Samteņu apakšcilts (*Satyrina*) (apmēram 35 ģintis)
** Sīksamteņu apakšcilts (*Coenonymphina*)
*** Sīksamteņu ģints (*Coenonympha*)
***ģints *[[Lyela]]* 
***ģints *[[Sinonympha]]*
***ģints *[[Triphysa]]*
** Vēršacīšu apakšcilts (*Maniolina*)
*** Parasto samteņu ģints (*Aphantopus*)
*** Siena vēršacīšu ģints (*Hyponephele*)
*** Vēršacīšu ģints (*Maniola*)
***ģints *[[Cercyonis]]*
***ģints *[[Pyronia]]*
** apakšcilts *[[Euptychiina]]* (apmēram 45 ģintis)
** apakšcilts *[[Hypocystina]]* (apmēram 20 ģintis)
** apakšcilts *[[Pronophilina]]* (apmēram 65 ģintis)

### Samteņu cilts sugas Latvijā
* **Samteņu cilts** (*Satyrini*)
** Brūnuļu apakšcilts (*Erebiina*)
*** Brūnuļi (*Erebia*)
**** Gāršas brūnulis (*Erebia aethiops*) 
**** Pļavas brūnulis (*Erebia medusa*) 
**** Purva brūnulis (*Erebia embla*)
**** Sila brūnulis (*Erebia ligea*)
** Raibo samteņu apakšcilts (*Melanargiina*)
*** Raibie samteņi (*Melanargia*)
**** Raibais samtenis (*Melanargia galathea*)
** Samteņu apakšcilts (*Satyrina*)
*** Purva samteņi (*Oeneis*) 
**** Purva samtenis (*Oeneis jutta*)
*** Silsamteņi (*Hipparchia*)
**** Lielais silsamtenis (*Hipparchia alcyone*)
**** Parastais silsamtenis (*Hipparchia semele*)
** Sīksamteņu apakšcilts (*Coenonymphina*)
*** Sīksamteņi (*Coenonympha*)
**** Lauka sīksamtenis (*Coenonympha arcania*)
**** Meža sīksamtenis (*Coenonympha hero*) 
**** Parastais sīksamtenis (*Coenonympha pamphilus*)
**** Pļavas sīksamtenis (*Coenonympha glycerion*)
**** Purva sīksamtenis (*Coenonympha tullia*)
** Vēršacīšu apakšcilts (*Maniolina*)
*** Parastie samteņi (*Aphantopus*)
**** Parastais samtenis (*Aphantopus hyperantus*)
*** Siena vēršacīši (*Hyponephele*)
**** Siena vēršacītis (*Hyponephele lycaon*) 
*** Vēršacīši (*Maniola*)
**** Pļavas vēršacītis (*Maniola jurtina*)

## Atsauces
Domo-Farm Frites

***Domo-Farm Frites*** bija profesionāla Beļģijas riteņbraukšanas komanda, kura pastāvēja 2001. un 2002. gada riteņbraukšanas sezonu laikā. To dibināja Patriks Lefevers un vairums no beļģu braucējiem, ieskaitot Johanu Musēvu nāca no *[[Mapei (riteņbraukšanas komanda)|Mapei]]* komandas. Komanda uzvarēja vairākās nozīmīgās viendienas sacensībās, kā, piemēram, viss pjedestāls 2001. gada Parīze—Rubē ar uzvarētāju Servaisu Knavenu, Johanu Musēvu otrajā un Romānu Vainšteinu trešajā vietā, 2002. gada Parīze—Rubē ar Johanu Musēvu un 2001. gada Parīze—Tūra ar Rišāru Viranku.

2002. gada sezonas beigās komanda apvienojās ar paliekām no izjukušās *Mapei* komandas, kļūstot par *[[Quick Step-Davitamon]]*, Lefeveram kļūstot par vadītāju. Sponsors *Domo* apvienojās ar *Lotto*, kopīgi sponsorējot *[[Lotto-Domo]]* komandu ar Marku Serženu vadībā un paņemot līdzi vairākus braucējus.

## Komandas sastāvs
Savos divos pastāvēšanas gados komandā bija vairāki izceļami braucēji. Pirmajā gadā bijušie *Mapei *braucēji Johans Musēvs, viņa super-gregari Vilfrīds Pēterss, amerikānis Fredijs Rodrigess un Aksels Merkss. Bez tā, komanda spēja piesaistīt tābrīža Pasaules čempionu Romānu Vainšteinu, sprinteri Robiju Makjūenu, klasiku speciālistu Servaisu Knavenu un francūzi Rišāru Viranku, kurš bija tikko atgriezies no diskvalifikācijas par dopinga lietošanu. Komandā bija arī talantīgi jaunie braucēji kā Leifs Hoste, Andrejs Kašečkins un Gerts Stēgmanss.

Nākamajā gadā komandai pievienojās klasiku speciālists Franks Vandenbruks un jaunieši Niks Neienss un Johans Vansummerens.
Grobiņas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Grobiņas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Grobiņas novads|Grobiņas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Grobiņas novads sastāv no Bārtas, Gaviezes, Grobiņas, Medzes pagastiem un Grobiņas pilsētas. Grobiņas novadā kopā atrodas 35 ciemi.

* **Bārtas pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Gaviezes pagastā** atrodas 7 ciemi.
* **Grobiņas pagastā** atrodas 15 ciemi.
* **Medzes pagastā** atrodas 8 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Bārtas pagasts
Bārtas pagasta centrs atrodas **[[Bārta|Bārtā]]**. Bārtas pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi un 2 skrajciemi.

## Gaviezes pagasts
Gaviezes pagasta centrs atrodas **[[Gavieze|Gaviezē]]**. Gaviezes pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 3 mazciemi un 3 skrajciemi.

## Grobiņas pagasts
Grobiņas pagasta centrs atrodas **[[Dubeņi|Dubeņos]]**. Grobiņas pagastā atrodas 15 ciemi, no tiem 1 lielciems, 5 vidējciemi, 5 mazciemi, 1 aprūpes ciems un 3 vasarnīcu ciemi.

## Medzes pagasts
Medzes pagasta centrs atrodas **[[Kapsēde|Kapsēdē]]**. Medzes pagastā atrodas 8 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems, 5 mazciemi un 1 vasarnīcu ciems.

