open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hieronims

**Svētais Hieronims** (, dzimis ap 347. gadu, miris 420. gadā) bija katoļu priesteris, teologs, tulkotājs un vēsturnieks. Viņš ir atzīts par katoļu svēto un par Baznīcas doktoru. Dzimis Dalmācijas pilsētā Strīdonā. Hieronims ir ievērojams ar to, ka izveidojis Vulgātu — Bībeles tulkojumu latīņu valodā. No ebreju valodas iztulkojis Veco Derību un veicis vairākus labojumus Jaunās Derības tulkojumā. Pirms tam viņš daudz pētīja Svētos rakstus un apguva ebreju valodu.

## Ārējās saites
Meitene

thumbnail|235px|Astoņus gadus veca portugāļu meitene
**Meitene** ir sieviešu dzimuma bērns. Kad meitenes kļūst pieaugušas, tad tās tiek dēvētas par jaunietēm, jaunkundzēm, kundzēm vai vienkārši par sievietēm. Nereti par meitenēm sauc arī jaunas sievietes, kā arī vīrieši šad un tad tā dēvē savu mīļoto sievieti.

## Ārējās saites
Žozefs Liuvils

**Žozefs Liuvils** (, dzimis , miris ) bija franču matemātiķis.

## Dzīvesstāsts
1827. gadā pabeidzis Politehnisko skolu (*École Polytechnique*). Kopš 1838. gada - tās pasniedzējs. No 1850. gada - pasniedzējs *[[Collège de France]]*. 1836. gadā nodibināja arī mūsdienās izdoto zinātnisko žurnālu *[[Journal de Mathématiques Pures et Appliquées]]*. 1846. gadā savā žurnālā ievietoja nepublicētu, jau mirušā Evarista Galuā darbu, tā pievērsdams uzmanību šim matemātiķim. Liuvila vārdā nosaukts Mēness krāteris.

## Ārējās saites
*
Falkenšteina

**Falkenšteina** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Fogtlandes apriņķī pie Veise Elsteres upes.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1260. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lavašs

**Lavašs** () ir galvenokārt Tuvajos Austrumos un Kaukāzā izplatīta neraudzēta kviešu maize. Tradicionāli cep speciālā krāsnī — tandirā. Lavašu izgatavo vai nu apaļu vai garenu  garumā un  platumā un svarā līdz , to izveltnējot  plānā plācenī. Izžūstot gaisā, tas strauji sacietē un tādā stāvoklī var tikt uzglabāts līdz pat gadam. Ēd galvenokārt ar tajā ietītiem zaļumiem un sieru.

Tiek uzskatīts, ka lavašs cēlies no Armēnijas, kur tā ir viena no galvenajām ēdienkartes sastāvdaļām. Nosaukums cēlies no vārdiem *lav* *(լավ)* — ‘labs’ un *haš* *(հաշ)* — ‘ēdiens’. Plaši izplatīts arī Azerbaidžānā, Gruzijā, Turcijā, Irānā un citur.

## Atsauces

## Ārējās saites

## Skatīt arī
* Matnakašs
Matnakašs

**Matnakašs** () ir tradicionāla armēņu raudzētā kviešu maize. To gatavo vairākkārt uzraudzējot un cepot ieapaļas formas pabieza plāceņa veidā, vidū ar pirkstiem veidojot tradicionālus zīmējumus. Maizei lielporains mīkstums un stingra, kraukšķīga garoza. Nosaukums radies no vārdiem *mat* — ‘pirksts’ un *kašel* — ‘stiept’ — ‘ar pirkstiem izstieptā’.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Receptes.lv Armēņu maize-matnakash
* Line for the production of matnakash and other types of bread
* Bread matters. Матнакаш
Augusts Albanuss

**Johans Augusts Lēberehts Albanuss** (; dzimis , miris ) bija vācu izcelsmes Vidzemes luterāņu mācītājs, pedagogs un cenzors.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1765. gadā Saksijā. Mācījās Grimma skolā, studēja teoloģiju Leipcigas universitātē. No 1789. līdz 1792. gadam bija privātskolotājs Vidzemē. No 1792. līdz 1804. gadam - Rīgas Domskolas rektors. No 1804. līdz 1818. gadam - Vidzemes guberņas ģimnāzijas direktors.

Bija arī Doma un Svētā Pētera baznīcas virsmācītājs un konsistorijas superintendents. 1802. gadā viens no Rīgas Literāri praktiskās pilsoņu biedrības dibinātājiem un tās direktors no 1812. līdz 1813. gadam. Strādājis par cenzoru. No 1810. līdz 1838. gadam cenzējis Rīgā izdotās latviešu grāmatas, bet no 1833. līdz 1838. gadam - Rīgā izdoto reliģisko literatūru.
Publicēja sprediķus, daudzus svinību  un citus sacerējumus latīņu un vācu valodās. Rakstīja Rīgas vācbaltiešu un krievu preses izdevumos.

## Darbi
* *Livländische Schulblätter*, Rīga, 1813—1815 
* *Rede zur Secularfeyer und zur Eröffnung des Dimissions-actes im Gouvernements-Gymnasium zu Riga am 5 Julius 1810* 
* *Erneuerte Gesetzte für die Schüler der Domschule*, Rīga, 1794 
* *Das neueste Jahrzehend der Domschule*, Rīga, 1803
* *Blatt zur Schulchronik von Riga, nebst einigen Bemerkungen und Wünschen an das Publicum*, Rīga, 1802
* *Schulmännische Zeitschrift* (kopā ar Johanu Braunšveigu, Rīga, 1816)

## Ārējās saites

*Datubāze „Latviešu grāmatniecības darbinieki līdz 1918. gadam” 
*Augusts Albanuss Digital Text Repository for Older Estonian Literature
Albanuss

**Albanuss** var būt:

* Augusts Albanuss (*Augusts Albanus*, 1765—1839) — vācu izcelsmes Vidzemes garīdznieks, pedagogs un cenzors;
* Kārlis Albanuss (*Karl Albanus*, 1837—1887) — vācbaltiešu izcelsmes ārsts.
Felāfels

thumb|250px|Felāfels, pasniegts ar mērci un dārzeņiem
**Felāfels** vai **falafels** (; ) ir tradicionāls arābu ēdiens — eļļā ceptas bumbiņas vai plācenīši. Tiek gatavots no sasmalcinātiem, iepriekš sagatavotiem aunazirņiem, cūkupupām, vai to maisījuma, pievienojot dažādas garšvielas — pētersīli, lapu un sēklu koriandru, ķiploku, sīpolu, sāli, piparus, ķimenes. Pasniedz kā pamatēdienu kopā ar dažādām mērcēm un dārzeņiem, vai arī kā ātro uzkodu, ievietojot to pitā ar dārzeņiem un mērcēm. Plaši izplatīts arābu valstīs Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā, Izraēlā, plaši lietots citur pasaulē veģetāriešu un vegānu ēdienkartē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Gods Dievam augstībā

[right|200px|Senā [mesas *Gloria* melodija.]]

**Gods Dievam augstībā** ir kristīgās baznīcas himna () ar vārdiem no Lūkas evaņģēlija 2. nodaļas 14. panta par eņģeļu vēstījumu ganiem, ka Jēzus ir dzimis - "Gods lai Dievam augstībā, un miers virs zemes, un cilvēkiem ir labs prāts" (oriģinālais teksts: )

Johans Sebastiāns Bahs ap 1745. gadu uz senās katoļu mesas daļas *Gloria* pamata radīja savu ērģeļmūzikas kantāti *Gloria in excelsis Deo* (BWV 191).

Savukārt latviešu komponists Jurjānu Andrejs 1877. gadā, būdams Pēterburgas konservatorijas students, komponēja oriģināldziesmu "Gods Dievam augstībā", kas kora izpildījumā pirmo reizi atskaņota Ceturto Vispārīgo latviešu Dziesmu un Mūzikas svētku garīgo dziesmu koncertā Jelgavā 1895. gadā.

## Vēsture
Tas ir viens no senākajiem kristīgās baznīcas dziedājumiem, kas saglabājies līdz mūsdienām. Uzskata, ka Svētais Hilarijs no Puatjē (ap 300–368) to pārtulkojis latīņu valodā kā *Gloria in excelsis*.
Sākotnēji to dziedāja rīta svētbrīžos, bet jau Romas bīskaps Sv. Simahs (498–514) to iekļāva arī svētdienu un svētku dievkalpojumos.

