open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
SKS 19. ekspedīcija

**SKS 19. ekspedīcija** (;  jeb *ISS-19*) bija Krievijas, ASV un Japānas rīkota kosmonautu ekspedīcija uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Kosmosa kuģis Sojuz TMA-14 startēja  11:49 UTC.

19. ekspedīcija bija pēdējā ar trīs cilvēku apkalpi.  stacijā ieradās kosmosa kuģis Sojuz TMA-15 ar trīs kosmonautiem, kas pievienojās stacijā esošajiem. Stacijas ekspedīcijas nosaukums tad tika mainīts uz 20.

## Apkalpe
* Genādijs Padalka (*Геннадий Иванович Падалка*) komandieris, 
* Maikls Berets (*Michael Barratt *) lidojuma inženieris, 
* Koiči Vakata (*Koichi Wakata*) lidojuma inženieris 

## Rezerves apkalpe
* Džefrijs Viljamss, komandieris (Bereta aizvietošanai)
* Maksims Surajevs, lidojuma inženieris (Padalkam)
* Soiči Noguči, lidojuma inženieris (Vakatam)

## Atsauces

## Ārējās saites
* 19. ekspedīcija NASA mājas lapā
* 19. ekspedīcija Eņergija mājas lapā
Gandamakas miera līgums

[thumb|350px|[Muhammeds Jakubs (vidū) un Luijs Kavanjari (otrais no kreisās) Gandamakas miera līguma parakstīšanas laikā]]
Ar **Gandamakas miera līgumu** 1879. gadā noslēdzās Otrā angļu-afgāņu kara (1878—1880. gads) pirmā fāze. Saskaņā ar šo līgumu, Afganistāna nodeva Britu impērijas valdījumā dažas stratēģiski svarīgas teritorijas, tādējādi izvairoties no vispārējas valsts okupācijas. Līgumu 1879. gada 26. maijā netālu no Gandamakas ciema Austrumafganistānā parakstīja valdnieks Muhammeds Jakubs no afgāņu puses un Luijs Kavanjari no Britu Indijas valdības puses. Vairums vēsturnieku ir vienisprātis, ka šis līgums ievadīja Otrā angļu-afgāņu kara otro fāzi.

## Notikumu attīstība
1878. gada 21. novembrī Afganistānā iebruka ap 33 500 vīru liels britu karaspēks, sākot Otro angļu-afgāņu karu. Afgāņu valdnieks Šers Ali, nespēdams nokomplektēt vērā ņemamu afgāņu armiju, bēga uz Afganistānas ziemeļiem, cenzdamies iegūt krievu atbalstu. To nesaņēmis, viņš 1879. gada februārī mira. Kabulas tronī kāpa Šera Ali dēls — Muhammeds Jakubs, ko viņš iepriekš bija turējis cietumā. Visu ziemu un pavasari afgāņi izcīnīja nežēlīgu partizānu karu, taču nespēja ilgstoši pretoties tehniski un militāri pārākajai britu armijai.

Pavasarī britu diplomātiskā korpusa virsnieks Luijs Kavanjari uzaicināja Muhammedu Jakubu tikties Gandamakā, kur 26. maijā viņš parakstīja afgāņus pazemojošo Gandamakas miera līgumu, ar kuru Muhammeds Jakubs praktiski kļuva par Britu impērijas vasali.

## Līguma nosacījumi un tā rezultāti

Saskaņā ar līguma nosacījumiem, afgāņi nodeva britiem Pišīnas, Sibi un Kurramas ielejas, kā arī Haiberas pāreju. Briti arī ieguva kontroli pār Afganistānas ārpolitiku un tiesības uzturēt Kabulā pastāvīgu misiju. Par to afgāņiem apsolīja 60 000 mārciņu gadā un atbalstu pret jebkuru ārēju agresoru.