## Atsauces
Rūjienas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Rūjienas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Rūjienas novads|Rūjienas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Rūjienas novads sastāv no Ipiķu, Jeru, Lodes, Vilpulkas pagastiem un Rūjienas pilsētas. Rūjienas novadā kopā atrodas 14 ciemi.

* **Ipiķu pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Jeru pagastā** atrodas 3 ciemi.
* **Lodes pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Vilpulkas pagastā** atrodas 4 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Ipiķu pagasts
Ipiķu pagasta centrs atrodas **[[Ipiķi|Ipiķos]]**. Ipiķu pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 1 skrajciems.

## Jeru pagasts
Jeru pagasta centrs atrodas **[[Endzele|Endzelē]]**. Jeru pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 1 aprūpes ciems.

## Lodes pagasts
Lodes pagasta centrs atrodas **[[Lode (Lodes pagasts)|Lodē]]**. Lodes pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems un mazciemi.

## Vilpulkas pagasts
Vilpulkas pagasta centrs atrodas **[[Vilpulka|Vilpulkā]]**. Vilpulkas pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 2 vidējciemi un 2 skrajciemi.

## Atsauces
Engures novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|Engures novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Engures novads|Engures novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Engures novads sastāv no Engures, Lapmežciema un Smārdes pagastiem. Pēc LĢIA datiem Engures novada teritorijā atrodas 27 ciemi.

* **Engures pagastā** atrodas 9 ciemi.
* **Lapmežciema pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Smārdes pagastā** atrodas 13 ciemi.

## Engures pagasts
Engures pagasta centrs atrodas **[[Engure|Engurē]]**, kas ir arī novada centrs. Engures pagastā atrodas 9 ciemi, no tiem 1 lielciems, 5 vidējciemi un 3 mazciemi.

## Lapmežciema pagasts
Lapmežciema pagasta centrs atrodas **[[Lapmežciems|Lapmežciemā]]**. Lapmežciema pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 2 lielciems, 1 vidējciems un 2 mazciemi.

## Smārdes pagasts
Smārdes pagasta centrs atrodas **[[Smārde|Smārdē]]**. Smārdes pagastā atrodas 13 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 7 mazciemi, 1 skrajciems, 1 aprūpes ciems un 2 vasarnīcu ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši.

## Atsauces
Durbes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Durbes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Durbes novads|Durbes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Durbes novads sastāv no Dunalkas, Durbes, Tadaiķu, Vecpils pagastiem un Durbes pilsētas. Durbes novadā kopā atrodas 19 ciemi.

* **Dunalkas pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Durbes pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Tadaiķu pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Vecpils pagastā** atrodas 7 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Dunalkas pagasts
Dunalkas pagasta centrs atrodas **[[Dunalka|Dunalkā]]**. Dunalkas pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.

## Durbes pagasts
Durbes pagasta centrs atrodas **[[Durbe]]s** pilsētā, kas ir arī novada centrs, bet neatradās pagasta teritorijā. Durbes pagastā atrodas 4 ciemi (mazciemi).

## Tadaiķu pagasts
Tadaiķu pagasta centrs atrodas **[[Lieģi|Lieģos]]**. Tadaiķu pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 4 mazciemi. 

## Vecpils pagasts
Vecpils pagasta centrs atrodas **[[Vecpils (Vecpils pagasts)|Vecpilī]]**. Vecpils pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 6 skrajciemi.

## Atsauces
Trombons

**Trombons** ( — ‘liela taure’), arī **bazūne**, ir metāla pūšaminstruments. Tam ir U veida izbīdāma kulise, instrumenta izdotā skaņa ir samērā zema. Trombons sastāv no divkārši izliektas cilindriskas caurules, kas ir izbīdāma vidū. Tromboni tiek izmantoti pūtēju orķestrī, estrādes un džeza orķestrī, kameransamblī, tāpat tas var būt arī kā soloinstruments. Simfoniskajā orķestrī parasti ir trīs tromboni.

Pastāv vairāku veidu tromboni, tai skaitā ventiļu un kulišu tromboni.

## Ārējās saites
Čjūgoku reģions

**Čjūgoku reģions** (, *Chūgoku-chihō*) ir reģions Honsju, Japānā. Reģions sastāv no piecām prefektūrām: Totori, Simane, Okajama, Hirosima un Jamaguči. Austrumos apskalo Japāņu jūra. Lielākā reģiona pilsēta ir Hirosima. Reģiona kopējā platība ir 31 922 km2, 2010. gada beigās reģionā dzīvoja ap 7,56 miljoniem iedzīvotāju.

Vārds “Čjūgoku” burtiski nozīmē “vidus zeme” (*Chū* - vidus, *Goku* - zeme), jo vēsturiski šis reģions atradās starp galvaspilsētu Kioto un rietumu perifērijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
Alušta

**Alušta** (ukraiņu un , ) ir kūrortpilsēta Ukrainā, Krimas pussalas dienvidos Melnās jūras krastā. Piejūras klimata kūrorts Krimas subtropu joslā starp jūru un Krimas kalniem. Administratīvi Krimas Autonomās Republikas republikas nozīmes pilsēta (kopējā teritorija ,  iedzīvotāju), kurai pakļauts Parteņitas pilsētciemats un sešas ciema padomes. 

## Vēsture
6. gadsimtā tagadējās Aluštas teritorijā Bizantijas imperators Justiniāns I lika uzcelt Alustonas *(Aluston)* cietoksni, kas vēlākos laikos piederēja Hazāru kaganātam, Teodoras kņazistei, Dženovas republikai, Osmaņu impērijai, Krievijas Impērijai. Kopš 19. gadsimta beigām Alušta attīstījās kā kūrorts.
Krimas aneksijas laikā 2014. gada martā to okupēja Krievijas bruņotie spēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Japānas administratīvais iedalījums

[thumbnail|[Japānas novietojums]]
**[[Japāna]]s administratīvo iedalījumu** veido **47 prefektūras**  (). Prefektūras tika izveidotas 1871. gadā. Katru prefektūru vada tieši ievēlēts gubernators un vietējais parlaments. Atsevišķas prefektūras tālāk iedalās **apakšprefektūrās** ().  Ir **20 galvenās pilsētas** jeb t.s. valdības apstiprinātās pilsētas (). Japānas pašvaldības iedalās galvenajās lielpilsētās, īpašajās lielpilsētās, lielpilsētās, īpašajos rajonos (Tokija), rajonos, pilsētās un ciemos. Valstī notiek pašvaldību reforma, daudzas pašvaldības tiek apvienotas. Tradicionāli Japāna iedalās 8 reģionos.