Arī pēc baznīcas reformācijas dziedājumu paturēja luterāņu dievkalpojumu kārtībā, sākotnēji latīņu valodā, vēlāk pārtulkoja "tautas valodās". Tā Mārtiņa Lutera māceklis Nikolajs Decijs (*Decius*, ap 1485–1541) to 1523. gadā pārtulkoja vācu valodā (*Allein Gott in der Höh sei Ehr*), bet Kristofors Fīrekers starp 1650. un 1661. gadu veica šīs baznīcas himnas atdzejojumu latviešu valodā "Gods Dievam augstībā", kas ar nelielām izmaiņām joprojām atrodams "Dziesmu grāmatā" kā 144. dziesma.
  
1875. gadā Pēterburgas konservatorijas students Andrejs Jurjāns uzsāka mācīties ērģeļspēli pie L. Homiliusa, ko pabeidza 1880. gadā.
Jurjāna dziesmā izmantots viens vienīgs teikums no Lūkas evaņģēlija. Autors, lai aizpildītu visas 75 taktis, dažādi variējis, vidus posmā izmantojot arī kontrapunktu. Neraugoties uz agro komponēšanas gadu autora studiju laikā, šai dziesmā redzama jau diezgan veikla tehnisku prasme un kora skanīguma pazīšana. 1895. gadā dziedātāji to laikam nebija sagatavojuši, kā nācās, un darbs neieguva lielāku ievērību.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jurjāna "Gods Dievam augstībā" izpildījums Vecajā Ģertrūdes baznīcā (2012)
AdBlock

***AdBlock*** ir satura filtrēšanas un reklāmas bloķēšanas paplašinājums *[[Google Chrome]]*, *Apple [[Safari (pārlūks)|Safari]]* un *[[Opera (pārlūks)|Opera]]* tīmekļa pārlūkiem. *AdBlock* ļauj lietotājiem bloķēt konkrētu lapas elementu, piemēram, reklāmu parādīšanos. *AdBlock* šobrīd ir populārākais *Google Chrome* paplašinājums ar vairāk nekā 15 000 000 lietotājiem, kā arī populārākais *Safari* paplašinājums. Saskaņā ar rakstu *[[The New York Times]]*, paplašinājums tika radīts 2009. gada 8. decembrī (dienā, kas *Google Chrome* tika pievienots paplašinājumu atbalsts). *Safari* atbalsts parādījās 2010. gada jūnijā.

*AdBlock* mēdz jaukt ar citu paplašinājumu, *[[Adblock Plus]]*. *AdBlock* izstrādātājs apgalvo, ka ietekmējies no *AdBlock Plus* paplašinājuma *[[Firefox]]* pārlūkam, taču nekādas citas saistības starp tiem nav.

## Atsauces

## Ārējās saites
* getadblock.com/
Kārlis Albanuss

**Kārlis Augusts Albanuss** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes ārsts.

Dzimis Daugavgrīvas draudzes mācītāja ģimenē. Dzīvojis Engelharta muižā pie Krimuldas un Bērzainē pie Cēsīm. No 1855. līdz 1859. gadam studēja zooloģiju un medicīnu Tērbatas Universitātē. No 1862. gada - ārsts Sanktpēterburgā un Tbilisi (lielkņaza Mihaila Nikolajeviča ārsts). Kā ārsts no 1877. līdz 1878. gadam piedalījās Krievu-turku karā. 1887. gadā atgriezies Rīgā.

## Ārējās saites
*
Lengenfelde

**Lengenfelde** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Fogtlandes apriņķī.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1438. gadā.

## Izglītība, kultūra un sports
Pie pilsētas atrodas atrakciju parks *Freizeitpark Plohn*.

## Cilvēki
Lengenfelde ir Bībeles pētnieka Konstantīna fon Tišendorfa (*Constantin von Tischendorf*, 1815-1874) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Freizeitpark Plohn
Līgojat, līksmojat

**Līgojat, līksmojat**, pareizāk, **Līgojiet, līksmojiet!** ir 1894. gadā sacerēta Jurjānu Andreja kantāte ar Jēkaba Janševska vārdiem, kas pirmo reizi atskaņota un godalgota kā labākais Ceturtajos Vispārīgajos latviešu Dziesmu un Mūzikas svētkos Jelgavā 1895. gadā. Dziesma rakstīta jauktajam un vīru korim, solistu kvartetam, simfoniskajam orķestrim rondo formā ar līgodziesmām tuvu pamatmelodiju.

## Vēsture
1882. gadā Jurjāns pēc Pēterburgas konservatorijas beigšanas devās strādāt par mūzikas pedagogu, diriģentu un ērģelnieku Harkivas mūzikas skolā. 1894. gadā Jelgavas Latviešu biedrības dziesmusvētku rīcības komiteja izsludināja konkursu uz godalgu labākam tekstam Jelgavas dziesmusvētku maršam. Godalgas izpelnījās: pirmo J. Goba, otro - J. Janševskis. Bet, tā kā pirmais teksts izrādījās mūzikai nepiemērots, tad mūzikā tika likts Janševska teksts: "Līgojat, līksmojat, latviešu dēli!", ko izdarīja Jurjānu Andrejs.
IV dziesmu svētku īsā sagatavošanas laika dēļ gan tā neizskanēja gluži tā, kā gaidīja, taču tā vismaz pavēra jaunus apvāršņus un radināja korus grūtākiem uzdevumiem, kas lieti noderēja nākotnē.

Laika straumē problemātisks kļuva vienīgi šās "Kurzemes simtgadu gaviļu dziesmas" teksts, īpaši "diženam lielradam" (Krievijai) veltīto slavinājumu dēļ. Tādēļ brīvajā Latvijā, lai glābtu muzikāli bagāto darbu no pilnīgas apputēšanas, teksta autors J. Janševskis agrākos vārdus aizstāja ar jauniem, un tādā veidā A. Jurjāna darbs pēc turpat 40 gadiem kādā gadskārtējā 18. novembra svētku koncertā Nacionālajā operā pieredzēja jaunu pirmatskaņojumu.

## Kantātes raksturojums
Pēc latviešu dziesmusvētku pētnieka V. Bērzkalna domām, kantāte "Līgojat, līgsmojat" muzikāli ir viens no Jurjāna vērtīgākiem kordarbiem, kas visu Jurjāna kantāšu vidū izceļas ar latvisko tematiku. Tā abu darba malējo daļu kodols ir tautasdziesmas rečitatīvam līdzīga divtakts, kam pieslejas gaišs, augšup ejošs divkāršs līgo motīvs (6/8). Izvedot šo četrtakti cauri vairākām toņkārtām un dažādam kora sastāvam, Jurjāns panācis jau turpat instrumentālu rotaļīgumu, ko vēl kāpina samērā vienkāršā, bet skanīgā orķestra partija.

Pretstatā malējo daļu straujumam, kantātes vidusdaļa sākas ar cildenu klasiskā stilā ieturētu *Adagio* (5/4), kas sākumā — domājams, lai aizstātu kantātēs tradicionālo solistu — veidots 6-balsīgam vokālam ansamblim, pēc kam pāriet pilnā jauktā kori. Skaists arī vidus daļas nākamais posms ar tālu bemolos iegājušām modulācijām un strefto veida imitācijām, kam seko pāreja uz pirmās daļas atkārtojumu. Vispār šai darbā Jurjāns ļoti brīvi rīkojies ar dažādu kora sastāvu, tāpat svaigas un dzīvas ir daudzās modulācijas, kas kopā ar ritmisko dažādību piešķir visai kantātei īstenu dinamiku un neļauj atslābt klausītāja interesei līdz pat pēdējai taktij.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kantāte ''Līgojiet, līksmojiet'' Latvijas Radio kora un Latvijas Nacionālās operas orķestra izpildījumā solisti Lilija Greidāne (soprāns), Laima Andersone-Silāre (mecosoprāns), Kārlis Zariņš (tenors), Sergejs Martinovs (bass). Diriģents Leonīds Vīgners.
Bertrāns

