open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Melnīka

**Melnīka** () ir pilsēta Čehijā, Vidusčehijas apgabala Melnīkas apriņķa centrs pie Vltavas upes ietekas Labā (Elbā). Sens vīnkopības centrs. Upes osta.

Rakstos pirmoreiz minēta 12. gadsimtā. 1274. gadā karalis Otokārs II piešķīra Melnīkai pilsētas tiesības. Pilsēta attīstījās kā Bohēmijas karalienes īpašums. 1526. gadā pilsēta iekļāvās Hābsburgu impērijas sastāvā. No 1919. gada — Čehoslovākijā. Kopš 1993. gada — Čehijā. Pēc Samta revolūcijas Melnīkas pili atguva tās vēsturiskie īpašnieki — Lobkovicu ģimene.

Melnīka ir rakstnieka Viktora Dika (*Viktor Dyk*, 1877—1931), Morāvijas hercoga Johana Heinriha (*Johann Heinrich*, 1322—1375) un Svētās Ludmilas (*Svatá Ludmila*, 860—921) dzimtā pilsēta. Vietējā ģimnāzijā mācījies Jans Palahs (*Jan Palach*, 1948—1969). 1451. gadā Melnīkā mira imperatore — konsorte Ceļes Barbara (*Barbara von Cilli*, 1392—1451).

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Aleksandrs Einhorns

thumb|300px|Kurzemes un Zemgales hercogistes baznīcas likumi (1570)
**Aleksandrs Einhorns** (, miris 1575. gadā Lemgo) bija Kurzemes un Zemgales hercogistes luterāņu mācītājs, Kurzemes hercoga Gotharda Ketlera galma mācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents. Izstrādāja hercogistes baznīcas likumus (1570), kas palika spēkā līdz pat 1832. gadam.

## Dzīvesgājums
Studēja Rostokas Universitātē.

Pēc Kurzemes un Zemgales hercogistes izveides veiktās baznīcas revīzijas ziņojumā bija minēts, ka "ļaudis dzīvojot tumsībā un māņos, daudzi no viņiem nomirstot nekristīti". Pēc hercoga Gotharda priekšlikuma 1567. gadā Kurzemes landtāgs nolēma celt 70 jaunas luterāņu baznīcas un pie astoņām no tām ierīkot skolas un nabagu mājas.

Iecelts par Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu, Aleksandrs Einhorns kopā ar hercoga padomnieku Zalomonu Henningu  un Kurzemes hercogistes kancleru M. fon Brunovu izstrādāja Kurzemes un Zemgales hercogistes baznīcas likumus, izmantojot gan sava laika ievērojamāko teologu rakstus, gan arī Rīgas baznīcu nolikumus. Likumi noteica mācītāju iecelšanas un baznīcu vizitācijas kārtību, dievkalpojumu saturu, baznīcas ceremonijas utt. Īpaša uzmanība tika pievērsta darbam nevācu (latviešu) draudzēs. 1570. gadā tika apstiprināta A. Einhorna izstrādātā baznīcas kārtība. Hercogs uzdeva superintendentam un sevišķam baznīcu pārlūkam, mazākais, ik pa diviem gadiem reizi apceļot draudzes, pārklaušināt zemniekus, pārlūkot mācītājus un skolotājus viņu darbībā. "Kurzemes hercogistes baznīcas likumus" pirmo reizi iespieda Rostokā 1572. gadā.

Miris 1575. gadā Lemgo, tagadējā Ziemeļreinas-Vestfālenes zemē.

Viņa mazdēls Pauls Einhorns bija Kurzemes hercoga Gotharda Ketlera galma mācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents, kas 1649. gadā Tērbatā publicēja pirmo pamatīgo latviešu vēstures grāmatu "*[[Historia Lettica]]*".

## Darbi
* Kurzemes un Zemgales hercogistes baznīcas reformācija (kopā ar hercoga kancleru Miķeli Brunavu, 1570)
* Kurzemes hercogistes baznīcas likumi (*Kirchen Ordnung*, 1570)

## Atsauces
Ivans Jeņins

**Ivans Jeņins** (; dzimis ) ir Krievijas futbolists, pussargs. Kopš 2024. gada spēlē Krievijas kluba *[[FC Chernomorets Novorossiysk|Chernomorets Novorossiysk]]* sastāvā.

## Sasniegumi
**Riga**

* Latvijas Virslīga: 2018
* Latvijas kauss: 2018

## Ārējās saites
Džordže Šušņars

**Džordže Šušņars** (dzimis ) ir Serbijas futbolists, uzbrucējs. Kopš 2024. gada spēlē Serbijas kluba *[[FK Mladost Novi Sad|Mladost Novi Sad]]* sastāvā.

## Ārējās saites
Portugāles grāfu uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Portugāles grāfiste]]s valdnieki jeb grāfi** Portugāles grāfiste tika izveidota 868. gadā, bet 1139. gadā to Afonsu I pārveidoja par Portugāles karalisti.

## Uzskaitījums
### Portugāles grāfiste (868 — 1139)

### Ģimenes koks

## Skatīt arī
* Portugāles valdnieku uzskaitījums
Gaišā sviestbeka

**Gaišā sviestbeka** (*Suillus placidus*) ir Latvijā ļoti reta sviestbeku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami, bet saudzējami retuma dēļ. 

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Gaišās sviestbekas Kanādas rietumos
* Cepurīte: ziloņkaula krāsā, vēlāk dzeltena vai oranža vai dzeltenbrūna. Forma izliekta, vēlāk plakana ar lēzenu pauguru vai viegli ieliekta, ar asu maliņu. Platums līdz 8 cm. Virsmiziņa gluda, lipīga, viegli novelkama. Mīkstums balts, mīksts līdz sūkļainumam, ar vāju augļu smaržu un vāju maigu garšu, griezumu vietās reizēm sārtojas.
* Stobriņi: sākumā bālgani, vēlāk dzelteni līdz oranždzelteni, gar kātiņu mazliet nolaideni. Atveres stobriņu krāsā, bojājumu vietās tumši dzeltenas, jaunām sēnēm uz tām bieži sarkanīga šķidruma pilieni.
* Kātiņš: samērā tievs, blīvs, cilindrisks, uz leju sašaurināts, balts, visā garumā noklāts ar sarkanbrūniem plankumiņiem. Garums līdz 10 cm, resnums 0,5—1,5 cm.
* Sporas: gludas, elipsoīdas, dzeltenīgas, masā sinepju dzeltenas vai okerbrūnganas, 7—10/3—4 µm.
* Bazīdijas: 20—28/5—7 µm.
* Cistīdas: 49—65/6—9 µm.  

## Augšanas apstākļi

Mikorizas sēne. Aug parkos un mežu stādījumos zem Veimuta priedēm (*Pinus strobus*), bieži pie celmiem un taciņām. Āzijā aug arī zem ciedriem. Latvijā atrasta tikai vienreiz. 

## Barības vērtība

Ēdama bez iepriekšējas novārīšanas, bet ieteicams saudzēt retuma dēļ.

## Līdzīgās sugas

Līdzīga ir zem bērziem purvainās vietās augošā purva bērzubeka, kuras cepurīte vecumā ir zilgana vai zaļgana, bet kātiņš pie pamatnes griezumā zilē. Zem lapeglēm atrodama līdzīgā lipīgā sviestbeka, kuras mīkstums zilē griezumā un tai uz kātiņa ir vecumā izzūdošs gredzens.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Sviestbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Funghi italiani
* Mycobank
* Boletales.com
* Maślak wejmutkowy (poļu)
* Index Fungorum
Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents

**Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendenti** () bija Kurzemes un Zemgales hercogistes luterāņu baznīcas augstākās administratīvās varas nesēji jeb superintendenti un Jelgavas Svētās Trīsvienības baznīcas draudzes mācītāji. 
Kopš 1636. gada, kad abu hercogistu teritorija tika iedalīta septiņos prāvesta iecirkņos, Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents bija arī Jelgavas iecirkņa prāvests. 1575.-1642. un 1721.-1833. gadā Piltenes apgabalā bija savi Piltenes superintendenti, kurus pēc Piltenes apgabala pievienošanas Kurzemes hercogistei kādu laiku dēvēja par Piltenes senioriem (1642-1721).