## Administratīvo līmeņu shēma

## Pirmā līmeņa administratīvais iedalījums

### Prefektūras

## Reģioni

## Atsauce
Japānas reģioni

thumb|250px|Japānas reģioni
**[[Japāna]]s reģioni** nav oficiāla administratīvā iedalījuma vienība, tomēr tradicionāli tas ir ticis lietots. Pastāv astoņi Japānas reģioni.

Reģioni no ziemeļiem uz dienvidiem:

* Hokaido (Hokaido sala un tai tuvākās salas)
* Tohoku reģions (Honsju sala)
* Kanto reģions (Honsju sala)
* Čjūbu reģions (Honsju sala)
* Kansai reģions (Honsju sala)
* Čjūgoku reģions (Honsju sala)
* Šikoku (Šikoku sala)
* Kjusju (Kjusju sala)

## Skatīt arī
* Japānas prefektūras
Ronalds Ross

**Ronalds Ross** (;  — ) bija Indijā dzimis angļu medicīnas doktors. Saņēmis 1902. gada Nobela prēmiju fizioloģijā vai medicīnā par savu darbu ar malāriju.

Viņa atklājums ļāva secināt, ka malārija izplatās ar odu palīdzību, tāpat ar to tika sākta pamatu likšana slimības apkarošanā. 25 gadus strādājis Indijas medicīnas dienestā. Pēc dienesta pamešanas pievienojās Liverpūles Tropiskās medicīnas skolai, līdz dzīves beigām bijis viņam par godu dibinātā Rosa tropisko slimību institūta un slimnīcas vadītājs.

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas profils
Satīra

**Satīra** () ir literatūras žanrs, tāpat tas var būt arī tēlotājmākslas vai grafiskās mākslas žanrs. Šī žanra darbos parasti tiek dzēlīgi izsmiets vai nosodīts kāds cilvēks vai arī parādība.

Lai arī parasti satīrai būtu jābūt humoristiskai, satīra nereti tiek izmantota kā konstruktīva sociālā kritika, kurā asprātība tiek izmantota kā ierocis, lai pievērstu uzmanību konkrētiem jautājumiem sabiedrībā. Satīrā tiek izmantota spēcīga ironija vai sarkasms.

## Ārējās saites
Florensio Kampomaness

**Florensio Kampomaness** (; , Manila - , Bagio) bija Filipīnu starptautiskais meistars šahā (1958) un starptautiskās šaha federācijas (FIDE) prezidents no 1982. līdz 1995. gadam.

## Izglītība
1948. gadā beidzis Filipīnu Universitāti Manilā ar bakalaura grādu politoloģijā. Pēc tam turpinājis izglītību ASV. 1951. gadā ieguvis maģistra grādu Brauna Universitātē Providensā. 1954. gadā aizstāvējis doktora grādu Džordžtaunas Universitātē Vašingtonā.

## Šahista karjera
Kampomaness ir bijis divkārtējais Filipīnu čempions šahā (1956, 1960). Piecas reizes (1956, 1958, 1960, 1962, 1966) pārstāvējis savu valsti Pasaules šaha olimpiādēs. Interesanti, ka 1960. gada olimpiādē Leipcigā Kampomaness zaudējis Mihailam Tālam, kuram tā ir bijusi pirmā oficiālā partija pēc Pasaules šaha čempiona nosaukuma izcīnīšanas. 1958. gadā FIDE piešķīra Kampomanesam starptautiskā meistara nosaukumu (IM).

## FIDE prezidents
1956. gadā uzsācis savu darbību Starptautiskajā Šaha federācijā kā Filipīnu pārstāvis. No 1960. līdz 1964. gadam bijis Āzijas zonas prezidents, bet no 1974. līdz 1982. gadam bijis FIDE viceprezidents no Āzijas valstīm. Ievērību šaha aprindās izpelnījies ar Karpova - Korčnoja mača par Pasaules šaha čempiona nosaukumu organizēšanu 1978. gadā Filipīnu pilsētā Bagio. Lai gan pats mačs noritēja skandalozā gaisotnē, un Korčnojs vēlāk Kampomanesam pārmeta sadarbību ar PSRS Valsts drošības komiteju, tomēr tas bija pirmais tāda līmeņa mačs, kas notika Āzijā. 1982. gadā Kampomaness tika ievēlēts par FIDE prezidentu un šajā amatā palika līdz 1995. gadam. Kampomanesa prezidentūras laiks nebija viegls. Jau 1984. gadā viņam nācās pieņemt strīdīgu lēmumu, pārtraucot Karpova - Kasparova pirmo maču par Pasaules šaha čempiona nosaukumu. Tomēr galvenie izaicinājumi sekoja vēlāk. 1980. gadu otrajā pusē un 1990. gadu sākumā šaha pasaulē notika ievērojamas izmaiņas - strauji pieauga lielmeistaru skaits, šaha apritē sāka parādīties datorprogrammas, Kasparova un Karpova piecu maču par Pasaules šaha čempiona nosaukumu ietekmē (1984/85, 1985, 1986, 1987, 1990) bija jāmaina Pasaules šaha čempiona izcīņas sistēma. Turklāt 1993. gadā radās FIDE alternatīva organizācija - Profesionālā šaha asociācija, kas noveda pie divu Pasaules šaha čempiona titulu rašanās. Kampomanesa lēmumi FIDE prezidenta amatā bieži tika kritizēti, jo ne vienmēr viņam izdevās panākt optimālo risinājumu sarežģītajām problēmām. Pēc aiziešanas no FIDE prezidenta amata Kampomaness līdz pat savai nāvei saglabāja FIDE Goda prezidenta nosaukumu.

## Avārija un nāve
2007. gadā februārī Turcijā Kampomaness guva savainojumus autoavārijā un ārstējās intensīvajā terapijā. Tomēr cienījamais vecums neļāva pilnībā atveseļoties, un 2010. gada pavasarī viņš nomira.