1879. gada 24. jūlijā sers Luijs Kavanjari (pēc diplomātiskajiem sasniegumiem Gandamakā viņš tika iecelts bruņinieku kārtā) kā britu misijas pārstāvis ieradās Kabulā, bet 3. septembrī misiju iznīcināja afgāņu karaspēka vīri, kas sadumpojās pēc tam, kad Muhammeds Jakubs nebija tiem izmaksājis četru mēnešu algu. Tas izsauca jaunu britu armijas iebrukumu Afganistānā, kas turpinājās līdz 1880. gada rudenim, kad briti no valsts atkāpās, par Afganistānas valdnieku atzīstot vienu no afgāņu līderiem Abduru Rahmanu. Abdurs Rahmans atzina Gandamakas miera līguma nosacījumus, ar izņēmumu, ka britu misijas vadītājam un pārējiem tās locekļiem jābūt Indijas musulmaņiem.

## Skatīt arī
* Afganistāna
* Koloniālisms
* Lielā spēle
* Lielbritānijas vēsture
* Pirmais angļu-afgāņu karš
* Rāvalpindi miera līgums

## Atsauces

## Literatūra
*
*

## Ārējās saites

* Par Gandamakas miera līgumu
Roberts Ķīlis

**Roberts Ķīlis** (dzimis  Rīgā, miris ) bija latviešu sociālantropologs, pedagogs un politiķis. Rīgas Ekonomikas augstskolas asociētais profesors, Valsts prezidenta Valda Zatlera Stratēģiskās analīzes komisijas priekšsēdētājs un Latvijas izglītības un zinātnes ministrs (2011—2013).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1968. gadā Rīgā. Mācījās Valkas 1. vidusskolā, 1991. gadā R. Ķīlis absolvēja studijas Latvijas Universitātes Vēstures un filozofijas fakultātē, 1999. gadā aizstāvēja filozofijas doktora grādu Kembridžas Universitātes Sociālās antropoloģijas nodaļā. 1994. gadā kļuva par Rīgas Ekonomikas augstskolas asociēto profesoru, strādāja arī
Rīgas Franču licejā. Bija viens no Latvijas Antropologu biedrības dibinātājiem.

Miris pēc ilgstošām veselības problēmām 2022. gada 19. martā.

## Politiskā darbība
2008. gada 15. oktobrī R. Ķīli iecēla par Valsts prezidenta Valda Zatlera Stratēģiskās analīzes komisijas priekšsēdētāju. Uzskata, ka R. Ķīlis bija viens no V. Zatlera padomdevējiem, kad viņš izlēma atlaist 10. Saeimu. Pēc 11. Saeimas vēlēšanām, kad Zatlera Reformu partija piedalījās Valda Dombrovska valdības veidošanā, R. Ķīli izvirzīja par šīs partijas izglītības un zinātnes ministra kandidātu un 2011. gada 25. oktobrī apstiprināja šajā amatā.

Esot izglītības un zinātnes ministrs, R. Ķīlis ierosināja vērienīgas izglītības sistēmas reformas, kas sastapās ar lielu pretestību. Ierosinājumu vidū bija mainīt augstskolu novērtēšanas sistēmu, nepiešķirt finansējumu nekvalitatīvām studiju programmām un ierobežot to pastāvēšanu, kā arī saīsināt skolēnu vasaras brīvlaika ilgumu gandrīz uz pusi.  Ķīlis bija spiests atkāpties no amata.

2017. gadā Ķīlis portālam Tvnet.lv izteicās: "Es esmu anarhists, es nepiedalos partijās; atteikšanās [iestāties jaunizveidotajā partijā Kustība Par!] nav saistīta ar tās ideoloģiskajiem uzstādījumiem". 2011. gadā Ķīlis nolasīja vairākas lekcijas par anarhisma ideoloģijas pamatiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* CV Ministru kabineta mājaslapā
*
Caninae

***Caninae*** (latīniski) ir viena no suņu dzimtas apakšdzimtām, šajā apakšdzimtā tiek iedalīti visi mūsdienās dzīvojošie suņu dzimtas plēsēji, kā arī to tuvākie, izmirušie radinieki, kā piemēram Sardīnijas suns (*Cynotherium sardous*) vai briesmīgais vilks (*Canis dirus*). Senāki un primitīvāki suņu dzimtas dzīvnieki iedalās *[[Hesperocyoninae]]* un *[[Borophaginae]]* apakšdzimtās.