Pēc Kurzemes guberņas izveidošanas šī amata pildītājus kopš 1833. gada sauca par **Kurzemes ģenerālsuperintendentiem**, kas bija arī Kurzemes konsistorijas viceprezidenti. 
Pēc Latvijas evaņģēliski luteriskās baznīcas (LELB) dibināšanas 1922. gadā Kurzemes superintendenta funkcijas pārņēma LELB arhibīskaps.

## Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendenti
* Stefans Bīlavs (*Bülau*), Livonijas ordeņa iecelts superintendents (pirms 1562)
* Aleksandrs Einhorns (*Einhorn*, 1570—1575), hercoga Gotharda galma mācītājs
* Pauls Oderborns (*Oderborn*) 
* Heinrihs Maners (*Maner*)
* Pauls Einhorns (*Einhorn*, 1636—1655)
* Nikolajs Franke (*Francke*)
* Daniels Hastšteins (*Haststein*)
* Heinrihs Ādolfijs (*Adolphi*, 1661–1686)
* Gerhards Remlings (*Remmling*, 1691–1695)
* Johans Ādolfs Hollenhāgens (*Hollenhagen*, 1696–1710) 
* Aleksandrs Grēvens (*Gräven*, 1717–1746) 
* Joahims Baumanis (*Baumann*, 1747–1759) 
* Kristiāns Hūns (*Huhn*, 1760–1784)

## Kurzemes superintendenti
* Ernests Frīdrihs Okels (1786–1816)
* Johans Georgs Lēberehts Rihters (1824-1833)

## Kurzemes ģenerālsuperintendenti
* Johans Georgs Lēberehts Rihters (1833-1840)
* Kārlis Ludvigs Vilperts (1842–1861)
* Teodors Emīls Lambergs (1862–1887)
* Roberts Bethers (1888–1897) 
* Oto Panks (1898–1907)
* Aleksandrs Hanss Bernevics (1908–1918)

## Piltenes superintendenti
* Johans Šteins iecelts hercoga Magnusa laikā (no 1575)
* Gothards Grēviuss (*Graevius*, no 1589), Piltenes mācītājs
* Ģederts Arends (*Arends*, no 1602), Embūtes mācītājs
* Bernhards Harders (*Harder*, no 1617), Aizputes un Cīravas mācītājs
* Joahims Kīns (*Kühn*, no 1721), Piltenes mācītājs
* Dītrihs Kristiāns Velfers (*Wölfer*, no 1735), Valtaiķu mācītājs
* Dāvids Šeinfogels (*Scheunevogel, v. Scheinvogel*, 1760—1795), Aizputes mācītājs
* Frīdrihs Gustavs Mačevskis (*Maczewski*, 1803–1813)
* Johans Georgs Bitners (*Büttner*, 1814—1816) 

## Atsauces

## Skatīt arī
* Vidzemes superintendents
2018. gads sportā

Šajā lapā apkopoti **[[2018. gads|2018. gada]] [[sports|sporta]] notikumi**.

## Notikumi
### Janvāris
*15.— — notika Austrālijas atklātais čempionāts tenisā. Tajā par vienspēļu uzvarētājiem kļuva Rodžers Federers un Karolīna Vozņacka.

### Februāris
*9.— — Phjončhanā, Dienvidkorejā, notika XXIII ziemas olimpiskās spēles.

### Marts
*  — ar Austrālijas ''Grand Prix'' sākās 2018. gada F1 sezona.

### Aprīlis
*  — Arsēns Vengers paziņoja, ka pēc 2017—18. gada sezonas beigām, viņš atkāpsies no trenera amata, kurā pavadījis 22 gadus.

### Maijs
*4.— — Kopenhāgenā un Herningā, Dānijā, notika 2018. gada Pasaules čempionāts hokejā, kurā uzvarēja Zviedrijas izlase, izcīnot 11. titulu.
*4.— — Itālijā un Izraēlā notika 2018. gada Giro d'Italia, kurā uzvarēja Apvienotās Karalistes riteņbraucējs Kriss Frūms.
*  — *[[Parc Olympique Lyonnais]]* stadionā, Francijā, notika UEFA Eiropas līgas fināls, kurā uzvarēja Madrides "Atletico".
*  — Kijivas Olimpiskajā stadionā, Ukrainā, notika UEFA Čempionu līgas fināls, kurā Spānijas klubs *[[Madrides "Real" (futbols)|Real Madrid]]* ar 3:1 uzvarēja *[[Liverpool FC]]* no Anglijas un 13. reizi izcīnīja Eiropas spēcīgākā futbola kluba trofeju.
* — — notika Francijas atklātais čempionāts tenisā. Par vienspēļu uzvarētājiem tajā kļuva Rafaels Nadals un Simona Halepa.

### Jūnijs
*— — Krievijā notika 2018. gada FIFA Pasaules kauss, kurā Francijas izlase izcīnīja savu otro čempiontitulu.

### Jūlijs
* 2.— — notika Vimbldonas čempionāts tenisā. Par vienspēļu uzvarētājiem tajā kļuva Novaks Džokovičs un Angelika Kerbere.
*7.— — Francijā notika 2018. gada Tour de France, kurā uzvarēja Apvienotās Karalistes riteņbraucējs Geraints Tomass.

### Augusts
* 7.— — Berlīnē, Vācijā, notika 2018. gada Eiropas čempionāts vieglatlētikā.
* — — Džakartā un Palembanā, Indonēzijā, notika 2018. gada Āzijas spēles.
* — — notika ASV atklātais čempionāts tenisā. Par tā uzvarētājiem vienspēlēs kļuva Novaks Džokovičs un Naomi Osaka.

### Septembris
* 22.— — Tenerifē, Spānijā notika FIBA Pasaules kauss basketbolā sievietēm, kurā ASV izlase izcīnīja savu 10. titulu.

### Oktobris
*6.— — Buenosareisā, Argentīnā, notika 2018. gada vasaras jaunatnes olimpiskās spēles.

## Miruši
Deivids Adijs

**Deivids Adijs** (; dzimis ) ir Ganas futbolists, aizsargs.

## Sasniegumi
**Gana**

* FIFA U-20 Pasaules kauss: 2009

## Ārējās saites
Portugāles premjerministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Portugāle]]s premjerministri** (). Šis amats tika izveidots 1834. gadā. Premjerministrs ir Portugāles valdības vadītājs.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag Portugal (1830).svg|30px]] Portugāles Karaliste (1139 — 1910) [[Attēls:Brasão de armas do reino de Portugal.svg|30px]]
*[[Portugāles Karaliste]]*

### [[Attēls:Flag of Portugal.svg|30px]] Portugāles Pirmā Republika (1910 — 1926) [[Attēls:Coat of arms of Portugal.svg|30px]]
*[[Portugāles Pirmā Republika]]*

### [[Attēls:Flag of Portugal.svg|30px]] Portugāles Otrā Republika (1926 — 1974) [[Attēls:Coat of arms of Portugal.svg|30px]]
*[[Nacionālā diktatūra]] un [[Estado Novo]]*

### [[Attēls:Flag of Portugal.svg|30px]] Portugāles Trešā Republika (1974 — mūsdienas) [[Attēls:Coat of arms of Portugal.svg|30px]]

## Skatīt arī
* Portugāles prezidentu uzskaitījums
* Portugāles valdnieku uzskaitījums

## Ārējās saites

* WORLD STATESMEN.org (Portugal)
* Premjerministri kopš 1910. gada
* Portugāles vispārējās vēlēšanas kopš 1820. gada
Bržetislavs I

**Bržetislavs I** (; dzimis 1005?. gadā, miris ) bija Bohēmijas kņazs no 1034. gada līdz nāvei 1054. gadā. Bržetislava valdīšanas laikā 1029. gadā Morāvija kā atsevišķs novads tika pievienota Bohēmijai.