## Atsauces

## Ārējās saites
Akupunktūra

thumbnail|200px|Akupunktūras adatu ievadīšana ādas aktīvajos punktos.
**Akupunktūra** ( — ‘adata’; *puncturus* — ‘dūriens’) ir viena no senās tradicionālās Ķīnas medicīnas metodēm. Slimības tiek ārstētas ar ādas un zemādas stimulēšanu, ievadot "aktīvajos punktos" īpašas akupunktūras adatas. Adatas tika gatavotas no zelta, sudraba vai nerūsējoša tērauda, to garums ir 1-12 cm, parasti no 5 cm. Adatas ievada, lēni griežot, līdz slimniekam rodas īpaša sajūta. Pazīstami ap 700 "aktīvo punktu", kuru izvēle ārstēšanai atkarīga no pacienta slimības vai slimībām. Ārstēšanai vajadzīgas 7-15 procedūras. Kopā ar akupunktūru reizēm lieto "piededzināšanu": aktīvo punktu karsēšanu ar speciālu vērmeļu cigareti.

Akupunktūra ir uzskatāma par pseidozinātni. Līdz šim nav atrasti histoloģiski un fizioloģiski pierādījumi šīs ārstniecības metodes efektivitātei.

## Vēsture
Akupunktūru ķīnieši sāka attīstīt aptuveni 2500 gadus pirms mūsu ēras. Tā balstās uz ķīniešu filozofijas "jiņ un jan" principiem.

Latvijā pirmais akupunktūras (tolaik — adatu terapijas) kabinets tika noorganizēts 1958. gadā, uz 1965. gadu tādi darbojās Latvijas lielākajās pilsētās. Tur ar akupunktūru ārstēja perifērās nervu sistēmas slimības (piemēram, radikulītu), alerģiskas slimības (piemēram, bronhiālo astmu un ekzēmu) un asinsvadu slimības (piemēram, migrēnu un hipertonisko slimību).

## Atsauces
Armjanska

**Armjanska** (, ) vai **Ermenibazara** () ir pilsēta Ukrainā, Krimas pussalas ziemeļos. Izvietojusies Perekopa zemesšaurumā Ziemeļkrimas kanāla krastā 3 km uz dienvidiem no Perekopa nocietinājuma līnijas un kādreizējā Orkapu cietokšņa. Krimas Autonomās Republikas republikas nozīmes pilsēta (kopējā teritorija ,  iedzīvotāji), kurai pakļauta arī Suvoroves ciema padome. 

## Vēsture
Kopš 17. gadsimta tagadējās pilsētas vietā bija tirgotāju apmetne pie tā sauktā čumaku trakta, kur tika mainītas dažādas preces pret Perekopa apkārtnē iegūto sāli. 1730. gados uz šejieni pārcēlās armēņi un grieķi no Orkapu (Perekopa) cietokšņa un kopš 1736. gada to sauca par Armjanskijbazaru ("Armēņu tirgus"; kopš 1921. gada — Armjanska).
Krimas aneksijas laikā 2014. gada martā to okupēja Krievijas bruņotie spēki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Indoāriešu valodas

**Indoāriešu valodas** ir indoirāņu valodu saimes atzars, kas savukārt ietilpst indoeiropiešu valodu grupā. Indoāriešu valodās runājošo skaits tiek lēsts ap 900 miljoniem. Lielākās valodas pēc runātāju skaita ir hindustāņu valoda (aptuveni 240 miljoni, ietilpst hindi un urdu), bengāļu valoda (ap 230 miljoniem), pandžabu valoda (ap 110 miljoniem), marathu valoda (ap 70 miljoniem), gudžaratu valoda (ap 45 miljoniem), bhodžapurī (ap 40 miljoniem), oriju valoda (ap 30 miljoniem), sindu valoda (ap 20 miljoniem), singāļu valoda (ap 16 miljoniem), nepāliešu valoda (ap 14 miljoniem) un asamiešu valoda (ap 13 miljoniem).

## Ārējās saites
Anters

**Pāvests Anters** (, dzimšanas gads nav zināms, miris ) bija Romas bīskaps no  līdz  un līdz ar to katolisma tradīcijā tiek uzskatīts par vienu no Romas pāvestiem. Šajā amatā viņš bija mazāk nekā divus mēnešus. Viņš nomira dabīgā nāvē. Daži pētnieki uzskata, ka Anters bija moceklis. Citi uzskata, ka viņš tika nogalināts, kad viņu vajāja Romas imperators Maksimins Trāķietis. Katoļu baznīcā viņš ir svētais.

## Ārējās saites
*
Roshen

[thumb|right|200px|[Vinnicas konditorejas fabrika]]
thumb|right|200px|Kijivas torte
***Konditerska korporacija ROSHEN*** ir Ukrainas konditorejas ražotāju grupa, dibināta 1996. gadā. Centrālais birojs atrodas Kijivā. Nosaukums *ROSHEN* veidots no korporācijas dibinātāja Petro Porošenko uzvārda daļas.
Uzņēmums ražo šokolādes tāfelītes, šokolādes, karameļu un želejas konfektes, cepumus, biskvītus, vafeles. Viens no pazīstamākajiem izstrādājumiem ir "Kijivas" torte.
*Roshen* ir stratēģiskās partnerības līgums ar Ungārijas uzņēmumu *Bonbonetti Choco Kft*.

## Vēsture

2006. gada jūlijā *Roshen* no Lietuvas investīciju uzņēmuma *Invalda* nopirka konditorejas izstrādājumu uzņēmumu *Klaipedos konditerija*.
2013. gada jūlijā *Roshen* bija iesaistīta tā saucamajā "Šokolādes karā" starp Ukrainu un Krieviju. Krievija bija centusies Ukrainu iesaistīt NVS Muitas savienībā, bet Ukrainas prezidentam Viktoram Janukovičam bija pasliktinājušās attiecības ar Krievijas prezidentu Vladimiru Putinu.
Kad Ukraina sāka sarunas par asociācijas līgumu ar Eiropas Savienību, Krievija nolēma parādīt problēmas, ar kurām Ukraina saskarsies, ja neiekļausies Muitas savienībā. 11. jūlijā Krievijas patērētāju tiesību uzraudzības dienests *Rospotrebnadzor* paziņoja par pretenzijām pret *Roshen* konfekšu kvalitāti. Iespējams, šis uzņēmums tika izvēlēts par grēkāzi, jo *Roshen* kontrolēja rietumnieciski noskaņotais Augstākās Radas deputāts Petro Porošenko, kā arī ukraiņi uzskatīja *Roshen* par simbolisku valsts vizītkarti. 29. jūlijā Krievija aizliedza *Roshen* produkcijas importu, motivējot to ar it kā produkcijā atrasto kancerogēno benzpirēnu. Citas NVS valstis arī veica *Roshen* produkcijas pārbaudes, bet tās nekā neatļauta neatklāja.
Sakarā ar eksporta kritumu 2014. gada februārī Mariupoles konditorejas fabrika pārtrauca ražošanu.