## Sistemātika

* apakšdzimta 
** **Suņu cilts** *Canini*
*** ģints †
*** ģints †Folklendu vilki (*Dusicyon*)
*** ģints Hiēnsuņi (Lycaon)
*** ģints Īsausu zorro (*Atelocynus*)
*** ģints †Karību suņi (*Indocyon*)
*** ģints Krēpjvilki (*Chrysocyon*)
*** ģints Krūmu suņi (*Speothos*)
*** ģints †Kubas suņi (*Cubacyon*)
*** ģints Maikongi (*Cerdocyon*)
*** ģints †Sardīnijas suņi (*Cynotherium*)
*** ģints Sarkanie suņi (*Cuon*)
*** ģints 
*** ģints 
** **Lapsu cilts** *Vulpini*
*** ģints 
** **Suņu dzimtas pamatcilts** (*Basal Caninae*)
*** ģints Jenotsuņi (*Nyctereutes*)
*** ģints Lielausu lapsas (*Otocyon*)
*** ģints  
(†) - izmirusi organismu grupa.

## Atsauces
Mikalojs Konstantīns Čurļonis

**Mikalojs Konstantīns Čurļonis** vai **Mikalojus Konstantins Čurļonis** (, , dzimis , miris ) bija 19. gadsimta beigu — 20. gadsimta sākuma lietuviešu gleznotājs un komponists. Vairāk nekā 250 muzikālu kompozīciju un apmēram 300 gleznu autors. Viņa darbi atstājuši būtiski ietekmi uz mūsdienu Lietuvas kultūru. Liela daļa no Čurļoņa gleznām apskatāma M. K. Čurļoņa Nacionālais Mākslas muzejā Kauņā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1875. gadā Senoji Varēnā kā vecākais bērns lietuviešu cilmes ērģelnieka Konstantīna Čurļāņa un viņa sievas  Adeles, dzimušas Radmanes (*Radmann*), deviņu bērnu ģimenē. Ģimenes pirmā sadzīves valoda bijusi poļu valoda. 1878. gadā ģimene pārcēlās uz Druskininkiem, kur tēvs dabūja pilsētas ērģelnieka vietu. 
Jau agrā bērnībā Čurļonis parādīja muzikālās dotības. No 1889. līdz 1893. gadam mācījās kņaza Mihala Oginska mūzikas skolā Pluņģē. No 1894. līdz 1899. gadam studēja kompozīciju un klavierspēli Varšavas Konservatorijā, bet no 1901. līdz 1902. gadam papildinājās Leipcigas Konservatorijā.

Pēc kņaza Oginska nāves Čurļonis zaudēja viņa materiālo atbalstu un bija spiests atgriezties dzimtenē. No 1904. līdz 1906. gadam viņš mācījās gleznošanu Varšavas Mākslas akadēmijā. 1905. gadā devās ceļojumā uz Kaukāza kalniem.
Pēc 1905. gada revolūcijas, kad Lietuvā atdzīvojās kultūras dzīve, viņš sāka identificēt sevi par lietuvieti. 1907. gadā Čurļonis kļuva par vienu no Lietuvas Mākslas savienības dibinātājiem un piedalījās Pirmās Lietuviešu Mākslas izstādes veidošanā Viļņā. Šajā laikā viņš pēc Lūznavas muižas īpašnieces ielūguma vasarās mitinājies un gleznojis viesu mājā muižas parka teritorijā un Rāznas ezera krastā (tagad tur atrodas Latgales novada rehabilitācijas centrs "Rāzna").