## Ārējās saites
Sarkanie vīna dārzi

***Sarkanie vīna dārzi*** ir nīderlandiešu gleznotāja Vinsenta van Goga eļļas krāsas glezna, ko viņš gleznojis 1888. gada novembra sākumā. Tā gleznota uz privāti gruntētas *Toile de 30* standarta izmēra audekla pamatnes. Tiek uzskatīts, ka glezna ir vienīgā, kas pārdota viņa dzīves laikā, un tā bieži iekļauta viņa nozīmīgāko darbu sarakstā.

## Tapšana
Glezna tapusi laikā, kad van Gogs dzīvoja Arlas pilsētā Francijas dienvidos. Van Gogu iedvesmoja apkārtējā ainava — lauku skati un skats uz pilsētiņu. Šis īsais laika posms no 1888. gada februārim līdz 1889. gada maijam tiek uzskatīts par produktīvāko periodu van Goga dzīvē. Pie viņa tolaik ciemojās Pols Gogēns un van Gogs fantazēja par mākslinieku ciematiņa izveidi, ko vadītu Gogēns.

1888. gada novembrī viņš rakstīja savam brālim Teo: "Ak, kāpēc nebiji kopā ar mums svētdien! Mēs redzējām pavisam sarkanu vīna dārzu — sarkanu kā sarkanvīnu. Pa gabalu tas izskatījās dzeltens, virs tā — zaļas debesis, apkārt — purpura krāsas zeme pēc lietus, vietām — dzeltena atblāzma no saulrieta." Drīz vien tapa glezna "Sarkanie vīna dārzi", attēlojot ražas novākšanu netālu no Monmažūras abatijas.

Glezna "Sarkanie vīna dārzi" pirmoreiz izstādē tika demonstrēta ikgadējajā *Les XX* izstādē Briselē 1890. gadā. To tur par 400 frankiem (mūsdienu vērtība ap 1000 ASV dolāru) iegādājās Anna Boša, impresionisma gleznotāja, *Les XX* dalībniece un mākslas kolekcionāre no Beļģijas; Anna bija Ežēna Boša, cita impresionisma gleznotāja un van Goga drauga, māsa. Van Gogs bija gleznojis arī Ežēna portretu (*Le Peintre aux Étoiles*) 1888. gada rudenī Arlā.

Tāpat kā gleznu "Nakts kafejnīca" to iegādājās krievu kolekcionārs Sergejs Ščukins, kura kolekciju boļševiki nacionalizēja un glezna vēlāk nonāca Puškina Tēlotājmākslas muzejā Maskavā.

## Atsauces

## Bibliogrāfija
*Hulsker, Jan. *The Complete Van Gogh*. Oxford: Phaidon, 1980. .
*Pickvance, Ronald. *Van Gogh in Arles* (exh. cat. Metropolitan Museum of Art, New York), Abrams, New York 1984. .

## Ārējās saites
Aleksandrs Grēvens

**Aleksandrs Grēvens** (, 1679–1746) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Jelgavas vācu draudzes virsmācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents (1717-1746).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1679. gada 13. augustā Salgalē mācītāja Kristiāna Grēvena ģimenē. Mācījās Bauskas un Jelgavas pilsētas skolās, studēja teoloģiju Kēnigsbergas universitātē (1695–1698). Strādāja par mācītāju Codes (1699–1710), Salgales (1711–1712), Sēlpils un Sunākstes draudzēs (1713–1717). 

1717. gadā viņu iecēla par Jelgavas vācu draudzes mācītāju, Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu un skolu inspektoru. Viņa vadībā Jelgavā iespieda latviešu luterāņu baznīcas rokasgrāmatu četrās daļās (1722–1727).    
Kopā ar Vidzemes ģenerālsuperintendentu J. B. Fišeru viņš organizēja Bībeles otro izdevumu (1739) un sagatavoja G. Manceļa sprediķu grāmatas atkārtu izdevumu. 

Miris 1746. gada 26. augustā Jelgavā.

## Darbi
* Latviešu luterāņu baznīcas rokasgrāmata četrās daļās (*Lett. Kirchen-Agende*, 1722–1727, 1771) 
* Jelgavas jauna un pilnīga latviešu dziesmugrāmata (*Kurl. lett. Gesangbuch*, 1727)
* Jauna latviešu baznīcas kungu grāmata (*Vollständiges Kirchen-Buch*, l727, 1744)

## Atsauces
XHamster

***xHamster*** ir pornogrāfiska satura tīmekļa vietne. Tās galvenā mītne atrodas Kipras pilsētā Limasolā. Tīmekļa vietnē ir atrodami lietotāju iesniegti pornogrāfiska rakstura video, tīmekļkameras modeļi, pornogrāfiski fotoattēli un erotiskā literatūra. *xHamster* darbību uzsāka 2007. gada 2. aprīlī. Ar vairāk nekā 10 miljoniem lietotāju, *xHamster* ir trešā populārākā pornogrāfiska satura tīmekļa vietne aiz *[[XVideos]]* un *[[Pornhub]]*.

## Atsauces
Joahims Baumanis

**Joahims Baumanis** (, 1712–1759), arī **Jukums Baumanis**, bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Jelgavas vācu draudzes virsmācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents (1747-1759).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1712. gadā 9. janvārī Kretingas (*Deutsch-Krottingen bei Memel*) muižas īpašnieka ģimenē. Mācījās pie privātskolotājiem un Liepājas pilsētas skolā, studēja teoloģiju Halles universitātē.  Bija mācītājs Gramzdas (1733–1734), Jaunpils, Annasmuižas un Blīdienes draudzēs (1734–1741) un Liepājas latviešu draudzē (1741–1745).  Durbes vācu draudzes mācītāja adjunkts (1745–1747), arī Grobiņas diecēzes prāvests (1746–1747). 1746. gadā rediģēja un izdeva G. Manceļa "Jaunu latviešu sprediķu grāmatu" (*Lettische Postille*).

1747. gadā iecelts par Jelgavas vācu draudzes mācītāju un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu.
1754. gadā atkārtoti izdeva luterāņu baznīcas "Jaunu un pilnīgu latviešu dziesmugrāmatu" un  "Jaunu un pilnīgu latviešu baznīcas agendu" (*Lettische neuverbesserte und vollständige Kirchenagende*). 1756. gadā organizēja G. F. Stendera "Svētu stāstu" izdevumu.

Miris 1759. gada 1. janvārī Jelgavā. Viņa dēls Johans Heinrihs Baumanis kļuva par ievērojamu gleznotāju.

## Darbi
* Kurzemes jauna un pilnīga dziesmugrāmata. Jukuma Baumaņa redakcijā. Königsberg, 1754. ap 740 lpp.

## Atsauces
Govju sviestbeka

**Govju sviestbeka** jeb **govju beka** (*Suillus bovinus*, agrāk *Boletus bovinus*) ir Latvijā ļoti bieža sviestbeku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi ir ēdami.