Pēc Eiromaidana notikumiem un Krimas aneksijas krasi pasliktinājās Ukrainas un Krievijas attiecības. 2014. gada 14. martā tiesa Maskavā pēc Krievijas holdinga uzņēmuma *Ob'jedinjonnyje konditery* ierosināja krimināllietu pret *Roshen* meitas uzņēmumu Krievijā, uzliekot arestu uz tā naudas līdzekļiem. Bez tam uzņēmumu sāka pārbaudīt Federālais nodokļu dienests, Federālais muitas dienests, Valsts darba inspekcija, Federālais ekoloģiskās, tehnoloģiskās un atomuzraudzības dienests, kā arī Federālais antomonopola dienests. Līdz ar to *Roshen* darbība Krievijā tika paralizēta. 19. martā Krievijas policija ieņēma Ļipeckas konditorejas fabriku.
Februārī tika pārtraukta ražošana Mariupoles konditorejas fabrikā, un maijā nolemts likvidēt meitas uzņēmumu *ZAT Mariupol'ska konditets'ka fabrika*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ROSHEN
19. ieroču SS zenītartilērijas divizions

**19. ieroču SS zenītartilērijas divizions** () bija Latviešu leģiona pretgaisa aizsardzības vienība 19. ieroču SS grenadieru divīzijas sastāvā. Kaujas gaitas beidza 1944. gada vasarā, kad ar 15. zenītartilērijas divizionu tika apvienots VI armiju korpusam pakļautajā 506. zenītartilērijas divizionā.

## Izveidošana

19. zenītartilērijas diviziona formēšanu 1943. gada 14. oktobrī uzsāka kapteinis Pēteris Rudzītis, pirmos kadrus saņemot no zenītartilērijas kursiem Vācijā - 7 virsniekus, 18 instruktorus un 145 kareivjus. Novembra beigās divizions saņēma papildinājumus no apmācības vienībām Jelgavā, sasniedzot štatā noteikto personālsastāvu - 685 vīrus. Novembrī diviziona bruņojumā bija četri 88 mm FlaK 88 zenītlielgabali, deviņi 20 mm FlaK 38 zenītlielgabali, divi četrstobru 20 mm FlaK 38 zenītlielgabali un deviņi vienstobra 37 mm zenītlielgabali, taču trūka munīcijas apmācībām un motorizētu vilcēju to pārvietošanai.

Līdz 1944. gada marta sākumam apgādes problēmas daļēji bija atrisinātas, trūka vairs tikai atbilstošas FlaK 88 mērierīces, un tika saņemta pavēle daļai diviziona - 37 mm un 20 mm baterijām - 2. martā sagatavoties izbraukšanai uz fronti.

## Kaujas darbība

Ar ierašanos frontē diviziona vienības jau 7. martā ieņēma pozīcijas Panther līnijā kājnieku atbalstam zemes mērķu apkarošanā. Pēc novietojuma un struktūras diviziona vienības novietojās šādi:

*1. baterija
**1. vads - Luški—Šivogljadovo rajonā, kājnieku atbalsts;
**2. vads - Mamicio—Stečki rajonā, artilērijas aizsardzība;
**3. vads (četrstobru 20&nbsp;mm zenītlielgabali) - Sachodi—Pestovo rajonā, rezerve un munīcijas krājumu aizsardzība;
*2. baterija
**1. vads - Šteglin rajonā, kājnieku atbalsts (tostarp 15. ieroču SS grenadieru divīzija (latviešu Nr. 1) vienību);
**2. vads - Svinorojevo telpā, salaidnes nodrošināšana ar 21. vācu Luftvaffes lauka divīziju;
**3. vads - Navdaši un Bobili, tilta nodrošināšana;
*3. baterija - iesaistāma kaujas darbībā pēc artilērijas priekšnieka pavēlēm

20. martā diviziona vadību pārņēma vācu SS-hauptšturmfīrers Keiks, 19. zenītartilērijas divizions ciešā sasaistē ar kājnieku vienībām piedalījās kaujās līdz pat atiešanai uz Latvijas teritoriju. Pēdējais tā komandieris bija leitnants Harijs Gusevs.

1944. gada 28. jūnijā divizionu nodeva VI SS armiju korpusa rīcībā un augusta sākumā tas, atdalot 20 mm zenītlielgabalu bateriju, tika apvienots ar 15. zenītartilērijas divizionu, izveidojot 506. zenītartilērijas divizionu leitnanta Harija Guseva vadībā.

## Atsauces
Mālpils novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Mālpils novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Mālpils novads|Mālpils novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 
 
* **Mālpils novadā** atrodas 5 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Mālpils novads
Mālpils novada centrs atrodas **[[Mālpils|Mālpilī]]**. Mālpils novadā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi un 2 mazciemi.

## Atsauces
Mārupes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Mārupes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Mārupes novads|Mārupes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Mārupes novads sastāv no sastāv no Mārupes pilsētas, kā arī Babītes, Mārupes un Salas pagastiem. Pēc LĢIA datiem Mārupes novada teritorijā atrodas 44 ciemi.

* **Babītes pagastā** atrodas 23 ciems.
* **Mārupes pagastā** atrodas 10 ciemi.
* **Salas pagastā** atrodas 11 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv. 

## Babītes pagasts
Babītes pagasta centrs atrodas **[[Piņķi|Piņķos]]**. Babītes pagastā atrodas 23 ciemi, no tiem 4 lielciemi, 6 vidējciemi, 10 mazciemi, 1 skrajciems un 2 būvējamie ciemi.

## Mārupes pagasts
Mārupes pagasta un novada centrs atrodas **[[Mārupe]]s** pilsētā. Mārupes pagastā atrodas 10 ciemi, no tiem 3 lielciemi, 1 vidējciems, 5 mazciemi un 1 skrajciems.

## Salas pagasts
Salas pagasta centrs atrodas **[[Spuņciems|Spuņciemā]]**. Salas pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 1 lielciems, 3 vidējciemi, 2 mazciemi un 5 skrajciemi.

## Atsauces
Mērsraga novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Mērsraga novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Mērsraga novads|Mērsraga novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 
 
* **Mērsraga novadā** atrodas 4 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Mērsraga novads
Mērsraga novada centrs atrodas **[[Mērsrags|Mērsragā]]**. Mērsraga novadā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 lielciems, 1 vidējciems un 2 skrajciemi.