**Bertrāns** var būt:

* Maksims Bertrāns (*Maxime Bertrand*) — franču riteņbraucējs;
* Raiens Bertrāns (*Ryan Bertrand*; 1989) — Anglijas futbolists, aizsargs;
* Šarls Bertrāns (*Charles Bertrand*; 1991) — Francijas hokejists, uzbrucējs;
* Žozefs Bertrāns (*Joseph Bertrand*; 1822—1900) — franču matemātiķis;
* Žozefs Bertrāns (peldētājs) (*Joseph Bertrand*; 1879—?) — fraņcu peldētājs un ūdenspolo spēlētājs, olimpiskās sudraba medaļas ieguvējs.
Bioģeogrāfija

[thumbnail|300px|Pasaules karte, kurā pēc [Pasaules Dabas Fonds|Pasaules Dabas Fonda datiem ir attēloti seši no astoņiem dzīvnieku bioģeogrāfiskajiem apgabaliem. Apgabali ir vislielākie bioģeogrāfiskā iedalījuma vienības]]
**Bioģeogrāfija** (, *bios* — ‘dzīvība’ + ‘ģeogrāfija’) ir bioloģijas un ģeogrāfijas nozare, kurā tiek pētīta dzīvo organismu sugu un to grupu izplatība un sadalījums pēc ģeogrāfiskiem apstākļiem un likumsakarībām. Galvenais bioģeogrāfijas izpētes objekts ir biosfēra.

Nozīmīgākās bioģeogrāfijas apakšnozares ir filoģeogrāfija (pēta organismu vēsturisko izplatību), zooģeogrāfija (pēta dzīvnieku izplatību), fitoģeogrāfija (pēta augu izplatību), salu bioģeogrāfija, paleoģeogrāfija (pēta organismu izplatību saistībā ar plātņu tektoniku) un panbioģeogrāfija (pēta globālos bioģeogrāfijas jautājumus).

## Ārējās saites
Latvijā (dziesma)

**Latvijā** ir Jurjānu Andreja patriotiska vīru kora dziesma ar Ausekļa vārdiem, kas pirmo reizi atskaņota Ceturtajos Vispārīgajos latviešu Dziesmu un Mūzikas svētkos Jelgavā 1895. gadā.

Dziesma veidota samērā plaši, izkomponējot visu tekstu, bet tās apdare ir pilnīgi homofona, ar diezgan parastām modulācijām un bez lielākas ritmiskas dažādības. Tīri koriski Latvijā toties ir itin skanīgs darbs, kas tad — kopā ar patriotisko, tautas atmodas laikmetam raksturīgo tekstu — arī bija galvenais cēlonis dziesmas lielajai popularitātei.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces
1357. gads

**1357. gads** () bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi
* 28. maijs — Portugālē sāka valdīt karalis Pedru I Taisnīgais.
* 9. jūlijs — Prāgā tika iesākta Kārļa tilta celtniecība.

### Nezināms datums
Persijā beidza pastāvēt Čobanīdu dinastija.

## Dzimuši
* 11. aprīlis — Žuau I (*João I*), Portugāles un Algarves karalis, Avisas dinastijas pamatlicējs (miris 1433.)

## Miruši
* 28. maijs — Alfonso IV Drosmīgais, Portugāles un Algarves karalis. (dzimis 1291.)
Spāņi

**Spāņi** ( ) ir romāņu tauta, Spānijas pamatiedzīvotāji.

Sarežģītās Spānijas vēstures un kultūras, kā arī mūsdienu Spānijas autonomo apgabalu un valodas politikas dēļ, ir izveidojies spēcīgs reģionālisms un savdabīgs kultūras plurālisms, tāpēc Spāniju līdztekus spāņiem apdzīvo arī, piemēram baski Basku zemē, galisieši Galisijā un katalonieši Katalonijā.

Spāņu jeb kastīliešu valoda (*español* jeb *castellano*) ir indoeiropiešu valodu saimes, romāņu valodu grupas valoda, kas ir dzimtā gandrīz 400 miljoniem cilvēku galvenokārt Ibērijas pussalā un Amerikā.

2012. gadā Spānijā dzīvoja 47 miljoni iedzīvotāju. 20. gadsimtā iedzīvotāju skaits Spānijā dubultojās, bet pieaugums bija nevienāds iekšējās migrācijas dēļ.

## Emigrācija
15. gadsimtā liels Pireneju pussalas kolonistu skaits sāka apmesties Latīņamerikā un mūsdienās aptuveni viena trešdaļa no Latīņamerikas iedzīvotāju kopskaita ir spāņu vai portugāļu izcelsmes. 16. gadsimtā aptuveni 240 000 spāņi emigrēja, lielākoties uz Peru vai Meksiku. Šim skaitam nākamajā gadsimtā pievienojās vēl 450 000 spāniešu. Laika posmā starp 1846. un 1932. gadu gandrīz 5 miljoni spāņu devās uz Ameriku, it īpaši uz Argentīnu un Brazīliju. No 1960. gada līdz 1975. gadam aptuveni divi miljoni spāņi pārceļoja uz Rietumeiropu un 300 000 uz Latīņameriku.

## Atsauces

## Ārējās saites
Žozefs Bertrāns

**Žozefs Luijs Fransuā Bertrāns** (, dzimis , miris ) bija franču matemātiķis. Darbi skaitļu teorijā, diferenciālģeometrijā, varbūtību teorijā, ekonomikā un termodinamikā. Bija Politehniskās skolas (*École Polytechnique*) un Francijas koledžas (*Collège de France*) pasniedzējs.

## Ārējās saites
*
Aiz upītes es uzaugu

thumb|300px|„Aiz upītes es uzaugu” sākuma notis.

**Aiz upītes es uzaugu** ir populāra latviešu tautasdziesma Jurjānu Andreja apdarē, kas pirmo reizi atskaņota Ceturtajos Vispārīgajos latviešu Dziedāšanas un Mūzikas svētkos 1895. gadā.

Latvju kormūzikā šai precību dziesmai savdabīga vieta kā vienam no agrīnākajiem mēģinājumiem izlietot vienā harmonizējumā divas dažādas meldijas.

## Vēsture
1882. gadā Jurjāns pēc Pēterburgas konservatorijas beigšanas devās strādāt par mūzikas pedagogu, diriģentu un ērģelnieku Harkivas mūzikas skolā, no kurienes atgriezās dzimtenē tikai 1920. gadā.

## Dziesmas vārdi

## Atsauces

## Ārējās saites
* Marija Naumova (Marie N). Aiz upītes es uzaugu Raimonda Paula aranžējumā
Pita

**Pita** ( (*pita*)) ir plakana, raudzēta kviešu maize, kas plaši izplatīta Vidusjūras piekrastē, Balkānos un Tuvajos Austrumos. Maizi cep tandira tipa krāsnīs kā plāceņus 15—20 cm diametrā. Ēd, to mērcējot pamatēdienā, vai maizē ietinot zaļumus un piedevas. Arābu paveida pitu, kurai cepot vidū veidojas gāzes burbulis, izmanto ātro uzkodu pagatavošanai, to pildot ar gaļu vai felāfelu un dārzeņiem. Pita tiek uzskatīta par vienu no senākajiem maizes veidiem, kas lietota jau Senajā Grieķijā un minēta Vecajā Derībā ().

## Atsauces

## Ārējās saites
Markneikirhene

**Markneikirhene** () ir pilsēta Vācijā, Saksijas zemē, Fogtlandes apriņķī. Pilsēta ir sens mūzikas instrumentu ražošanas centrs. Markneikirhenē un tās apkārtnē ir vairāk nekā 100 uzņēmumu, kas nodarbojas ar mūzikas instrumentu ražošanu.

## Vēsture
Rakstos pirmoreiz minēta 1274. gadā. Kopš 17. gadsimta pazīstama kā mūzikas instrumentu ražošanas centrs, kad, izvairoties no kontrreformācijas, šeit ieradās Bohēmijas meistari. Emigrējot uz ASV, vairāki Markneikirhenes meistari ir nodibinājuši mūzikas instrumentu kompānijas arī tur, piemēram ģitāru ražošanas kompāniju *C. F. Martin & Company*.

## Ekonomika
Pilsētas ekonomika balstās uz mūzikas instrumentu ražošanu. Citu starpā šeit atrodas oboju un citu pūšamo instrumentu ražotājs *Gebrüder Mönnig - Oscar Adler & Co.* un ģitāru ražotājs *Warwick GmbH & Co Music Equipment KG* (ražo ģitāras *Warwick* un *Framus*).