## Sēnes apraksts
thumb|250px|Starp parastajām atverēm saskatāms to iekšējais slānis.
* Cepurīte: krāsa sarkanbrūna, oranžbrūna vai oranždzeltena. Forma sākumā pusapaļa ar ieliektu maliņu, vēlāk plakani izliekta līdz spilvenveidīgai. Platums līdz 8, reizēm 12 cm. Virsmiziņa mitrā laikā gļotaina, sausā spīdīga. Mīkstums bālgani iedzeltens, pelēcīgs vai brūngans. ar vāju augļu smaržu un garšu, griezumu vietās parasti viegli sārtojas.
* Stobriņi: nolaideni gar kātiņu, sākumā iedzelteni vai dzeltenpelēki, vēlāk zaļgandzelteni vai zaļganbrūni. Atveres platas, bāli oranžas līdz olīvkrāsas, sēnei augot kļūst iegareni stūrainas, sēnei ir iekšēju sīkāku atveru slānis, kurš saskatāms caur lielajām atverēm.
* Kātiņš: cepurītes krāsā vai gaišāks, elastīgs, blīvs, samērā īss, bez gredzena. Augšgalā paresnināts, apakšdaļā bieži saaudzis ar citiem. Garums līdz 6 cm, resnums 0,5—1,5 cm.
* Sporas: gludas, elipsoīdas-vārpstveida, gaiši dzeltenas līdz dzeltenbrūnām, masā zaļganbrūnas, 7—11/3—4,5 µm.
* Bazīdijas: 25/4 µm.
* Cistīdas: cilindriskas līdz vārpstveidīgām, bezkrāsainas vai dzeltenīgas, 35—45/4—9 µm.

## Augšanas apstākļi
thumb|250px|Govju sviestbekas kopā ar rožsārtajām zeltkātēm.
Priežu mikorizas sēne. Aug saules sildītās vietās, piemēram, ceļmalās, lielās grupās no jūlija līdz oktobrim retos priežu mežos, īpaši Piejūras zemienē, arī sfagnu purvos, bieži kopā ar priežu sviestbeku, kā arī ar rožsārto zeltkāti, kuras loma attiecībās ar priedēm un govju sviestbekām tiek uzskatīta par parazītisku. Izvēlas mitru, smilšainu vai sūnainu augsni.

## Barības vērtība

Ēdama, bet daļa avotu iesaka to iepriekš novārīt un tā nav visai garšīga. Iesaka lietot kopā ar citām sēnēm un sēņu miltu pagatavošanai dzīvnieku un putnu barībai. Šo sēni bieži ievāc vāveres. Reizēm iesaka arī marinādēm un sālīšanai. Daži avoti iesaka pirms gatavošanas noņemt virsmiziņu. Sēnes dzīvsudraba akumulācijas pārbaude parādījusi, ka tās līmenis neapdraud veselību.

## Līdzīgās sugas

Lielāki eksemplāri var tikt sajaukti ar līdzīgās vietās augošo priežu sviestbeku, kura griezumā zilē un kuras atveres brūnas. Graudainā sviestbeka atšķiras ar bālganiem pilieniņiem uz atverēm (porām) un pašas atveres tai vienkāršas, nevis dziļumā sadalītas. Visas sviestbekas ir ēdamas, tāpēc sajaukšanai nav lielas kulināras nozīmes.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Sēņu tirdzniecība
* Sviestbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sugu enciklopēdija
* Boletales.com 
* Index Fungorum
* Maślak sitarz (poļu)
* Klouzek kravský — Česká mykologická společnost
Milans Vušurovičs

**Milans Vušurovičs** (; dzimis ) ir Melnkalnes futbolists, pussargs. Kopš 2024. gada spēlē Melnkalnes Pirmā līgas kluba *[[FK Mornar|Mornar]]* sastāvā.

No 2017. līdz 2018. gadam spēlējis Latvijas komandā Riga FC.

## Ārējās saites
Kinoakadēmijas zinātniskās un tehniskās balvas

**Zinātniskās un tehniskās balvas** () ir trīs dažādas Goda balvas, ko pasniedz Kino mākslas un zinātnes akadēmija ikgadējā Kinoakadēmijas balvas sezonā. Balvas piešķir no 4. Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijas 1931. gada novembrī, lai izceltu oriģinālās izstrādes, kas nozīmīgi palīdz ražot un izplatīt kinofilmas. Balvas tiek pasniegtas oficiālā pusdienu ceremonijā dažas nedēļas pirms Kinoakadēmijas balvas pasniegšanas ceremonijas.
   
Šīs balvas atzīmē nozīmīgus kinoindustrijas attīstības punktus un balvas saņēmējus izvēlas Kino mākslas un zinātnes akadēmijas valdes balsojumā. Potenciālos balvu nominantus izskata speciāla Kinoakadēmijas Zinātnisko un tehnisko balvu komiteja, kas iesniedz rakstisku ziņojumu un rekomendācijas valdei.

Turklāt Džona Bonera atzinības medaļu, ko pasniedz "par izcilu darbu un apņēmību, ievērojot akadēmijas augstos standartus", un  Gordona Sojera balvu (abas tiek uzskatītas par Goda balvām) parasti arī izvēlas Zinātnisko un tehnisko balvu komiteja un piešķir tās ikgadējā pusdienu ceremonijā.

## Zinātniskās un tehniskās balvas
Inovācijām kino tehnoloģijās Kino mākslas un zinātnes akadēmija piešķir balvas:
# Akadēmijas apbalvojums par nopelniem – Kinoakadēmijas statuete;
# Zinātnes un tehnikas balva – Kinokadēmijas bronzas plāksne;
# Kinoakadēmijas balva par tehniskajiem sasniegumiem – Kinoakadēmijas sertifikāts.

### Apbalvojums par nopelniem
Ar Kinoakadēmijas apbalvojumu par nopelniem apbalvoti 44 sasniegumi, to vidū ir:
* *[[Kodak|Eastman Kodak]]* par foto un kino lentes attīstību;
* *[[Vistavision]]*;
* kaše;
* *[[Moviola]]*;
* *[[Nagra]]* skaņas ierakstītājs;
* Ksenona lokizlādes lampa;
* *[[Dolby]]* skaņa;
* *Ultimatte*, pirmās programmatūras izveidotāji Petro un Pauls Vlahos;
* *[[Imax]]*;
* ''Maya'' animācijas programmatūra;
* ''Renderman'' renderinga programmatūra;
* *[[Avid Technology]]*;
* *[[Avid Audio|Digidesign]]* skaņas pēcapstrāde;
* *[[Panavision]]* un *[[Arri]]* kinokameras;
* CAPS digitālās animācijas tehnoloģija, ko ieviesa *[[Walt Disney Feature Animation]]* un *[[Pixar]]*;
* Hensona animatronisko leļļu vadības sistēma, ko ieviesa *[[The Jim Henson Company]]*.

### Zinātnes un tehnikas balva
Zinātnes un tehnikas balva tiek piešķirta par zinātniskiem sasniegumiem, kas tieši ietekmē kinoindustrijas attīstību. Nominanti tiek izvēlēti tekošās balvas pasniegšanas laikā.

### Kinoakadēmijas balva par tehniskajiem sasniegumiem

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Pločupīte

**Pločupīte** (arī **Akmeņu valks**, **Pločvalks**) ir Iernestiņvalka labā krasta pieteka Kuldīgas novadā. 

Tek dienvidrietumu virzienā. Ietek Iernestiņvalkā pie tā ieteces Ventā. Pločupīti nešķērso valsts autoceļi.

## Atsauces
Šatjendranats Boze

**Šatjendranats Boze** (, *Sôtyendronath Bosu*, dzimis , miris ) bija bengāļu fiziķis, kas bija specializējies teorētiskajā fizikā. Vislabāk zināms ar savu ieguldījumu kvantu mehānikā 1920. gados. Viņa uzvārdā ir nosaukta Bozes—Einšteina statistika un Bozes—Einšteina kondensāts, kā arī bozoni. Viņš bija Karaliskās biedrības loceklis.
Ceļinieks virs miglas jūras

***Ceļinieks virs miglas jūras*** () ir vācu romantisma gleznotāja Kaspara Dāvida Frīdriha eļļas glezna, tapusi ap 1818. gadu. Tā šobrīd atrodas ''Hamburger Kunsthalle'' ekspozīcijā Hamburgā, Vācijā.

Glezna vai tās variācija bieži izmantota citu radošu darbu noformējumā.