## Atsauces
Lilija

**Lilija** var būt:

* Lilija (personvārds) — sievietes personvārds

## Cilvēki ar šādu vārdu
* Lilija Allena
* Lilija Dinere
* Lilija Dzene
* Lilija Švarckopfa

## Literārie tēli
* Lilija Evansa Potere

## Skatīt arī
* Lilijas — liliju dzimtas ziedaugi
* Lilija glečers
Inčukalna novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Inčukalna novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Inčukalna novads|Inčukalna novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Inčukalna novads sastāv no Inčukalna pagasta un Vangažu pilsētas. 

* **Inčukalna pagastā** atrodas 9 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Inčukalna pagasts
Inčukalna pagasta centrs atrodas **[[Inčukalns|Inčukalnā]]**, kas ir arī novada centrs. Inčukalna novadā atrodas 9 ciemi, no tiem 2 lielciemi, 3 vidējciemi, 1 mazciems, 1 aprūpes ciems un 2 vasarnīcu ciemi.

## Atsauces
Līgatnes novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Līgatnes novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Līgatnes novads|Līgatnes novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Līgatnes novads sastāv no Līgatnes pagasta un Līgatnes pilsētas. 

* **Līgatnes pagastā** atrodas 10 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Līgatnes pagasts
Līgatnes pagasta centrs atrodas **[[Līgatne]]s** pilsētā, kas ir arī novada centrs. Līgatnes novadā atrodas 10 ciemi, no tiem 1 lielciems, 2 vidējciemi, 5 mazciemi, 1 skrajciems un 1 aprūpes ciems.

## Atsauces
Lubānas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Lubānas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Lubānas novads|Lubānas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Lubānas novads sastāv no Indrānu pagasta un Lubānas pilsētas. 

* **Lubānas novadā** atrodas 18 ciemi (16 ciemi pašlaik pastāv, bet 2 ciemi ir daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Indrānu pagasts
Indrānu pagasta centrs atrodas **[[Lubāna|Lubānā]]**,kas ir arī novada centrs. Indrānu pagastā atrodas 16 ciemi, no tiem 1 vidējciemi, 12 mazciemi un 3 skrajciemi.

## Atsauces
Lua

***Lua*** ir vairākparadigmu programmēšanas valoda, kas tika izstrādāta kā skriptu valoda ar paplašinātu semantiku. Valodai ir samērā vienkārša C valodas lietojumprogrammas saskarne. *Lua* ir vairākplatformu programmatūra, sarakstīta ANSI C.

Valoda tika izstrādāta 1993. gadā, to paveica Riodežaneiro Pāvesta katoliskās universitātes darbinieki Robertu Ierusalimši (*Roberto Ierusalimschy*) vadībā.

## Ārējās saites
*
Neretas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Neretas novada ģerbonis
Šajā uzskaitījumā apkopoti bijušā **[[Neretas novads|Neretas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes 2019. gadā. Neretas novads sastāvēja no Mazzalves, Neretas, Pilskalnes un Zalves pagastiem. Pēc LĢIA datiem Neretas novada teritorijā atrodas 23 ciemi (16 ciemi 2019. gadā pastāvēja, bet 7 ciemi bija izzuduši).

* **Mazzalves pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Neretas pagastā** atrodas 3 ciemi (1 ciems 2019. gadā pastāvēja, bet 2 ciemi bija daļēji izzuduši).
* **Pilskalnes pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Zalves pagastā** atrodas 11 ciemi (6 ciemi 2019. gadā pastāvēja, bet 5 ciemi bija daļēji izzuduši).

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas 2019. gadā pastāvēja vai ir daļēji izzuduši. 

## Mazzalves pagasts
Mazzalves pagasta centrs atrodas **[[Ērberģe|Ērberģē]]**. Mazzalves pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi, 1 skrajciems un 1 aprūpes ciems.

## Neretas pagasts
Neretas pagasta centrs atrodas **[[Nereta|Neretā]]**. Neretas pagastā atrodas 3 ciemi, no tiem 1 lielciems un 2 mazciemi.

## Pilskalnes pagasts
Pilskalnes pagasta centrs atrodas **[[Pilskalne (Neretas novads)|Pilskalnē]]**. Pilskalnes pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 2 mazciemi un 1 skrajciems.

## Zalves pagasts
Zalves pagasta centrs atrodas **[[Zalve|Zalvē]]**. Zalves pagastā atrodas 11 ciemi, no tiem 2 vidējciemi, 6 mazciemi un 3 skrajciemi.

## Atsauces
Naukšēnu novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Naukšēnu novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Naukšēnu novads|Naukšēnu novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. Naukšēnu novads sastāv no Ķoņu un Naukšēnu pagastiem. Pēc LĢIA datiem Naukšēnu novada teritorijā atrodas 11 ciemi.

* **Ķoņu pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Naukšēnu pagastā** atrodas 7 ciems.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Ķoņu pagasts
Ķoņu pagasta centrs atrodas **[[Ķoņi|Ķoņos]]**. Ķoņos pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.

## Naukšēnu pagasts
Naukšēnu pagasta centrs atrodas **[[Naukšēni|Naukšēnos]]**, kas ir arī novada centrs. Naukšēnu pagastā atrodas 7 ciemi, no tiem 1 lielciems un 6 mazciemi.

## Atsauces
Kārlis Oskars Kundziņš (teologs)

**Kārlis Oskars Kundziņš** (dzimis 1883. gada 12. aprīlī Smiltenes pagastā, miris 1967. gada 9. augustā Sietlā) bija latviešu teologs, filozofs, pedagogs, LU Filoloģijas un filozofijas fakultātes dekāns, teoloģijas profesors (1921). Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem. 

## Dzīvesgājums
Dzimis 1883. gada 12. aprīlī Smiltenes draudzes mācītājmuižā mācītāja Kārļa Kundziņa (1850—1937) ģimenē, līdz 14 gadu vecumam izglītojās mājskolotāja vadībā, tad iestājas Tērbatas ģimnāzijā. 
Studēja teoloģiju Tērbatas Universitātē, bija latviešu studentu korporācijas *[[Lettonia]]* biedrs. Pēc universitātes studiju beigšanas 1907. gadā Kundziņš 8 gadus dzīvoja un strādāja Valmierā kā vikārmācītājs. Pirmā pasaules kara laikā 1916. gadā ar ģimeni pārcēlās uz Tērbatu, kur tika apstiprināts kā Tērbatas Universitātes docents. 
Pēc Latvijas Universitātes dibināšanas viņš ieņēma dažādus administratīvus posteņus kā vairākkārtējs fakultātes dekāns, sekretārs un universitātes prorektors. Paralēli darbam universitātē viņš strādāja arī kā Rīgas pilsētas 2. ģimnāzijas reliģijas — ētikas, psiholoģijas un filozofijas skolotājs. 