1909. gadā Čurļonis apprecējās ar mākslas kritiķi Sofiju Kīmantaiti un devās uz Pēterburgu, kur dzīvoja trūkumā un nesekmīgi centās gūt atzīšanu. 
1909. gada beigās viņš iegrima dziļā depresijā un 1910. gadā tika ievietots psihiatriskajā slimnīcā Varšavas pievārtē, kur 1911. gada pavasarī mira no pneimonijas. Apglabāts Rasu kapos Viļņā.

## Pēcnāves atzīšana
1911. gadā Viļņā un Kauņā, vēlāk arī Maskavā un Pēterburgā notika Čurļoņa piemiņas izstādes.
1913. gadā Krievijas impērijas polārā ekspedīcija Čurļoņa vārdā nosauca kalnu Franča Jozefa Zemē ( - *Čurļāņa kalns*). 
1957. gadā lietuviešu kopiena atklāja Čikāgas Čurļoņa Mākslas galeriju (*Čiurlionis Art Gallery*), bet 1963. gadā viņa tēva mājās Druskininkos atklāja memoriālo muzeju.

## Ezera/jūras skati

Laivas.Debesys.jpg|Debesu laiva (1906)
Mikalojus Konstantinas Ciurlionis - LIGHTNING - 1909.jpg| Zibens (1909)
Mikalojus Konstantinas Ciurlionis - ANGELS (PARADISE) - 1909.jpg| Eņģeļi (Paradīze, 1909) 


## Atsauces

## Ārējās saites

* Čurļoņa mākslas muzejs Kauņā
* Īsa M. K. Čurļoņa biogrāfija
Nine Inch Nails diskogrāfija

Šī ir amerikāņu industriālā roka projekta **[[Nine Inch Nails]] diskogrāfija**. Nine Inch Nails kopš 1988. gada ir izdevis 7 albumus, kā arī vairākus remiksu albumus, singlus, videoklipus un koncertierakstus.

__TOC__

## Studijas izdevumi

**I** *[[The Fragile]]* tiek uzskatīts kā dubultplatīns, jo tas ir dubultalbums, kura garums pārsniedz 100 minūtes, līdz ar to 1,200,000 albuma kopijas satur 2,400,000 diskus.

## Remiksu albumi

## Singli

**Atsauces**:
ASV 100.
ASV Modern Rock 
Austrālija.
Dānija.
Somija.
Īrija.
Zvedrija.
Lielbritānija.
Latvija.

## Koncertieraksti

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites
* NINcollector 
* Discogs informācija
Kosumelas lapsa

**Kosumelas lapsa** (*Urocyon sp*) ir pelēko lapsu ģints (Urocyon) plēsējs, kas pieder pie suņu dzimtas (*Canidae*) pamatcilts (*Basal Caninae*).
[thumb|left|250px|[Kosumelas salas piekraste]]

Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Kosumelas lapsa (Urocyon sp.) jau no seniem laikiem ir apdzīvojusi Meksikas Kosumelas salu. Ir zināms, ka lapsa ir dzīvojusi uz salas vismaz tajā laikā, kad salu sāka apdzīvot maiji. Lapsai nav veikti nopietni zinātniski pētījumi. Kosumelas lapsas izdzīvošana ir ļoti kritiska, to ir tik maz vai varbūt tās ir jau izmirušas, ka nav veicami vērojami dabā, kā arī nevienā muzejā nav pieejams pilnīgs lapsas galvaskauss. Pētījumi ir veikti tikai lapsas fosilajiem kauliem, kas atrasti, pētot maiju civilizācijas liecības salā. Zinātnieki uzskata, ka Kosumelas lapsa ir nokļuvusi izolcijā no pārējām lapsām pirms 5000 - 13 000 gadiem, bet iespējams arī agrāk.