## Apraksts
Gleznas priekšplānā jauns vīrietis stāv pie akmeņainas kraujas ar muguru pret skatītāju. Viņš tērpies tumšzaļā pusmētelī, labajā rokā satvēris spieķi. Viņa matus plivina vējš, ceļotājs veras ainavā, ko klāj bieza miglas jūra. Pa vidu tai redzamas vairākas citas klintis, iespējams, līdzīgas tai, uz kuras stāv pats ceļinieks. Cauri miglas vāliem redzami arī meži, kuri aug pie šīm klintīm. Tālumā kreisajā malā apjaušami augstāki kalni, pārejot līdzenumos labajā pusē. Migla plešas nenosakāmā tālumā, galu galā sajaucoties ar horizontu un kļūstot neatšķirama no mākoņainajām debesīm.

Gleznā apvienoti dažādi elementi no Elbas smilšakmens kalniem Saksijā un Bohēmijā, kas uzskicēti dabā, bet saskaņā ar viņa ierasto praksi, pēc tam pārveidoti glezniecības studijā. Fonā pa labi redzams Cirkelšteins. Kalns fonā pa kreisi varētu būt Rozenbergs vai Kaltenbergs. Klinšu grupa priekšplānā attēlo Gamrigu pie Rātenes. Klintis, uz kurām stāv ceļinieks, ir grupa uz Kaizerkrones.

## Analīze
[thumb|upright|[Rīgenas krīta klintis]]
"Ceļinieks virs miglas jūras" atbilst romantisma stilam un īpaši paša Frīdriha stilam, esot līdzīgs citiem darbiem kā "Rīgenas krīta klintis" un "Ledus jūra". Gorras 2004. gada pētījumā secināts, ka gleznas pamatdoma ir Kanta pašrefleksija, ko izsaka ceļinieka miglas jūrā vērstais skatiens. Dembo 2001. gadā domāja līdzīgi, vērtējot, ka ceļinieks attēlo metaforu par nezināmo nākotni. Gediss 2004. gadā uzskatīja, ka iespaids, ko atstāj ceļinieka pozīcija kraujas augšā uz ainavas fona, ir pretrunīgs, norādot reizē ainavas varenību un indivīda nenozīmīgumu tajā.

Daļa darba nozīmes tiek zaudēta, tulkojot nosaukumu. Vācu valodā nosaukums ir "Wanderer über dem Nebelmeer". Vācu valodā "Wanderer" var apzīmēt gan klejotāju, gan ceļinieku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Gleznas "Ceļinieks virs miglas jūras" analīze 
* Idrobo, Carlos (2012), He Who Is Leaving … The Figure of the Wanderer in Nietzsche’s Also sprach Zarathustra and Caspar David Friedrich’s Der Wanderer über dem Nebelmeer, in: Nietzsche-Studien Band 41, Heft 1, Seiten 78–103, ISSN (Online) 1613-0790, ISSN (Print) 0342-1422, DOI: 10.1515/niet.2012.41.1.78, November 2012. degruyter.com
Par diviem suņiem

**"Par diviem suņiem"** (arī **"Stremjanka un Makarons"**) (, ) ir Čehoslovākijas animācijas seriāls.

Seriāla režisors ir Vaclavs Bedržihs, scenāriste Alena Munkova un mākslinieks Zdeneks Smetana.

Galvenie varoņi ir divi suņi — balts garspalvu suns *Štaflík* un melns taksis *Špagetka*, bet trešā ir vārna. Animācijas seriālam ir 39 sērijas, katra 8 minūšu gara. Pirmās 13 sērijas tika uzņemtas no 1969. līdz 1971. gadam un bija melnbaltas. No 1988. līdz 1990. gadam tika uzņemtas vēl 13 sērijas, bet 2014. gadā vēl 13, jau krāsainas.

Latvijā seriālu varēja redzēt Centrālās televīzijas programmā no Maskavas, bet 20. gadsimta 90. gadu sākumā Latvijas televīzijā.

2000. gadā tika izdota grāmata, kuras autore bija Alena Munkova.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Štaflík a Špagetka
Manstera

**Manstera** (, ; ) ir viena no četrām Īrijas provincēm. Tā atrodas Īrijas salas dienvidos un dienvidrietumos. Ģeogrāfiski Mansteras platība ir  km2, un tur dzīvo aptuveni 1,36 miljoni iedzīvotāju. Lielākās pilsētas ir Korka, Limerika un Voterforda.

## Administratīvais dalījums
Administratīvi sīkāk province dalās 6 grāfistēs:

*  Kerri grāfistē; 
*  Klēras grāfistē;
*  Korkas grāfistē;
*  Limerikas grāfistē;
*  Tiperēri grāfistē;
*  Voterfordas grāfistē.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dangus

***Dangus*** (no lietuviešu valodas — 'debesis') ir Ugņus Ļoges 1993. gadā Lietuvā izveidota mūzikas izdevniecība, kas lielākoties izdod Lietuvas tradicionālās un mūsdienu tautas, gotiskās, ambientās mūzikas un smagā metāla ierakstus. Izdevniecība rīko arī vairākus ikgadējus mūzikas pasākumus — baltu kultūras, mūsdienu/tradicionālās tautas mūzikas un alternatīvās mūzikas festivālu *[[Mėnuo Juodaragis]]*, gotiskās un industriālās mūzikas festivālu *Kunigunda Lunaria*, jauno grupu festivālu *Naujas Kraujas* un Lietuvas neatkarības atjaunošanas dienai veltītu koncertu *Auszra 16*.

Pazīstamākie mūziķi, kuru ierakstus izdevis *Dangus*: *[[Kūlgrinda (folkloras kopa)|Kūlgrinda]]*, *[[Atalyja]]*, *[[Žalvarinis]]*, *[[Donis]]*, *[[Pievos]]*, *[[Mano Juodoji Sesuo]]*, *[[Andaja]]*, *[[Ženklas X]]*, *[[Siela]]*, *[[Ruination]]*.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Izdevniecības oficiālā tīmekļa vietne 
* Izdevniecības ''Facebook'' lapa 
* „Muzikālais pastišs”: mūsdienu Baltijas mūzikas izdevniecība „Dangus”  Lietuvas Radio un televīzija. 2014. gada 5. marts. Skatīts: 2017. gada 8. oktobrī.
Kristiāns Hūns

**Kristiāns Hūns** (, 1716–1784) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Jelgavas vācu draudzes virsmācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents (1760–1784).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1716. gadā 14. janvārī Zalvē luterāņu mācītāja Pētera Hūna un viņa sievas Juliānas ģimenē. No 1735. gada studēja teoloģiju Kēnigsbergas universitātē.  Pēc atgriešanās dzimtenē strādāja par mājskolotāju, 1745. gadā strādāja pie G. Manceļa "Jaunās latviešu sprediķu grāmatas" (*Lettische Postille*) atkārtota izdevuma korektūras, vēlāk bija mācītājs Vircavas draudzē (1751–1759). 

1759. gadā iecelts par Jelgavas vācu draudzes mācītāju un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu. 1766. gadā ar prenumerācijas palīdzību organizēja Kurzemes latviešu luterāņu dziesmugrāmatas izlaidi.

Miris 1784. gada 13. decembrī Jelgavā.

## Darbi
* "Kurzemes jauna un pilnīga dziesmugrāmata". 7. izdevums, 1766.
* "Jaunā latviešu sprediķu grāmata" (*Lettische Postille*). 5. izdevums, 1769. (priekšvārds)
* "Latviešu katehisms" (1770) 
* "Latviešu baznīcas agenda" (1771)

## Atsauces
Finiass Teilors Bārnums

**Finiass Teilors Bārnums** (, dzimis , miris ) bija Amerikas Savienoto Valstu politiķis, cirka īpašnieks un uzņēmējs. Viņš ir iegājis vēsturē kā pirmais, kas kļuvis par miljonāru, ienākumus gūdams no cirka. Viņam piederēja ceļojošais cirks, kurā bija ne tikai dzīvnieki, bet arī dažnedažādi cilvēki ar dīvainībām.