Otrā pasaules kara laikā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, vēlāk uz ASV, kur bija Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas ārzemju draudžu arhibīskaps (1962—1966). Miris 1967. gadā Sietlā.

## Darbi
Trimdā publicētas viņa grāmatas "Kristus" (1948), "Ceļš uz pilnvērtīgu dzīvi" (1948), "Dieva izredzētie" (1957), "Atmiņas" (1968) u.c. 

## Atsauces
11. gadsimts p.m.ē.

**11. gadsimts p.m.ē.** bija gadsimts, kas sākās 1100. gadā p.m.ē. un beidzās 1001. gadā p.m.ē.

## Eiropa
* Feniķieši kolonizēja Pireneju pussalas dienvidu piekrasti.
* Gadsimta beigās Apenīnu pussalā ieradās latīņi.

## Āzija
* 1046. gadā p.m.ē. Ķīnā beidza valdīt Šanu dinastija un varu pārņēma Džou dinastija.

### Tuvie Austrumi
* Ap gadsimta vidu filistieši bija iekarojuši teju vai visu Auglīgo pusmēnesi.
* 1047. gadā p.m.ē. Sauls kļuva par pirmo apvienotās Izraēlas Karalistes valdnieku. 1005. gadā p.m.ē. Dāvids kļuva par Izraēlas Karalistes valdnieku.

## Āfrika
* Senajā Ēģiptē līdz 1069. gadam p.m.ē. valdīja 20. dinastijas faraoni. Pēdējais šīs dinastijas faraons bija Ramzess XI. Tam sekoja Trešais pārejas periods, kad Ēģiptē valdīja 21. dinastijas faraoni.
Mazsalacas novada ciemu uzskaitījums

100px|thumbnail|right|Mazsalacas novada ģerbonis
Šajā uzskatījumā apkopoti **[[Mazsalacas novads|Mazsalacas novada]] ciemi** pēc Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūras datubāzes. 
Mazsalacas novads sastāv no Mazsalacas, Ramatas, Sēļu, Skaņkalnes pagastiem un Mazsalacas pilsētas. Pēc LĢIA datiem novada teritorijā atrodas 20 ciemi. 

* **Mazsalacas pagastā** atrodas 7 ciemi.
* **Ramatas pagastā** atrodas 5 ciemi.
* **Sēļu pagastā** atrodas 4 ciemi.
* **Skaņkalnes pagastā** atrodas 4 ciemi.

Uzskatījumā attēloti tikai tie ciemi, kas pašlaik pastāv vai ir daļēji izzuduši. 

## Mazsalacas pagasts
Mazsalacas pagasta centrs atrodas **[[Mazsalaca]]s** pilsētā, kas ir arī novada centrs. Mazsalacas pagastā ir 7 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 6 mazciemi.

## Ramatas pagasts
Rmaatas pagasta centrs atrodas **[[Ramata|Ramatā]]**. Ramatas pagastā atrodas 5 ciemi, no tiem 1 vidējciems, 1 mazciems un 3 skrajciemi.

## Sēļu pagasts
Sēļu pagasta centrs atrodas **[[Sēļi (Sēļu pagasts)|Sēļos]]**. Sēļu pagastā ir 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.

## Skaņkalnes pagasts
Skaņkalnes pagasta centrs atrodas **[[Skaņkalne|Skaņkalnē]]**. Skaņkalnes pagastā atrodas 4 ciemi, no tiem 1 vidējciems un 3 mazciemi.

## Atsauces
19. ieroču SS prettanku divizions

**19. ieroču SS prettanku divizions** () bija Latviešu leģiona prettanku vienība 19. ieroču SS grenadieru divīzijas sastāvā. Kaujas gaitas beidza ar Lielvācijas kapitulāciju Kurzemes cietoksnī 1945. gada 8. maijā.

## Izveidošana

thumb|right|300px|PaK 40 prettanku lielgabals.
Diviziona smago prettanku lielgabalu rotu un štāba rotu kapteinis Otto Akmeņkalējs formēt sāka 1943. gada 22. jūlijā Grobiņā, tām bija paredzēts doties uz Volhovas fronti un tur, pievienojot 42. un 43. pulka prettanku rotas, noformēt divizionu pilnā sastāvā. Formēšana Grobiņā sākās ar 250 jauniesaukto ierašanos, taču trūka gan instruktoru, gan virsnieku; apmācībām piecus instruktorus aizņēmās no 15. prettanku divizions. Apmācību laikā smagajā rotā bija 4 virsnieki, 40 instruktori un 108 kareivji, apmācībām tika piešķirti divi 75 mm PaK 40 prettanku lielgabali.

1943. gada septembra vidū bataljons devās uz Rīgu, kur tika izsniegti vieglie ieroči un izveidota apgādes daļa un jau mēneša beigās divizions devās uz Volhovas fronti.

## Kaujas darbība

thumb|left|300px|Rautschlepper Ost vilcējs.
Diviziona vienības pēc nonākšanas Volhovā novietojās frontes aizmugurē Olčovkā, kur izveda kājnieku papildinājumu apmācības un saņēma trūkstošo bruņojumu. Divizions saņēma desmit 75 mm PaK 40 prettanku lielgabalus, kā arī vieglos ložmetējus, kravas automašīnas un sešus lielgabalu vilcējus Rautschlepper Ost.

Smagās prettanku rotas sastāvā bija 3 vadi ar 3 lielgabaliem katrā, savukārt viens lielgabals tika piešķirts rotas komandiera vadības grupai. Katra lielgabala apkalpē ietilpa 10 vīri, vilcēja šoferis un komandieris. Kā plānots, divizionā formāli iekļāva arī 42. un 43. pulka 50 mm prettanku rotas, taču praktiski tās palika to tiešo komandieru rokās.