## Izglītība, kultūra un sports
Pilsētā atrodas mūzikas instrumentu muzejs. Notiek tradicionāli mūzikas konkursi un meistarklases.

## Atsauces

## Ārējās saites

*Mūzikas instrumentu muzejs
*Gebrüder Mönnig - Oscar Adler & Co.
*Warwick GmbH & Co Music Equipment KG
Vienības brauciens

**Latvijas riteņbraucēju vienības brauciens** ir riteņbraukšanas sacensības amatieriem, kas vēsturiski notika no 1936. līdz 1939. gadam un tika atjaunotas 1995. gadā. Sacensības norisinās Latvijā, kopš to atjaunošanas katru gadu notiek Siguldas apkārtnē. Vēsturiski sacensības risinājās 2 dienas augusta mēneša beigās, mūsdienās kopš Vienības brauciena atjaunošanas — septembra sākumā.

## Vēsture
1930. gados riteņbraukšanas sports bija populārs sporta veids Latvijā. Riteņbraukšanu atbalstīja un tā popularitāti veicināja Latvijas Valsts prezidenta Kārļa Ulmaņa ierosinātie Vienības braucieni.

Ar prezidenta atbalstu pirmās sacensības tika organizētas 1936. gadā, kurās no visiem Latvijas novadiem piedalījās 1214 riteņbraucēji. Šis brauciens noslēdzās Rīgā.

Otrais Vienības brauciens 1937. gadā noslēdzās Jelgavā, un tajā bija piedalījies 1301 riteņbraucējs. 

Trešais Vienības brauciens 1938. gadā Rīgā noslēgumā bija pulcinājis 1329 dalībniekus, bet pēdējā 4. Vienības braucienā 1939. gada 26. un 27. augustā  jau piedalījās 6225 riteņbraucēji.
alt=4. Vienības brauciena starts|thumb|4. Vienības brauciena Rīgas apriņķa starts Zaubē, Latvijā, 1939. gads

Šis ikgadējais notikums bija guvis nepieredzētus panākumus un kļuvis par tautas sporta propagandas pasākumu. Sacīkšu braucienos visvairāk uzvaru izcīnija Alma Lieģe-Lasi un Arvīds Immermanis. 

Vienības brauciena noslēgumos dalībniekiem, posmu uzvarētajiem tika piešķirtas balvas — jauni velosipēdi no tā laika lielākajām velosipēdu fabrikām G. Ērenpreis velosipēdu fabrikas, velosipēdu fabrikām *[[Latvello]]*, A/S ''Omega''*, [[A. Lippert|Lippert]], Līva*, dažādi kausi, medaļas, pašvaldību speciālbalvas, rakstāmlietas un citas piemiņas balvas.

2. Pasaules karš un Padomju okupācija pārtrauca Vienības braucienu norisināšanos līdz pat Latvijas Neatkarības atjaunošanai, un tie tika atjaunoti 1995. gadā. Vienības velobrauciens tika atjaunots pēc riteņbraukšanas kluba "Marss" trenera Ernesta Pūces iniciatīvas, to atbalstot tā brīža Latvijas prezidentam Guntim Ulmanim un citiem domubiedriem.

## Mūsdienas
Šobrīd sacensības notiek trīs dažādās distancēs — šosejas sporta, kalnu riteņbraukšanas un tautas braucienā, tomēr iepriekš sacensības ir notikušas arī krasi atšķirīgos formātos.

Riteņbraucienā regulāri piedalījušies spēcīgākie Latvijas riteņbraucēji, bet 2013. gada sacensībās startēja arī panākumiem bagāti bijušie un aktīvie ārvalstu riteņbraucēji, kā Marks Kevendišs, Rolfs Aldags, Brians Holms, Jāns Kirsipū, *Jo Planckaert*, *Willy Planckaert*, *Jean-Marie Wampers*, *Peter Farazijn*, *Wim Vansevant*, *Alijn Mynsberghe*.

2020. gadā COVID-19 pandēmijas dēļ Vienības brauciena ietvaros notika pārceltais Latvijas čempionāts grupas braucienā (tikai vīriešiem elites un U23 grupai).

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
* Fotogalerija no 23. Latvijas Riteņbraucēju Vienības velobrauciens, 2013.gads (100 bildes)
1997. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**1997. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss** bija 42. Eirovīzijas dziesmu konkurss, un tas notika Punktu teātrī Dublinā, Īrijā. Konkurss notika 1997. gada 3. maijā.

## Dalībvalstis

## Atsauces

## Ārējās saites
* Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
Elektrovilciens

[thumb|300px|Elektrovilciens [ER2 Rīgas Pasažieru stacijā, 2008. gadā]]
**Elektrovilciens** ir motorvagonu ritošā sastāva paveids, kas kā dzinējspēku izmanto elektrību.

Elektrovilcieni tiek plaši pielietoti piepilsētu un netālo starppilsētu dzelzceļa pārvadājumos. Atšķirībā no līdzīgiem transporta veidiem, elektrovilcieni spēj ātri uzņemt ātrumu un apstāties īsajos starpposmos starp stacijām, tie ir salīdzinoši klusi un nepiesārņo apkārtējo vidi, kas ir ļoti svarīgi blīvi apdzīvotos rajonos. Vēl elektrovilcienus izmanto ātrgaitas pasažieru pārvadājumiem.

Elektrovilcienus izmanto ne vien tradicionālajā dzelzceļa satiksmē, bet arī metro, kā arī viensliedes dzelzceļa transportam.

## Vēsture
Elektrovilcienu vēsture aizsākās 19. gadsimtā, kad 1837. gadā Roberts Deividsons Lielbritānijā izveidoja vienu no pirmajiem eksperimentālajiem elektrovilcieniem, kas darbojās ar baterijām. 1879. gadā vācu inženieris Verneris fon Zīmenss Berlīnes rūpniecības izstādē prezentēja pirmo praktisko elektrovilcienu, kas izmantoja  līdzstrāvu un sasniedza . 1890. gadā Londonas metro tika izveidota pirmā pilnībā elektrificētā dzelzceļa līnija, iezīmējot elektrifikācijas sākumu dzelzceļa transportā.

20. gadsimtā elektrovilcienu attīstība paātrinājās, īpaši starp 1910. un 1930. gadiem, kad Eiropā un ASV tika plaši ieviestas elektrifikācijas sistēmas, izmantojot gan līdzstrāvas, gan maiņstrāvas risinājumus. 1933. gadā Vācijā ieviesti pirmie aerodinamiskie elektrovilcieni *Fliegender Hamburger*, kas sasniedza . Lielu pavērsienu elektrovilcienu attīstībā radīja Japāna, 1964. gadā atklājot pirmo ātrgaitas dzelzceļa līniju *Shinkansen*, kur elektrovilcieni sasniedza .

21. gadsimtā elektrovilcienu tehnoloģijas turpināja attīstīties, ieviešot augstsprieguma maiņstrāvas sistēmas ( ), kas kļuva par globālo standartu ātrgaitas dzelzceļam. 2007. gadā Francijas ātrgaitas vilciens TGV sasniedza pasaules rekordu . Mūsdienās elektrovilcieni kļuvuši par dominējošo transportlīdzekli attīstītajās valstīs, nodrošinot efektīvu un ilgtspējīgu dzelzceļa transportu, un turpmākās inovācijas ietver akumulatoru un ūdeņraža elektrovilcienus, kas samazina atkarību no tradicionālās elektrifikācijas infrastruktūras.

## Ārējās saites
Monsenmišela

{
  "type": "ExternalData",
  "service": "geoshape",
  "ids": "Q20892"
}


**Monsenmišela** ( — ‘Svētā Miķeļa kalns’) ir sala un komūna Francijā, Manšas departamentā. Tā atrodas pie Kuenonas upes ietekas Senmalo līcī, aptuveni 66 km uz ziemeļiem no Rennas un 52 km uz austrumiem no Senmalo. Salai apkārt ir uzbūvēta viduslaiku mūra siena un torņi, bet tās centrā atrodas klosteris. 1979. gadā Monsenmišela kopā ar līci tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Monsenmišelā 61 ēka tiek aizsargāta kā vēstures piemineklis. Nozīmīgākās no tām ir franču viduslaiku arhitektūras stilā veidota nocietināta Benediktīniešu abatija un klostera ēkas. Klosteris dibināts ap 708. gadu. Saskaņā ar leģendu, Avranšas bīskapam trīs reizes sapnī parādījās erceņģelis Miķelis (*Saint Michel*) un deva viņam skaidras norādes uzcelt salā klosteri.