Sajuzdams nāves elpu (viņu skāra miokarda infarkts), Bārnums atļāva Ņujorkas avīzei *[[Evening Sun]]* publicēt viņa nekrologu, vēl dzīvam esot. Viņš gribēja redzēt, kā cilvēki reaģēs pēc viņa aiziešanas viņsaulē. Viņš nomira desmit dienas vēlāk.

## Ārējās saites
Oskars Blumentāls

**Oskars Blumentāls**, arī **Blūmentāls**, (; dzimis , miris ) bija vācu dramaturgs, dzejnieks, teātra kritiķis, šahists un šaha problēmists.

## Biogrāfija
Oskars Blumentāls dzimis un izglītojies Berlīnē. 1872. gadā Leipcigas Universitātē ieguvis filozofijas doktora grādu . Šai laikā viņš bija arī Leipcigas laikraksta *Deutsche Dichterhalle* redaktors. 1873. gadā nodibināja laikrakstu *Neue Monatshefte für Dichtkunst und Kritik*. 1875. gadā viņš atgriezās Berlīnē, kur līdz 1887. gadam bija laikraksta *Berliner Tageblatt* teātra kritiķis. Viņa raksti bija ar īpatnēju, dažreiz diezgan asu humoru, kura dēļ viņš bija ieguvis iesauku "asinskārais Oskars" (*"blutiger Oskar"*). 1887. gadā Berlīnē viņš atvēra Lesinga teātri un bija tā direktors līdz 1898. gadam. 1894. un 1895. gadā viņš bija arī Berlīnes teātra direktors.

Oskars Blumentāls sarakstījis vairākus desmitus lugu, galvenokārt komēdijas, vairākas no tām sadarbībā ar Gustavu Kadelburgu. Pazīstamākā no tām joku luga "Pie baltā zirdziņa" (*Im weißem Rößl*), kas vēlāk pārveidota par opereti. Šis darbs vairākkārt filmēts un kādreiz bijis "kases gabals" Rīgas teātros .  Kā liecina tālaika preses izdevumi, pirms 1. pasaules kara Latvijā populāras bijušas arī citas Blumentāla lugas, piemēram, "Niobe", "Laulības vergi", "Lielpilsētas gaiss".

Blumentāls pazīstams ne tikai ar lugām, bet arī ar savām  humoreskām, anekdotēm un aforismiem.

## Šaha kompozīcija
Šaha kompozīcijā ieviesis jēdzienu "miniatūra" (šaha kompozīcija ar ne vairāk kā 7 figūrām). Arī pats bijis apmēram 100 miniatūru autors. 1902. gadā izdevis tai laikā zināmo miniatūru antoloģiju, kura vairākkārt iespiesta atkārtoti.

### Piemērs

**Uzdevuma risinājums:**
: 1. ♕g1! (gājiena spaids)
: 1. ... ♔a7 2. ♘c6#
: 1. ... ♔c7 2. ♕h2#
: 1. ... ♘~ 2. ♘a6# 
: 1. ... ♗c7 2. ♘c6# 

## Bibliogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oskara Blumentāla šaha kompozīcijas vietnē PDB
* Oskara Blumentāla profils mājaslapā ''Chess Composers'' 
* Oskara Blumentāla aforismi 
* Oskara Blumentāla kaps
Navāzs Šarīfs

**Mijāns Muhamads Navāzs Šarīfs** (urdu un , dzimis ) ir Pakistānas biznesa magnāts un politiķis. Trīs termiņus viņš ir bijis Pakistānas premjerministrs (1990–1993; 1997–1999 un 2013–2017). 2017. gadā Pakistānas tiesa viņam aizliedza ieņemt amatus valsts pārvaldē, apsūdzot viņu korupcijā.

Navāzs Šarīfs ir viens no bagātākajiem Pakistānas cilvēkiem. Viņa brālis ir Šebāzs Šarīfs, kurš ieņem premjerministra amatu (no 2022. gada 11. aprīļa).

## Ārējās saites
Piparu rubīnbeka

**Piparu rubīnbeka**, agrāk arī **piparu sviestbeka** un **piparu beka** (*Chalciporus piperatus*, agrāk arī *suillus piperatus* un *boletus piperatus*) ir neliela Latvijā vidēji bieži sastopama beku dzimtas sēne, kuras augļķermeņi tiek lietoti pārtikā. Izvēlēta par rubīnbeku ģints tipisko sugu.

## Sēnes apraksts
[thumb|250px|Piparu rubīnbeku kātiņu galos redzamas dzeltenas [sēņotnes paliekas]]
* Cepurīte: krāsa oranžbrūna, dzeltenbrūna vai sarkanbrūna. Forma sākumā pusapaļa, vēlāk izpletusies līdz polsterveida. Platums līdz 6, reti līdz 10&nbsp;cm. Virsmiziņa mitrā laikā nedaudz lipīga, sausā laikā spīdīga, bieži nokarājas pār cepurītes malu. Mīkstums sēra dzeltens, plāns, sulīgs, ar nemanāmu smaržu un sīvu piparu garšu, griezumu vietās viegli sārtojas.
* Stobriņi: brūnsarkani, pieauguši vai nedaudz nolaideni gar kātiņu, vecumā uzpūtušies. Atveres sarkanbrūnas, sākumā šauras, sēnei augot izplešas un kļūst iegareni stūrainas. Ārpus Latvijas Eiropā šai sēnei pazīstama varietāte *Chalciporus piperatus var. hypochryseus*, kuras vienīgā atšķirība no pamatformas ir koši dzelteni stobriņi un atveres. Reizēm to atzīst par atsevišķu sugu.
* Kātiņš: gluds, cilindrisks, parasti uz leju tievāks, bieži līks, cepurītes krāsā vai nedaudz gaišāks. Garums līdz 8&nbsp;cm, resnums 1—1,5&nbsp;cm. Kātiņa mīkstums citrondzeltens, ar dzeltenu sulu, pie pamata ar dzelteniem sēņotnes pinumiem.
* Sporas: gludas, elipsoīdas, dzeltenīgas, masā dzeltenbrūnas vai rūsas brūnas, 7—12/3—4 µm.
* Bazīdijas: četrsporu, 20—28/6—8&nbsp;µm.
* Cistīdas: vārpstveida, 30—50/9—12&nbsp;µm.

## Augšanas apstākļi

Priežu mikorizas sēne. Aug no jūlija līdz septembrim sausos skuju koku, īpaši priežu mežos, bieži gar meža ceļiem un krūmājos, biežāk pa vienai. Izvēlas smilšainas augsnes. Piparu rubīnbeka bieži aug kopā ar sarkanajām mušmirēm un daļa mikologu uzskata, ka šī sēne parazitē uz tām.

## Barības vērtība

Sīvās sulas dēļ parasti ēdama tikai nelielos daudzumos kā garšviela pie citiem ēdieniem, dažreiz tādēļ tiek raksturota kā neēdama. Žāvējot sīvā garša izzūd, cepot un vārot ievērojami vājinās. PSRS sēņu sagataves punktos tika uzskatīta par mazvērtīgu piejaukumu.

## Līdzīgās sugas

Var tikt sajaukta ar Latvijā vēl droši neatrasto rubīna samtbeku (*Xerocomus rubinus*), kurai nav sīvas garšas un kuras cepurītes mīkstums ir bālgans vai gaiši kanēļsarkans. Ir līdzība ar govju sviestbeku, no kuras atšķiras ar tumšākiem un sarkanīgiem stobriņiem, kā arī ar sīvo garšu.