Smagās rotas vadība un novietojums Volhovā bija šāds:

*I baterija - komandieris leitnants Valdis Bruzgulis, 42. pulka sektorā
*II baterija - komandieris virsniekvietnieks Ķezberis, 43. pulka sektorā
*III baterija - komandieris virsniekvietnieks Jānis Bišs - rezervē pie Krečno

Līdz 1944. gada janvārim divizions palika Volhovas pozīcijās, vēlāk līdz ar pārējo 19. divīziju atejot uz Latvijas robežām, piedaloties kaujās Aiviekstes līnijā, Madonas augstienē un pie Cesvaines. 1944. gada 1. jūlijā diviziona rindās bija 5 virsnieki, 22 instruktori un 451 kareivis.

Kaujas gaitas divizions beidza pēc Lielvācijas kapitulācijas 1945. gada maijā Kurzemes cietoksnī, taču daļa diviziona vīru majora Akmeņkalēja vadība turpināja cīņu nacionālo partizānu rindās, vēl 1945. gada augustā un septembrī iesaistoties sadursmēs ar NKVD iznīcinātāju vienībām Valdemārpils apkaimē.

## Atsauces
Folke Rogards

**Folke Rogards** (; arī Aksels Rosengrens (); , Stokholma — , Stokholma) bija Zviedrijas jurists un sabiedriskais darbinieks, starptautiskās šaha federācijas (FIDE) prezidents no 1949. līdz 1970. gadam.

## Biogrāfija
Piedzimis un ieguvis izglītību Stokholmā. Pēc izglītības jurists. Jaunībā piedalījies šaha turnīros, kuros gan nav guvis panākumus. No spēlētajām partijām saglabājusies viena, kurā Rogards (tolaik Rosengrens) 1919. gadā zaudējis simultānseansā lielmeistaram Akibam Rubinšteinam.
Pēc Otrā pasaules kara aktīvi iesaistījies šaha dzīves organizācijā. 1947. gadā ievēlēts par Zviedrijas šaha federācijas priekšsēdētāju. Šajā amatā palicis līdz 1964. gadam. Divas reizes bija Ziemeļvalstu šaha federācijas prezidents (1947—48 un 1957—59).

## FIDE prezidents
No 1947. līdz 1949. gadam bija starptautiskās šaha federācijas (FIDE) viceprezidents, bet 1949. gadā kļuva par FIDE prezidentu. Šajā amatā bija līdz 1970. gadam.
Rogards kļuva par FIDE prezidentu Aukstā kara apstākļos, kad valdīja konfrontācija starp PSRS un ASV, kurai bija sava ietekme arī uz starptautisko šaha dzīvi. Rogards prezidenta amatā izcēlās ar lieliskām diplomāta dotībām, kas ļāva nostiprināt FIDE prestižu šaha pasaulē. Viņa laikā kopš 1948. gada tika izveidoti regulāri Pasaules šaha čempiona izcīņas cikli vīriešiem, bet no 1950. gada — analoģiski cikli arī sievietēm. Ik pēc trim gadiem notika starpzonu turnīri, pretendentu turnīri un mači par Pasaules šaha čempiona nosaukumu. Tāpat Rogarda prezidentūras laikā visos lielākajos šaha turnīros dominēja PSRS šahisti. Tā, piemēram, no 1951. līdz 1969. gadam mačos par Pasaules šaha čempiona nosaukumu spēlēja tikai vienas valsts — PSRS pārstāvji, kas zināmā mērā radīja stabilitāti un atviegloja Rogarda darbu.
Pēc aiziešanas no FIDE prezidenta amata līdz savai nāvei bijis par FIDE Goda prezidentu.

## Personīgā dzīve
Rogards bija precējies vairākas reizes. Viņa pirmā laulība ar Grētu Santesoni (1899—1999) ilga no 1921. gada līdz 1934. gadam. Laulībā 1923. gadā piedzima meita Monika. Pēc tam līdz 1944. gadam Rogards dzīvoja civillaulībā ar kostīmu mākslinieci Gueji Rolfu (1902—1973). Par viņa trešo sievu kļuva aktrise Viveka Lindforsa (1920—1995). Laulība pastāvēja no 1944. līdz 1949. gadam, un tajā 1944. gadā piedzima meita Lena. Pēdējo reizi Rogards apprecējās 1965. gadā ar Ellu Johansoni (1920—2006).

## Atsauces

## Ārējās saites
Džankoja

**Džankoja** (ukraiņu un , ) ir pilsēta Krimas pussalas ziemeļos Ukrainā. Krimas Autonomās Republikas republikas nozīmes pilsēta, Džankojas rajona centrs. Nosaukums cēlies no Krimas tatāru *can* — ‘dvēsele’ un *köy* — ‘ciems’, vai no Krimas tatāru valodas stepes dialekta *cañı köy* — ‘jaunais ciems’.

Izvietojusies Ziemeļkrimas kanāla krastā, tā pašteces posma beigās, ievērojams dzelzceļa mezgls. 

## Vēsture
Džankojas ciems pirmoreiz minēts 1784. gadā. Strauji sāka augt pēc Sevastopoles dzelzceļa līnijas izbūves 1870. gados. Pilsētas tiesības kopš 1926. gada. 
Krimas aneksijas laikā 2014. gada martā to okupēja Krievijas bruņotie spēki.
 
## Atsauces
Prickera balva

**Prickera balva** ir apbalvojums arhitektūrā. Tā ir viena no nozīmīgākajām balvām arhitektūrā, bieži tiek uzskatīta par arhitektūras Nobela prēmiju. Prickera balva tiek pasniegta kopš 1979. gada, to pasniedz par panākumiem bagātu karjeru arhitektūrā.

Balvu iedibināja Džejs Prickers ar savu sievu Sindiju. Par pirmo Prickera balvas ieguvēju kļuva Filips Džonsons. 2004. gadā balvu ieguva pirmā sieviete — Zaha Hadīda. 2010. gada balvas ieguvējs Ruje Nišizava 44 gadu vecumā kļuva par jaunāko šīs balvas ieguvēju. Katrs Prickera balvas ieguvējs saņem 100 tūkstošu ASV dolāru lielu prēmiju, sertifikātu un kopš 1987. gada arī bronzas medaljonu. Balvas ieguvēju katru gadu nosaka piecus līdz deviņus cilvēkus liela žūrija. Balvai var pieteikties un var tikt pieteikts jebkurš licencēts arhitekts. Piemēram, 1988. gadā balvai sevi nominēja Gordons Bunšafts un pēc tam to arī saņēma.

## Ārējās saites
*