## Izskats
Pētot 37 fosilos kaulus, kas pieder vismaz 12 dažādiem dzīvniekiem, var secināt, ka Kosumelas lapsa ir maza auguma pelēkās lapsas ģints dzīvnieks, kas salīdzinoši ar sugu pelēkā lapsa (*Urocyon cinereoargenteus*) ir 60 - 80% no tās auguma, bet ir nedaudz lielāka par salu lapsu (*Urocyon littoralis*). 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kosumelas lapsas foto
Arnolds Meri

**Arnolds Meri** (;  — ) bija pirmais igauņu tautības Padomju Savienības Varonis, politiskais un sabiedriskais darbinieks. 2007. gadā bija apsūdzēts par piedalīšanos genocīdā. Lennarta Meri brālēns.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1919. gadā Tallinā igauņu ierēdņa Konstantīna Meri un viņa sievas Olgas, dzimušas Danndorfas, ģimenē. 
1926. gadā ģimene pārcēlās uz Serbu, horvātu un slovēņu karalisti, kur tēvs strādāja par pavāru, bet māte bija apteksne. Tur viņu kristīja ortodoksajā baznīcā un Skopjē Meri pabeidza krievu sākumskolu un vēlāk krievu-serbu ģimnāziju Belgradā.

Pirms Otrā pasaules kara sākuma 1938. gadā ģimene atgriezās Igaunijā. Arnolds atrada darbu, bet gadu pēc ierašanās dzimtenē viņu iesauca armijā. Pēc Igaunijas okupācijas 1940. gadā Arnoldu Meri ievēlēja Tallinas komjaunatnes komitejā ar uzdevumu izveidot komjaunatnes organizāciju armijā. Pēc Igaunijas armijas pārveidošanas sākotnēji par Tautas armiju, bet pēc tam par 22. teritoriālo strēlnieku korpusu, Arnolds Meri kļuva par tā 415. radiobataljona poļitruka vietnieku.
Pēc Vērmahta iebrukuma 1941. gada jūlijā Meri iesaistījās aizsardzības kaujās pie Dno Pleskavas apgabalā, kur viņu četras reizes ievainoja, tomēr viņš turpināja komandēt savu bataljonu. Tā paša gada 15. augustā Meri piešķīra Padomju Savienības Varoņa nosaukumu.  
Pēc izveseļošanās mācījās Maskavas kara inženieru skolā. Dienestu turpināja kā politdaļas vietnieks 249. Igauņu strēlnieku divīzijā, bet vēlāk 8. Igauņu strēlnieku korpusā.
1945. gada jūnijā viņu demobilizēja no armijas un viņš atgriezās dzimtenē, kur tika ievēlēts par pirmo Igaunijas PSR Centrālkomitejas komjaunatnes sekretāru. 1949. gadā iestājās Augstākajā partijas skolā. Tajā pašā laikā tika nosūtīts uz Hījumā salu, kur viņš darbojās kā partijas pārstāvis vietējo iedzīvotāju deportācijās.

Pēc konflikta ar partijas vadību viņu 1951. gadā izslēdza no Augstākās partijas skolas un atņēma PSRS apbalvojumus. Pēc tam viņš, kādu laiku strādāja par atslēdznieku, bet vēlāk pārvācās uz Altaju. 1956. gadā viņu reabilitēja. Pēc tam viņš pabeidza Augstāko partijas skolu un strādāja par politekonomikas pasniedzēju pedagoģijas institūtā. No 1960. gada strādāja atkal Igaunijā. Ieņēma augstus amatus Izglītības ministrijā un citviet. 1989. gadā pensionējās. Ar savu brālēnu Lennartu Meri praktiski nekontaktējās. Līdz mūža beigām viņš vadīja Igaunijas Antifašistisko komiteju.

2007. gadā Igaunijas prokuratūra izvirzīja pret Arnoldu Meri apsūdzības par deportāciju veikšanu Hījumā salā 1949. gada martā. Tomēr Meri tika atklāts plaušu vēzis, kas kļuva par iemeslu, lai izbeigtu tiesvedību pret viņu. 2009. gada 27. martā viņš nomira savā dzīvoklī, Tallinā.

## Ārējās saites
Oira Linda

thumb|300px|Oira Lindas manuskripta 46. lappuse.