## Skatīt arī

* Sēņošana
* Sēnes kulinārijā
* Rubīnbeku ģints

## Atsauces

## Ārējās saites

* Index Fungorum
* Sugu enciklopēdija
* Meďovec korenistý (slovāku)
* Mycoweb
* California Fungi—Chalciporus piperatus
* Boletales.com
* Peppery Bolete
* MushroomExpert.com
Hormisds

**Hormisds** (, dzimis 450. gadā, miris ) bija Romas pāvests no  līdz savai nāvei. Viņa priekštecis bija Simmahs. Hormisds apvienoja Rietumu un Austrumu baznīcu, kuras bija atdalījušās 484. gadā.

Hormisds dzimis turīgā ģimenē Frozinonē, Kampānijā. Arī viņa dēls Silvērijs kļuva par Romas pāvestu.

## Ārējās saites

*
Johans Ādolfs Hollenhāgens

thumb|270px|Hollenhāgena teoloģijas doktora disertācija ''De Sacramento In Genere'' (1670). 
**Johans Ādolfs Hollenhāgens** (, –1710) bija vācbaltiešu luterāņu mācītājs, Jelgavas vācu draudzes virsmācītājs un Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendents. Miris Lielā mēra epidēmijā.

## Dzīvesgājums
Dzimis Kuldīgā aptuveni 1648. gadā tirgotāja Gotšalka Hollenhāgena un viņa sievas Barbaras, dzimušas Šilleres, ģimenē.
Mācījās Tallinas Gustava Ādolfa ģimnāzijā. Studēja teoloģiju Jēnā, 1670. gadā sāka studēt filozofiju. Pēc atgriešanās dzimtenē kļuva par Tērvetes draudzes mācītāju. 1676. gadā tika pieņemts par hercoga Jēkaba galma mācītāju. 1689. gadā kļuva par Bauskas draudzes mācītāju, 1696. gadā par vācu draudzes virsmācītāju Jelgavā un vienlaicīgi par Kurzemes un Zemgales hercogistu superintendentu. Izaudzināja divus dēlus Jēkabu un Ferdinandu. Miris mēra epidēmijas laikā 1710. gada 27. martā.

## Atsauces
Ralfijs Mejs

**Ralfs Durens Mejs** (; dzimis , miris ) bija ASV *stand-up* komiķis un aktieris. Vislabāk viņš zināms ar tādiem darbiem kā *[[Ralphie May: Austin-Tatious]]* (2008), *[[Ralphie May: Too Big to Ignore]]* (2012) un *[[Ralphie May: Imperfectly Yours]]* (2013).

## Ārējās saites
Māja pie ezera

**"Māja pie ezera"** ir 2015. gadā uzņemts latviešu televīzijas seriāls, kas tika pārraidīts kanālā LTV1 no 2015. gada 26. septembra līdz 2015. gada 19. decembrim. Seriāls ir veidots pēc poļu rakstnieces Malgožatas Kaličinskas romāna ar tādu pašu nosaukumu.

## Sižets
Seriāla galvenā varone ir Madara Tērauda, kura strādā par radošās daļas vadītāju reklāmas aģentūrā «Hop Art». Aģentūru viņa kopā ar kolēģiem izveidojusi no nulles un strādā tur visu mūžu. Vīrs Kārlis ir inženieris, kurš strādā lielos būvniecības objektos. Meita Dārta nesen beigusi skolu un studē mārketingu, lai gan patiesībā Dārta vēlas kļūt par dziedātāju.

Mākoņi pār mierīgo Madaras dzīvi savelkas, kad reklāmas aģentūrā ienāk jaunie darbinieki Maija un Ivo, kuri pierunā aģentūras priekšnieku mainīt aģentūras stratēģiju un atbrīvoties no Madaras. Madara zaudē darbu un vairs nevar atrast citu. Liels palīgs viņai nav arī vīrs.

Vienīgā, kas saprot Madaras problēmas, ir vīra māte Sofija, kura Madarai ir mātes vietā. Īsto māti Madara atceras vāji. Sofija mudina Madaru satikt māti un izrunāt pagātnes notikumus. Madara padomam paklausa un mājā pie ezera ierauga pavisam citu dzīvi.

## Tēli
* Sandra Kļaviņa — Madara
* Katrīne Pasternaka — Marija
* Andris Keišs — Kārlis
* Tālivaldis Lasmanis — Ēvalds
* Gints Grāvelis — Jānis Ulpe
* Inese Kučinska-Laukšteine — Katrīna
* Dana Čerņecova — Elvīra

## Atsauces
Šahs Baltijā

**"Šahs Baltijā"** bija Latvijā izdots šaha žurnāls, kas iznāca laika posmā no 1991. gada aprīļa līdz 1994. gada decembrim. Tas tika izdots kā padomju laikā iznākušā žurnāla "Šahs" turpinājums, saglabājot tā numerāciju. Pavisam iznāca 41 (759—800) žurnāla numurs. Faktiski iznāca 26  žurnāla burtnīcas, jo bieži vairāki numuri tika apvienoti vienā burtnīcā. Žurnāla galvenais redaktors bija Nikolajs Žuravļovs (1959—1965). Žurnāls publicēja sacensību apskatus, šaha partiju analīzes, rakstus par šaha teoriju un vēsturi un šaha kompozīciju. Tas organizēja dažādus konkursus. Žurnālam bija vairākas pastāvīgās nodaļas: "Atklātņu teorija", "Partijas um fragmenti", "Atrodiet labāko turpinājumu", "Latvijas šaha vēsture",  "Globuss", "Uz Baltijas viļņa", "Korespondencšahs", "Etīdes un uzdevumi" un citas. Žurnāla iznākšana tika pārtraukta finansiālu grūtību dēļ.

## Atsauces
The Hunting Party (albums)

***The Hunting Party*** ir amerikāņu roka grupas *[[Linkin Park]]* sestais studijas albums, kas tika izdots 2014. gada 13. jūnijā ar ieraksta kompāniju *[[Warner Records|Warner Bros.]]* Albuma producenti ir grupas vokālists Maiks Šinoda un ģitārists Breds Delsons.

## Dziesmu saraksts
# "*Keys to the Kingdom*"
# "*All for Nothing*"
# "*Guilty All the Same*"
# "*the Summoning*"
# "*War*"
# "*Wastelands*"
# "*Until It's Gone*"
# "*Rebellion*"
# "*Mark the Graves*"
# "*Drawbar*"
# "*Final Masquerade*"
# "*A Line in the Sand*"

## Izpildītāji
* Česters Beningtons - vokāls, ritma ģitāra dziesmā "War"
* Robs Burdons - bungas
* Breds Delsons - vadošā ģitāra, bekvokāls
* Džo Hans - miksēšana, programmēšana
* Deivids Farels - basģitāra, bekvokāls
* Maiks Šinoda - vokāls, taustiņintrumenti, ritma ģitāra
One More Light

***One More Light*** ir amerikāņu roka grupas *[[Linkin Park]]* septītais studijas albums, kas tika izdots 2017. gada 19. maijā ar ieraksta kompāniju *[[Warner Records|Warner Bros.]]* Albuma producenti ir grupas vokālists Maiks Šinoda un ģitārists Breds Delsons. Šis ir pēdējais albums, kurā piedalījās grupas vokālists Česters Beningtons.

## Dziesmu saraksts
# "*Nobody Can Save Me*"
# "*Good Goodbye*"
# "*Talking to Myself*"
# "*Battle Symphony*"
# "*Invisible*"
# "*Heavy*"
# "*Sorry For Now*"
# "*Halfway Right*"
# "*One More Light*"
# "*Sharp Edges*"

## Izpildītāji
* Česters Beningtons - vokāls, bekvokāls dziesmās "Invisible" un "Sorry For Now"
* Robs Burdons - bungas, bekvokāls
* Breds Delsons - vadošā ģitāra, bekvokāls, producēšana
* Džo Hans - miksēšana, programmēšana, bekvokāls
* Deivids Farels - basģitāra, bekvokāls
* Maiks Šinoda - vokāls, taustiņintrumenti, producēšana
Gints Grāvelis

**Gints Grāvelis** (dzimis , Saldū) ir latviešu aktieris.

Izglītību ieguvis Skrundas 1. vidusskolā un Latvijas Kultūras akadēmijā (1998—2002). Kopš 1999. gada ir Dailes teātra aktieris. Par titulloma izrādē "Kaligula" 2006. gadā bijis nominēts Spēlmaņu nakts "Gada aktiera" balvai.