Monsenmišela ir viens no populārākajiem tūristu apskates objektiem Francijā. Katru gadu to vidēji apmeklē ap 3 miljonu tūristu. Monsenmišelā novērojams Eiropā lielākās plūdmaiņas. Ūdens līmeņa svārstības var sasniegt 14 metrus.

## Galerija

MtStMichel_avion.jpg
Mont_St_Michel_+_Jetée_par_Marée_haute.JPG
Plan.mont.Saint.Michel.png
Le Mont-Saint-Michel France Outside-view-of-the-monastery-01.jpg
200506 - Mont Saint-Michel 27 - Street.JPG


## Atsauces

## Ārējās saites

* Mont-Saint-Michel Celebrates 1,300 yrs of History 
* Monsenmišelas tūrisma oficiālā mājaslapa
Rolāns Barts

**Rolāns Barts** (, dzimis , miris ) bija franču filozofs un semiotiķis, kas parasti tiek pieskaitīts strukturālisma un poststrukturālisma nozīmīgākajiem pārstāvjiem.

## Tulkojumi latviešu valodā
* Kritika un patiesība [fragments], S/Z [fragments]. Tulk. A. Skrābane. *Grāmata*, 1992, Nr. 2, 5.-10.lpp.
* Autora nāve. Tulk. A. Skrābane. *Grāmata*, 1992, Nr. 5/6, 19.-22.lpp.; arī "Satori.lv".
* Mīlas valodas fragmenti. Tulk. J. Lapiņa. *Kentaurs XXI*, Nr. 4, 1993, 47.-63.lpp.
* Rakstīt: nepārejošs darbības vārds [fragments], No daiļdarba pie teksta [fragments]. Tulk. A. Skrābane. *Uz kurieni, literatūras teorija?*. Rīga: LU, 1995, 181.-190.lpp.
* Runas veidu iedalījums. Tulk. G. Vilsone. *Kentaurs XXI*, Nr. 18, 1999, 108.-120.lpp.
* *[[Camera lucida: Piezīme par fotogrāfiju]]*. Tulk. I. Lapinska. Rīga: LMC, 2006.
* *Sēru dienasgrāmata*. Tulk. I. Lapinska un V. Berga. Rīga: LMC, 2010.
* *Mitoloģijas*. Tulk. S. Madžule. Rīga: Omnia mea, 2010.
* *Teksta bauda*. Tulk. I. Sīpols un J. Ozoliņš. Rīga: Mansards, 2012.

### Par R. Bartu
* Džonatans Kalers. *Barts: ļoti saistošs ievads*. Tulk. A. Baklāne. Rīga: 1/4 Satori, 2008.

## Ārējās saites
Tveras vagonbūves rūpnīca

**Tveras vagonbūves rūpnīca** () ir Krievijas uzņēmums, kas ražo dzelzceļa vagonus. Rūpnīca atrodas Tverā.

## Vēsture
Rūpnīcu 1898. gadā izveidoja Francijas—Beļģijas akciju sabiedrība "*Диль и Балакан*", ar nosaukumu **Augšvolgas dzelzceļa materiālu rūpnīca** (). 1915. gadā rūpnīcas nosaukumu mainīja uz **Tveras Krievijas—Baltijas vagonu rūpnīca** (). Pēc nacionalizācijas 1918. gadā tā tika pārdēvēta par **Tveras vagonbūves rūpnīcu** (). No 1931. gada līdz 1990. gadiem rūpnīcas nosaukums bija **Kaļiņinas vagonbūves rūpnīca** (), jo Tveras pilsēta šajā laikā bija pārdēvēta par Kaļiņinu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
ER1

**ER1** (**E**lektrovilciens **R**īgas, **1**. tips; ) ir līdzstrāvas elektrovilciens, kuru ražoja Rīgas vagonbūves rūpnīcā no 1957. līdz 1962. gadam. To izmantoja PSRS piepilsētas dzelzceļa līnijās, galvenokārt Maskavas un Ļeņingradas mezglos.

1957. gadā Rīgas vagonbūves rūpnīca, sadarbojoties ar Rīgas elektromašīnbūves rūpnīcu un Maskavas rūpnīcu "Dinamo", uzsāka elektrovilciena ER1 izveidi. Pirmais vilciens ER1-01 "Komsomoļskijs" (*Комсомольский*) nonāca Maskavas depo ekspluatācijā 1958. gadā un apkalpoja reisu Maskava—Kļina. 1967. gadā šo sastāvu nodeva Ļeņingradas depo, kur tas kalpoja līdz pat 1992. gadam.

## Ārējās saites
Ērihs Reinholds fon Albedils

**Ērihs Reinholds fon Albedils** (; dzimis , miris ) bija vācbaltiešu izcelsmes augstmanis, Kurzemes hercoga Ernsta Johana Bīrona brālēns (māte bija Bīrona māsa). No 1774. līdz 1786. gadam bija Kurzemes hercoga oberjēgermeistars t.i. atbildīgais par medībām.

## Ārējās saites
*
Albedils

**Albedils** var būt:

* Ērihs Reinholds fon Albedils (*Erich Reinhold von Albedyl*; 1732—1804) — vācbaltiešu izcelsmes augstmanis;
* Henriks Oto Albedils (*Heinrich Otto von Albedyl*; 1666—1738) — vācbaltu izcelsmes Zviedrijas armijas virsnieks.

## Skatīt arī
* Albedili
Ežēns Šarls Katalāns

**Ežēns Šarls Katalāns** (, dzimis , miris ) bija beļģu / franču matemātiķis. Darbi tēlotāja ģeometrijā, skaitļu teorijā un kombinatorikā.

## Dzīvesstāsts
Dzimis Brigē, juveliera ģimenē. Ar Žozefa Liuvila palīdzību studējis Politehniskā skolā (*École Polytechnique*) Parīzē. Strādājis par pasniedzēju Politehniskajā skolā. Politiski kreisi noskaņots. 1849. gadā atteicās zvērēt Otrajai impērijai un tika atlaists no amata. No 1865. gada - pasniedzējs Ljēžas Universitātē. 

## Skatīt arī
*Katalāna konstante

## Ārējās saites
Aderkasi

thumb|right|Aderkašu dzimtas ģerbonis
**Fon Aderkaši **jeb **fon Aderkasi** () ir sena vācbaltiešu dzimta, kas Livonijā zināma kopš 13. gadsimta un bija ierakstīta Vidzemes bruņniecības, Igaunijas bruņniecības un Sāmsalas bruņniecības matrikulās.

## Vēsture
Aderkašu dzimta cēlusies no Rīgas arhibīskapa Johana I no Lūnes vasaļa Johana, kas  1277. gadā kopā ar Ungerniem, Tīzenhauzeniem un Vrangeļiem un citiem pieminēts kā Johans no Aderkašiem (*Johannes de Adricas*). Aderkaši ir bijis sens vietvārds līvu apdzīvotajā Vidzemes ziemeļrietumu daļā (Metsepolē), kuru kā savu dzimtas vārdu pieņēma viņa pēcnācēji. Zināms, ka 1357. gadā arhibīskaps Fromholds izlēņoja  Aderkašiem Katvaru muižu (), kas kļuva par mantojamu dzimtas īpašumu līdz pat 20. gadsimtam. 1441. gadā Aderkaši saņēma lēnī zemes īpašumus arī no Sāmsalas-Vīkas bīskapa, pēc bīskapijas likvidēšanas pārgāja Dānijas militārajā dienestā. No 1499. gada dzimtai kādu laiku piederēja arī Aderkašu muiža (*Fistehl, Fistehlen*) mūsdienu Taurupes pagastā.
 
Zviedru Vidzemes laikā Fabiāns no Aderkašiem 1638. gadā iegādājās Ķirbižu muižu (*Kürbis*) un kā Zviedrijas armijas virsnieks uzdienējās līdz pat ģenerālmajora pakāpei.   
 