**Oira Linda** (frīzu: *Oera Linda Boek*, vācu: *Ura-Linda-Chronik*), saukts arī par **Oira Lindas dzimtas grāmatām**, ir pretrunīgi vērtēts frīzu vēsturisks, mitoloģisks un reliģisks teksts, kas atklāts 19. gadsimtā. Daļa pētnieku, pamatojoties uz lingvistisko analīzi, uzskata, ka darbs ir falsifikācija, taču, tās satura dēļ, citi to uzskata par autentisku.

## Vēsture
Oira Lindas dzimtas grāmatas, tobrīd zināmas kā *Thet Oera Linda Bok*, nonāca atklātībā 1867. gadā, kad Kornēlijs Overs de Lindens (*Cornelis Over de Linden*, 1811-1874) nodeva manuskriptu, ko viņa dzimta esot glabājusi paaudzēm ilgi, Frīzlandes bibliotekāram Elko Verveisam (*Eelco Verwijs*, 1830-1880) tulkošanai un izdošanai. Verveiss no manuskripta atteicās, bet 1872. gadā Dr. J.G.Ottema (*J.G. Ottema*, 1804-1879), prominents Frīziešu vēstures un kultūras biedrības biedrs, izdeva tulkojumu nīderlandiešu valodā. 1876. gadā to angliski pārtulkoja Viljams Sandbahs. 1933. gadā manuskripts tika pārtulkots vāciski (kā *Die Ura Linda Chronik*) un kļuva par populāru darbu vācu skolās, kā arī vienu no Heinriha Himlera mīļākajām grāmatām.

Pašreizējā manuskripts ir datēts ar 1256. gadu, taču tajā ir apgalvots, ka tas ir pārrakstīts no senākiem manuskriptiem, bet tekstu sākotnēji sarakstījuši vairāki cilvēki laika posmā no 2194. gada p.m.ē. un 803. gadam m.ē.

## Ārējās saites
* Oriģinālais teksts 
* Tulkojums angļu valodā 
* Tulkojuma latviski fragments
Karību suns

**Karību suns** () ir izmiris suņu dzimtas plēsējs. Tā ir **Karību suņu ģints** (*Indocyon*) vienīgā suga, kas bija sastopama gan Mazajās Antiļu salās, gan Lielajās Antiļu salās.

Karību suņa fosilie kauli pirmo reizi tika atrasti 1956. gadā. Tie netika klasificēti kā jaunas ģints dzīvnieki līdz 1981. gadam (Arredondo, 1981). Līdz 1981. gadam tos sauca par *Paracyon caribensis*, bet tā kā zinātniskais vārds *Paracyon* 1827. gadā tika lietots Tasmānijas vilka apzīmējumam, tad zinātnieks O. Arrendondo nosauca Karību jūras Antiļu salu izmirušos dzīvniekus par *Indocyon caribensis*. 

Zinātnieki ir atraduši vairāku dzīvnieku kaulu fragmentus (lielākā daļa no tiem apakšžokļi). No apakšžokļa izmēra var spriest, ka dzīvnieki ir bijuši maza auguma, lapsām līdzīgi, bet to izcelsme un izmiršanas iemesli nav zināmi.

Karību suņa pētījumi joprojām tiek veikti, un zinātnieku grupa uzskata, ka suņi uzturēja līdzsvaru salu savvaļas faunā, jo tie medīja grauzējus, mērkaķus un citus sīkus dzīvniekus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www3.interscience.wiley.com/journal/119850413/abstract

*
Suņveidīgie

**Suņveidīgo apakškārta** (*Caniformia*) ir viena no divām plēsēju apakškārtām. Visiem suņveidīgajiem dzīvniekiem ir raksturīgs pagarināts purns un nagi, kurus nevar ievilkt un paslēpt ķepās, kas ir tieši pretēji kaķveidīgo apakškārtas (*Feliformia*) dzīvniekiem. Vēl viena pazīme, kas tos atdala no kaķveidīgajiem, ir tā, ka suņveidīgajiem ir vairāk zobu, kā arī suņveidīgie dzīvnieki ir visēdāji, izņēmums ir lielā panda, kas pārtiek vienīgi no augu barības.