Attēlojis lomas filmās *[[Scortum]]* (2007), "Tapieris" (2014), "Gads pirms kara" (2021), "Mana brīvība" (2023). Filmējies dažādos seriālos, piemēram, "Viņas melo labāk", "Ēnu spēles", "Māja pie ezera", "Neprāta cena" un "Padomju džinsi ". Tāpat kopā ar Intaru Rešetinu vadījis TV3 raidījumu Tikai ar ielūgumiem.

Ir bijis kopā ar dziedātāju Rudīti Būmani, 2009. gadā abiem piedzima dēls Krišs. 2020. gadā apprecējies ar aktrisi Ēriku Egliju, 2025. gadā viņiem piedzima meita Ulle.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Gints Grāvelis izrades.lv

* Gints Gravelis filmas.lv
Rojs Makājs

**Rudolfuss Antoniuss "Rojs" Makājs** (; dzimis ) ir Nīderlandes futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja centra uzbrucēja pozīcijā. Makājs izcēlās ar savu vārtu gūšanas prasmi, labām dotībām gaisa divcīņās, kā arī ar spēju bez gatavošanās ar jebkuru kāju sist vārtu virzienā.

2002.–2003. gada sezonā, pārstāvot Akoruņas "Deportivo" komandu, saņēma Eiropas Zelta futbolzābaka apbalvojumu par sezonas laikā gūtajiem 29 vārtiem Spānijas čempionātā.

Nacionālajā izlasē aizvadīja ilgstošu karjeru no 1996. līdz 2005. gadam, gūstot 6 vārtus 43 spēlēs. Nīderlandes izlasi pārstāvēja 2008. gada olimpiskajās spēlēs un divos Eiropas čempionātos (2000, 2004).

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Deportivo La Coruña**

* Spānijas La Liga: 1999–2000
* Copa del Rey: 2001–02
* Spānijas Superkauss: 2002

**Bayern Munich**

* Vācijas Bundeslīga: 2004–05, 2005–06
* DFB Pokal: 2004–05, 2005–06
* DFB Ligapokal: 2004

**Feyenoord**

* KNVB beker: 2007–08

**Individuālie sasniegumi**

* Eiropas Zelta zābaks: 2002–03

## Atsauces

## Ārējās saites
Pa asmeni skrejošais 2049

**"Pa asmeni skrejošais 2049"** () ir 2017. gada Amerikas Savienoto Valstu kinofilma. Tā ir *[[neo-noir]]* zinātniskās fantastikas filma, kuras režisors ir Denī Vilnēvs. Galvenās lomas filmā tēlo Raiens Goslings, Harisons Fords un Ana de Armasa.

## Sižets

Filmas darbība norisinās 30 gadus pēc filmas "Pa asmeni skrejošais" darbības. Ir radītas mākslīgas dzīvas būtnes, tā sauktie "replikanti", kuri tiek paverdzināti. Galvenais varonis K (atveido Raiens Goslings) ir *Nexus-9* modeļa replikants, kas strādā kā "pa asmeni skrejošais" Losandželosas policijas specvienībā, kuras darbs ir likvidēt vecāka modeļa replikantus.

Kādā izmeklēšanā K atklāj, ka pirms 30 gadiem ir noticis kas neparasts — kāda replikante ir dzemdējusi. K cenšas atrast piedzimušo, tad atklāj, ka viņa atmiņas par bērnību sakrīt ar reāliem notikumiem un viņam rodas aizdomas, ka viņš pats ir šis piedzimušais replikants. K izmeklēšanas gaitā satiekas ar Riku Dekardu (atveido Harisons Fords), kas ir piedzimušā replikanta tēvs. Vēlāk atklājas, ka K tomēr nav piedzimušais replikants, un šīs atmiņas par bērnību ir tikušas ievietotas K atmiņā, lai "pa asmeni skrejošajiem" būtu grūtāk atrast īsto replikantu — Dekarda meitu. Filmas beigās K izglābj Dekardu un aizved viņu pirmoreiz satikt savu meitu.

## Īsfilmas
Pirms filmas izdošanas internetā tika publicētas trīs īsfilmas, kuru darbība saistītu filmas "Pa asmeni skrejošais" un "Pa asmeni skrejošais 2049":
* *Blade Runner Black Out 2022* — anime īsfilma, režisors Šinichiro Vatanabe (pazīstams kā "Kovbojs Bibops" režisors);
* *2036: Nexus Dawn* — režisors Lūks Skots, Ridlija Skota dēls;
* *2048: Nowhere to Run* — režisors Lūks Skots.

## Atsauces

## Ārējās saites
Mārtiņš Pluto

**Mārtiņš Pluto** (dzimis ) ir profesionāls Latvijas šosejas riteņbraucējs, kas pārstāv Nīderlandes kontinentālo komandu *BEAT Cycling*.

M. Pluto jaunības gadus pavadījis Nīderlandē. Junioru vecuma grupā sportists, kurš pirmo šosejas riteņbraukšanas treniņus aizvadīja pie trenera Jāņa Krišlauka "RRS/Purvciems" nodaļā, pārstāvēja Nīderlandes junioru komandā "Monkey Town". 2017. gada oktobrī tika ziņots, ka 2018. gada sezonu Pluto iesāks šī kluba pieaugušo komandā.

2016. gadā Pluto kļuva par Latvijas junioru čempionu individuālajā braucienā, bet 2017. gadā izcīnīja bronzas medaļu Latvijas U23 čempionātā grupas braucienā. 2018. gadā Pluto kļuva par Latvijas U23 čempionu grupas braucienā.

2022. gada jūnijā uzvarēja *Midden-Brabant Poort Omloop*, izcīnot savu pirmo uzvaru UCI kategorijas sacensībās.

## Atsauces

## Ārējās saites

*
Saldais pārītis

**"Saldais pārītis"** bija latviešu televīzijas seriāls, kuru sāka pārraidīt kanālā LNT 2006. gada 20. oktobrī. Seriāla mērķis bija ar humoru parādīt attiecības starp sievieti un vīrieti - Simonu (Sandra Kļaviņa) un Filipu (Artūrs Skrastiņš) 

2018. gada 10. martā kanālā 360TV tika pārraidīts seriāla turpinājums "Saldais pārītis. Ir bērni".

## Tēli
* **Simona** — Sandra Kļaviņa
* **Filips** — Artūrs Skrastiņš
* **Ērika** — Daiga Gaismiņa
* **Valdis** — Artis Robežnieks
* **Beāte** — Zane Vaļicka
* **Simonas māte** — Velta Līvija Straume
* **Filipa vecmāmiņa** — Venta Vecumniece
* **Epizodiskās lomās** — Jānis Kirmuška, Bruno Libauers, Ivo Martinsons, Ainārs Ančevskis, Indra Burkovska.

## Atsauces
Ingars Stuglis

**Ingars Sarmis Stuglis** (dzimis  Aizkrauklē) ir Latvijas futbolists, pussargs. Kopš 2025. gada spēlē Latvijas Nākotnes līgas komandas Leevon PPK sastāvā.

Karjeras laikā pārstāvējis arī klubus Skonto FC, FS Metta/LU, FK Spartaks Jūrmala, FK Ventspils, FK Liepāja, FK Tukums 2000 un Grobiņas SC/LFS. Arī brālis Elvis Stuglis ir futbolists.

Spēlējis dažādu vecumu jauniešu izlasēs. Latvijas izlasē debitēja  pret Dienvidkorejas izlasi.

## Atsauces

## Ārējās saites