Pēc Vidzemes pievienošanas Krievijas impērijai Aderkasi dienēja tās armijā. Tā Frīdrihs fon Aderkass (*Friedrich Wilhelm Karl von Aderkas*, 1767–1843) bija Krievijas armijas majors un vēlāk Tērbatas universitātes militārās mācības profesors. Savukārt Emanuēls fon Aderkass (*Emanuel Woldemar Ottokar Alexander von Aderkas, Эммануил Викторович Адеркас*, 1845–1898) bija Krievijas impērijas armijas ģenerālmajors.

## Aderkašu muižas Latvijas teritorijā
* Aderkaša jeb Ķirbižu muiža (*Kürbis, Кюрбис-Бистервольде*) 
* Vecmuiža (*Sussikas, Суссикас-Метак*)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Astaf von Transehe-Roseneck: Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft. Teil 1, 1: Livland, Bd.: 1, Görlitz, 1929, S. 394-415
* Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930, S. 642
Dievs, dod mūsu tēvu zemei

**Dievs, dod mūsu tēvu zemei** ir Jurjānu Andreja 1886. gadā sacerētā dziesma jauktajam korim, kas pirmo reizi atskaņota Ceturtajos Vispārīgajos latviešu Dziesmu un Mūzikas svētkos Jelgavā 1895. gadā.

Astoņbalsīgam jauktajam korim sacerētā dziesma, vairāk melodijas nekā teksta dēļ, reizēm uzskatīta par tautas dziesmu. Spriežot pēc šās himnveida dziesmas melodikas, tomēr jāsecina, ka tā ir pilnīgs Jurjāna oriģināls.

## Dziesmas vārdi

## Ārējās saites
* "Dievs, dod mūsu tēvu zemei" Briseles latviešu kora izpildījumā (2009)

## Atsauces
Šoti

thumb|250px|Šoti klaipi veikalā
**Šoti** () ir Gruzijā tradicionāls kviešu maizes paveids ar lielporainu mīkstumu un stingru, kraukšķīgu garozu, ko gatavo mīklu ieraudzējot kopā ar melasi vai sīpoliem. Cep, veidojot iegarenus, izstieptus laiviņveida klaipus tandira krāsnī. Dažkārt šoti apkaisa ar sezama vai magoņu sēklām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Hlebopechka.ru Шоти-лаваш 
* Kashewar.com Шоти-лаваш 
* Как пекут самый вкусный грузинский хлеб шоти?
Igaunijas premjerministrs

**Igaunijas premjerministrs** () ir Igaunijas Republikas valdības galva. Premjerministru nominē prezidents pēc konsultācijām ar parlamenta frakcijām un apstiprina parlaments. Nesaskaņu gadījumā parlaments var noraidīt prezidenta nominēto kandidātu un izvēlēties savu kandidātu. Premjerministrs parasti ir valdošās koalīcijas lielākās partijas vadītājs. Šībrīža premjerministrs ir Kristens Mihals, Igaunijas Reformu partijas pārstāvis.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Igaunijas premjerministru uzskaitījums
Mīlava

**Mīlava** () ir ciems, kas ir daļa no Reihenbahas Fogtlandē, Saksijas zemē, Fogtlandes apriņķī.

## Vēsture
Ciems attīstījās ap 1180. gadā dibināto Mīlavas pili, bet 19. gadsimtā - kā tekstilrūpniecības centrs. Vēl 1971. gadā Mīlavā bija 6087 iedzīvotāju (tagad — zem 3000).

## Ārējās saites
*
Mūsu Tēvs debesīs (Jurjānu Andrejs)

Jurjānu Andreja 1889. gadā komponētā **Mūsu Tēvs debesīs** ir garīga kora dziesma korim ar Tēvreizes vārdiem. Pirmo reizi to atskaņoja 1910. gada Piekto vispārējo latviešu dziedāšanas svētku garīgajā koncertā.

## Vēsture
I Vispārīgajos latviešu dziedāšanas svētkos tika atskaņots vācu komponista Rinka, II Dziesmu svētkos Baumaņu Kārļa, III Dziesmu svētkos Oskara Šepska tā paša temata darbs, tā ka Andrejs Jurjāns bija ceturtais "Mūsu Tēva" latviešu dziesmusvētku izpildījuma autors, kam vēlāk sekoja vēl Emilis Melngailis un Lūcija Garūta. 

## Raksturojums
Latviešu darbu vidū Jurjāna darbs kļuvis par visvairāk dziedāto un ieguvis jau sen klasiskas kompozīcijas godu. Salīdzinot ar Melngaili, Jurjāna valoda ir konvencionālāka, bet Jurjāna kompozīcija izceļas ar cēlinātu pamatnoskaņu un stilisku tīrību, kas tik raksturīga visai klasiskai mūzikai. Jurjāna Mūsu Tēvs ir darbs, ko mēdzam saukt par viengabalainu un noapaļotu un kurā tehniskie līdzekļi, piemēram, modulācijas un kontrapunktiskais izstrādājums, tā saliedēti
ar formas ielogu un teksta prasībām, ka ik takts tajā iegūst neatlaidīgu iekšēju dinamiku un viss darbs atstāj monumentālu iespaidu, kas mūs pavada vēl ilgi pēc tam, kad pati kompozīcija jau aizskanējusi. 
Reizē Jurjāna "Mūsu Tēvs" ir arī spilgti vokāls darbs, kas sākas un izskan ar vienu elpu, kamēr Melngaiļa impresionistiski traktētā kompozīcija ir it kā dekoratīva mozaīka no vairākiem atsevišķiem orķestrāli krāsainiem un ekspresīviem posmiem, bet — bez šīs kopējās elpas. Tādējādi Jurjāna un Melngaiļa darbi pārstāv divi savstarpēji tālus laikmetus, kaut tie dzimuši apmēram vienas paaudzes laikā. V dziesmu svētkos Jurjānu Andreja "Mūsu Tēvs" bija lielākais atradums šī vārda īstenā nozīmē — sevišķi vēl, ja zinām, ka dziesma bija sacerēta jau pirms 21 gada.

## Atsauces
Moody's Corporation

***Moody's Corporation***  ir ASV finanšu pakalpojumu uzņēmumu grupa. Tajā ietilpst kredītreitingu aģentūra *[[Moody's Investors Service]]* un finanšu analīzes uzņēmums *[[Moody's Analytics]]*. Dibināts 1909. gadā. Galvenais birojs atrodas Ņujorkā.

*Moody's Corporation* akcijas tiek kotētas Ņujorkas fondu biržā (kods *MCO*). Lielākie akcionāri 2013. gada 30. jūnijā bija: *[[Berkshire Hathaway]]* (11,31 %), *Capital World Investors* (7,65 %), *Vanguard Group* (6,32 %), *Valueact Capital Management* (4,64 %), *State Street Corp* (3,62 %), *Childrens Inv Fund Mgmt UK LLP* (3,53 %).

## Vēsture
Par uzņēmuma pirmsākumiem tiek uzskatīts 1900. gads, kad finanšu analītiķis Džons Mūdijs (*John Moody*) izveidoja uzņēmumu ***John Moody & Company***. Tas publicēja investoru rokasgrāmatu *Moody's Manual of Industrial and Miscellaneous Securities*, kurā bija apkopota detalizēta statistika par uzņēmumu, finanšu institūciju un valsts aģentūru saistībām un akcijām.
1907. gada finanšu krīze ietekmēja tirgu, un Mūdijs bija spiests pārdot savu biznesu.

1909. gadā Mūdijs atgriezās finanšu tirgū ar jaunu ideju: tā vietā, lai vienkārši vāktu informāciju par uzņēmumu īpašumu, kapitalizāciju un pārvaldību, viņš investoriem piedāvāja vērtspapīru analīzi. Mūdijs dibināja jaunu uzņēmumu ***Moody's Analyses Publishing Company*** un izdeva pirmo pētījumu *Analysis of Railroad Investments*, kas analizēja vienīgi dzelzceļa uzņēmumu saistības.
1913. gadā tika paplašināts analizējamo uzņēmumu loks arī citas nozarēs.
1914. gadā dibināta kapitālsabiedrība ***Moody's Investors Service***.
1924. gadā *Moody's* reitingi pārklāja gandrīz 100 % ASV saistību tirgu.

1962. gadā uzņēmumu nopirka *[[Dun & Bradstreet]]*.
1970. gados *Moody's* reitingi tika paplašināti arī uz vērtspapīriem un banku depozītiem.

1998. gadā *Moody's* nopirka 10 % akciju *Korea Investors Service* (vēlāk daļa palielināta līdz 50 %).
1999. gada decembrī *Dun & Bradstreet* paziņoja, ka *Moody's Investors Service* tiks atdalīts kā atsevišķs publisks uzņēmums. Atdalīšana pabeigta 2000. gada 30. septembrī. *Moody's* akcijas sāktas kotēt Ņujorkas fondu biržā.
2002. gadā *Moody's* nopirka riska pārvaldības uzņēmumu *KMV*.

2007. gada augustā *Moody's* atdalīja nereitingu biznesu uzņēmumā *[[Moody's Analytics]]*. Kredītreitingu bizness turpināja darboties kā uzņēmums *[[Moody's Investors Service]]*, bet abus pārvaldīja ***Moody's Corporation***, kuras akcijas tika kotētas publiski.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Moody's'' grupas vietne
Moody's Investors Service

***Moody's Investors Service***  ir ASV finanšu pakalpojumu uzņēmums, kas darbojas kā kredītreitingu aģentūra. Ietilpst *[[Moody's Corporation]]* grupā. Dibināts 1909. gadā. Galvenais birojs atrodas Ņujorkā.

## Vēsture
1909. gadā finanšu analītiķis Džons Mūdijs (*John Moody*) izveidoja uzņēmumu ***Moody's Analyses Publishing Company***, kas analizēja un sastādīja akciju, saistību un obligāciju reitingus.
Sākotnēji tika analizēti vienīgi dzelzceļa uzņēmumi, bet 1913. gadā uzņēmumu loks paplašināts arī citas nozarēs.
1914. gadā dibināta kapitālsabiedrība ***Moody's Investors Service***.
1924. gadā *Moody's* reitingi pārklāja gandrīz 100 % ASV saistību tirgu.

1970. gados *Moody's* reitingi tika paplašināti arī uz vērtspapīriem un banku depozītiem.

2007. gada augustā *Moody's* atdalīja nereitingu biznesu uzņēmumā *[[Moody's Analytics]]*. Kredītreitingu bizness turpināja darboties kā uzņēmums *Moody's Investors Service*, bet abus pārvaldīja *[[Moody's Corporation]]*, kuras akcijas tika kotētas publiski.

## Kredītreitingi
thumb|500px|Aktuālie ''Moody's Investors Service'' valstu ilgtermiņa kredītreitingiː <br/>'''Investīciju šķira''' <br/>    
 <br/>   <br/> '''Spekulatīvā šķira''' <br/>     <br/>

*Moody's* publisko kredītreitingus gan publiskiem, gan privātiem uzņēmumiem, kā arī valstīm kopumā. Kredītreitingi tiek sastādīti gan ilgtermiņam gan īstermiņam.

### Ilgtermiņa kredītreitingi
Ilgtermiņa kredītreitingi rāda aizņēmēja spēju laikā pildīt savas kredītsaistības.
*Moody's* uzņēmumu reitingi variē no Aaa līdz C.

**Investīciju šķira** (*Investment Grade*):
* **Aaa**: aizņēmējam ir ļoti augsta spēja maksāt aizdevuma procentus un atdot kredītus;
* **Aa**: augsta kvalitāte ar ļoti zemu kredīta risku:
** **Aa1**
** **Aa2**
** **Aa3**
* **A**: aizņēmējam ir augsta spēja pildīt finanšu saistības, bet tas ir vairāk pakļauts ekonomiskā stāvokļa izmaiņām nekā augstākās kategorijas:
** **A1**
** **A2**
** **A3**
* **Baa**: aizņēmējam ir vidējs kredītrisks ar dažiem spekulatīviem elementiem:
** **Baa1**
** **Baa2**
** **Baa3**

**Spekulatīvā šķira** (*Speculative Grade*):
***Ba**: aizņēmējam ir spekulatīvi elementi un nopietns kredītrisks:
** **Ba1**
** **Ba2**
** **Ba3**
***B**: tiek vērtēts kā spekulatīvs ar augstu kredītrisku:
** **B1**
** **B2**
** **B3**
***Caa**: tiek vērtēts kā sliktas kvalitātes ar ļoti augstu kredītrisku:
** **Caa1**:
** **Caa2**:
** **Caa3**:
***Ca**: tiek vērtēts kā ļoti spekulatīvs, tuvu defoltam, bet ir vēl kāda iespēja atgūt kapitālu un procentus;
***C**: tiek vērtēts kā zemas kvalitātes, parasti defoltā, ar zemu iespēju atgūt kapitālu vai procentus.

### Īstermiņa kredītreitingi
***Prime-1**: aizņēmēja spēja izpildīt tā finanšu saistības ir stingra;
***Prime-2**: aizņēmēja spēja izpildīt tā finanšu saistības ir augsta;
***Prime-3**: aizņēmēja spēja izpildīt tā finanšu saistības ir apmierinoša;
***Not Prime**: nevar iekļaut nevienā *prime* kategorijā.

Nozīmīgāko kredītreitingu aģentūru salīdzinājums:

## Skatīt arī
* Fitch Group
* Morningstar DBRS
* Standard & Poor's

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Moody's'' reitingi 
* ''Moody's'' grupas vietne
Pāvila vēstule efeziešiem

**Pāvila vēstule efeziešiem** (, saīsinājumā: **Ef.**) ir desmitā Jaunās Derības grāmata. Tradicionāli tiek uzskatīts, ka šīs vēstules autors ir Svētais Pāvils. Uzskata, ka vēstuli efeziešiem Pāvils uzrakstīja 62. gadā, kad Romā atradās ieslodzījumā. Citos avotos ir norādīts, ka vēstuli iespējams uzrakstīja laika posmā no 80. līdz 100. gadam. Vēstule bija adresēta Efesā dzīvojošajiem kristiešiem.

Vēstules galvenā tēma ir visu radību vienotība Kristū.

## Ārējās saites
*
Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils

thumb|250px|Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils divceļu posmā Krāce—Aglona pie Aglonas stacijas
**Dzelzceļa līnija Rēzekne—Daugavpils** ir dzelzceļa līnija Latvijā, kas savieno Rēzeknes un Daugavpils (stacija Daugavpils-Šķirotava) pilsētas. Šī ir viena no senākajām dzelzceļa līnijām Latvijā. Līnijas garums ir 84 km, tajā ir viens sliežu ceļš (izņemot posmus Rēzekne I—Pūpoli un Krāce—Aglona) un tajā kursē pārsvarā tikai kravas vilcieni. Līnijā nav regulāras pasažieru satiksmes. Piepilsētas pasažieru vilcienu satiksme līnijā pārtraukta 1999. gadā. Reizi gadā uz Vissvētākās Jaunavas Marijas debesīs uzņemšanas svētkiem Aglonā augusta vidū kopš 1995. gada kursē pasažieru vilciens Rīga—Aglona. 

## Vēsture
Dzelzceļa līnija tika uzbūvēta 1860. gadā, reizē ar posma Rītupe (tolaik *Schogowa*)—Daugavpils uzbūvēšanu (kas ir senākā dzelzceļa līnija Latvijā), kas bija daļa no Sanktpēterburgas—Varšavas dzelzceļa līnijas.

Līdz 1990. gadam pa to kursēja tālsatiksmes pasažieru vilcieni Ļeņingrada–Berlīne (ātrvilciens "Ļeņingradas ekspresis" (Nr. 25/26), vagoni uz Varšavu, Drēzdeni, Ķelni), Ļeņingrada–Varšava (Nr. 57/58), Ļeņingrada–Kaļiņingrada ("Dzintarkrasts", Nr. 79/80), Ļeņingrada–Černivci (Nr. 81/82, vagoni uz Budapeštu, Bukaresti-Sofiju), Ļeņingrada–Truskaveca (Nr. 113/114), Ļeņingrada–Ļviva (Nr. (Nr. 183/184, 189/190, vagoni uz Prāgu un Budapeštu), Ļeņingrada–Viļņa (Nr. 191/192).  
Pēc PSRS sabrukuma pa dzelzceļu kursēja starptautiskais vilciens Sanktpēterburga—Viļņa.

1999. gada jūnijā nolēma pārtraukt pasažieru vilciena Daugavpils—Rēzekne kustību, kaut gan vilciens pārstāja kursēt jau kopš 15. aprīļa, kad posmā Krāce—Aglona nogruva dzelzceļa uzbērums.. 
2015. gada jūnijā pārtrauca kursēt vilciens Viļņa—Sanktpēterburga, bet kopš 2015. gada oktobra šeit nekursē arī vilciens Rīga—Sanktpēterburga.

2018. gada 24. septembrī sakarā ar Romas pāvesta vizīti Aglonas bazilikā līnijā bija norīkoti 3 reisi no Rīgas uz Aglonu — viens pagarināts parastais Rīga—Daugavpils reiss un 2 papildu reisi no Rīgas caur Rēzekni un Daugavpili.

2020. un 2021. gadā koronavīrusa pandēmijas dēļ vilciens uz Aglonu netika norīkots, bet tika norīkots 2022. gadā.

### Vēsturiski vilcienu saraksti

Attēls:Daugavpils - Rezekne - Ritupe 1940.JPG|Vilcienu saraksts maršrutā Daugavpils—Rēzekne—Rītupe 1940. gada vasarā
Attēls:Daugavpils - Pitalova 1979.JPG|Vilcienu saraksts maršrutā Daugavpils—Pitalova 1979. gadā


## Stacijas
# Rēzekne I
# Pūpoli
# Malta
# Vainava
# Krāce
# Zalvezers
# Apsāni
# Aglona
# Ārdava
# Vīganti 
# Višķi
# Medupe
# Zaļumi
# Kūdraine
# 524. km
# 525. km
# Daugavpils Šķirošanas parks

## Atsauces

## Ārējās saites
* Dzelzceļa līnijas Rēzekne—Daugavpils staciju fotogrāfijas 
*
Ričards Grifitss

**Ričards Grifitss** (; dzimis , miris ) bija angļu teātra, filmu un televīzijas aktieris.

Par lomu teātra izrādē *The History Boys* viņš saņēmis Lorensa Olivjē balvu, *Drama Desk* balvu, *Outer Critics Circle* balvu, kā arī *[[Tony balva|Tony]]* balvu. Vēl Grifitss ir pazīstams ar Vernona Dērslija lomu "Harija Potera" filmu ciklā, lomām filmās "Karību jūras pirāti: Svešajos krastos", *[[Withnail and I]]* un seriālā  *[[Pie in the Sky]]*.

## Ārējās saites
1986. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

**31. Starptautiskais Eirovīzijas dziesmu konkurss** norisinājās Grieghallen arēnā, Bergenā, Norvēģijā 1986. gada 3. maijā.

## Dalībvalstis

## Punktu sadalījums

## Ārējās saites
* Eirovīzijas oficiālā mājas lapa
Pēteris Gaudiņš

**Pēteris Gaudiņš** (dzimis  Rīgā) ir latviešu aktieris.

Pēteris Gaudiņš dzimis 1954. gadā Rīgā mediķu ģimenē. Izglītību ieguvis Rīgas 1. vidusskolā un  Valsts konservatorijas Teātra fakultātē; 1977. gadā beidzis Dailes teātra VI studiju. Apmeklējis Pionieru pils teātri (tagad teātris "Zīļuks")

Dailes teātrī Pēteris Gaudiņš darbojas no 1974. gada, no 1977/78 gada sezonas ir teātra štata aktieris. 1990. gados kā teātra režisors izveidojis vairākus iestudējumus.

Filmējies no 1973. gada, kad debitējis Gatiņa lomā Gunāra Pieša filmā Pūt, vējiņi.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites

* Profils kino-teatr.ru 
* P. Gaudiņš Dailes teātra mājas lapā
* Pēteris Gaudiņš izrades.lv
Maija un Paija (filma)

**"Maija un Paija"** ir 1990. gadā uzņemta Latvijas mākslas filma. Filmas režisors ir Gunārs Piesis un tā uzņemta studijā Trīs. Filma uzņemta pēc Annas Brigaderes lugas "Maija un Paija" motīviem.  

## Sižets
Filmas stāsts ir par strādīgo un godīgo bārenīti Maiju un niknās pamātes izlutināto, laisko un atriebīgo meitu Paiju. Filmā, tāpat kā A. Brigaderes lugā, abas meitenes nokļūst pazemes valstībā, kur viņas gaida visdažādākie pārbaudījumi, un vēlāk katra arī atlīdzību saņem pēc nopelniem.

## Lomās
* Elīna Siliņa - *Maija*
* Ieva Sāviča - *Paija*
* Lilita Ozoliņa - *Pate*
* Hermanis Tihonovs - *Varis*
* Inga Aizbalte un Elza Radziņa - *Laima*
* Ēvalds Valters - *Velēnu vecītis*
* Arvīds Ozoliņš - *Kaupiņš*
* Pēteris Liepiņš - *Samtcepure*
* Genādijs Gorbaņovs -  *Ņurga*
* Dzintra Klētniece - *Skritala*
* Elita Krastiņa - *Plaska* 
* Uldis Pūcītis - *Svilis*
* Antra Liedskalniņa - *Zīle*
* Inta Grīnberga - *Virpa*
* Inese Laizāne - *Ciesa*

## Filmēšanas grupa
* Režisors: Gunārs Piesis
* Scenārija autore: Lija Brīdaka
* Operators: Mārtiņš Kleins
* Komponists: Imants Kalniņš
* Mākslinieki: Andris Mangalis, Mārtiņš Kleins
* Kombinēto uzņēmumu mākslinieks: Viktors Šildknehts
* Kostīmu māksliniece: Ieva Kundziņa
* Grima māksliniece: Emīlija Eglīte
* Skaņu režisors: Normunds Kļaviņš
* Montāžas režisore: Tamāra Musņicka
* Redaktore: Irina Čerevičņika
* Direktore: Marina Gulmane

## Atsauces

## Ārējās saites

* Kino Muzejs

### Video
*
Mūtala

**Mūtala** () ir pilsētas tipa apdzīvota vieta Zviedrijā, Esterjētlandes lēnē, un ir Mūtalas komūnas centrs. 2010. gadā iedzīvotāju skaits bija 29 823.
Mūtala izvietojusies Veterna ezera austrumu krastā.

## Vēsture
Zināms, ka vecākā baznīca Mūtalā celta 13. gadsimtā. Ilgu laiku Mūtala bija neliels ciems. 16. gadsimtā karalis Gustavs Vāsa Mūtalā uzcēla vasaras rezidenci.

19. gadsimta sākumā, kad tika izraksts Jētas kanāls (*Göta kanal*) Mūtala kļuva par nozīmīgu pilsētu tirdzniecībā pa kanālu. Pilsētas tiesības Mūtalai piešķirtas 1881. gadā.

Pēc Zviedrijas pašvaldību reformas 1971. gadā Mūtala kļuva par Mūtalas komūnas centru, un vārds "pilsēta" (*stad*) oficiālajos dokumentos vairs netiek lietots.

## Ekonomika
thumb|250px|''Motala Verkstad'' vecās ēkas pie Jētas kanāla
Mūtalā atrodas viens no vecākajiem Zviedrijas inženierijas uzņēmumiem *Motala Verkstad*, kas dibināts 1822. gadā Jētas kanāla celtniecības vajadzībām. Tas izgatavoja kuģus, tiltu konstrukcijas, dzelzeļa aprīkojumu, lokomotīves. Mūsdienas rūpnīca nodarbina 185 darbiniekus. Žila Verna fantastikas romānā "20 000 ljē pa jūras dzelmi" zemūdene *Nautilus* būvēta *Motala Verkstad*.

Uzņēmums *[[Luxor (uzņēmums)|Luxor]]* līdz 1980. gadiem Mūtalā ražoja sadzīves elektroniku un datortehniku.

Mūtalā atrodas *[[Electrolux]]* (mājsaimniecības ierīces), *[[Tetra Pak]]* (iepakojuma materiāli) un *[[Autoliv]]* (automašīnu elektronika) ražotnes.

## Atsauces

## Ārējās saites