Suņveidīgo apakškārtā ietilpst 12 dzimtas, no kurām 3 dzimtas ir izmirušas, bet 9 dzīvojošas joprojām mūsdienās. Pirms kāda laika hiēnu dzimta (*Hyaenidae*) tika iedalīta suņveidīgo apakškārtā, bet šobrīd tā atrodas kaķveidīgo apakškārtā.

## Izplatība
Suņveidīgo apakškārtas sauszemes dzīvnieki ir sastopami visos pasaules kontinentos, izņemot Anatarktīdu, toties jūras dzīvnieki apdzīvo visus pasaules okeānus un jūras.

## Vēsture
Suņveidīgie dzīvnieki pirmo reizi parādās paleocēnā pirms 65—55 miljoniem gadu, tie bija dzīvnieki, kas spēja kāpt kokos, un izskatā tie bija līdzīgi mūsdienu sermuļu dzimtai. Iespējams, ka senākais un visprimitīvākais dzīvnieks, kas atgādina suņveidīgos dzīvniekus, bija *[[Miacis]]* (latīniski), kuram bija asi nagi, tas spēja kāpt kokos, un tas bija visēdājs.

## Sistemātika
* **Suņveidīgo apakškārta** (*Caniformia*)
** Lāču dzimta (*Ursidae*)
** †Lāčsuņu dzimta (*Amphicyonidae*)
** †Suņlāču dzimta (*Hemicyonidae*)
** Suņu dzimta (*Canidae*)
** Sermuļu virsdzimta (*Musteloidea*) 
*** Jenotu dzimta (*Procyonidae*)
*** Mazo pandu dzimta (*Ailuridae*)
*** Sermuļu dzimta (*Mustelidae*)
*** Skunksu dzimta (*Mephitidae*)
** virsdzimta Airkāji (*Pinnipedia*)
*** Ausroņu dzimta (*Otariidae*)
*** †Enaliarktīdu dzimta (*Enaliarctidae*)
*** Roņu dzimta (*Phocidae*)
*** Valzirgu dzimta (*Odobenidae*)

## Galerija

Image:New zealand sea lion nursing.jpg|Ausroņu dzimta
Image:Fischotter Lutra lutra1.jpg|Sermuļu dzimta
Image:Procyon lotor (Common raccoon).jpg|Jenotu dzimta
Image:Grizzlybears ChrisServheenUSFWS.jpg|Lāču dzimta
Image:Ailurus fulgens RoterPanda LesserPanda.jpg|Mazo pandu dzimta
Image:Amundsen-seals.jpg|Roņu dzimta
Image:Striped Skunk not a cat.jpg|Skunksu dzimta
Image:Black-Magic-Big-Boy.jpg|Suņu dzimta
Image:Walrus2.jpg|Valzirgu dzimta


## Atsauces
Plūdi

[thumbnail|upright=1.2|Plūdi [Laosa|Laosā]]
**Plūdi** ir dabas parādība, kad ūdenstilpēs paaugstinās ūdens līmenis un applūst to tuvumā esošā sauszeme. Galvenie plūdu iemesli ir ilgstoši nokrišņi, sniega kušana, cunami, ledus sastrēgumi, kā rezultātā esošās ūdensteces (upes) nespēj aizvadīt ūdeni. Plūdi var būt arī tad, ja ūdens līmeņa celšanos neiztur kāds dambis, aizsprosts vai cita aizsargkonstrukcija un tad applūst plašas teritorijas. Latvijas teritorijā plūdu cēloņi ir vētras uzplūdi jūras piekrastē un strauja ūdens līmeņu celšanās upēs un ezeros palu un lietus uzplūdu laikā.

Plūdi ietekmē teritoriju gan uzreiz to norises laikā, gan ilgtermiņā, kad tie ir jau beigušies. Plūdu apdraudējums ir plūdu iestāšanās iespējamība kopā ar iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz cilvēku veselību, vidi, kultūras mantojumu un saimniecisko darbību. Plūdi izposta cilvēku mājas, bojā infrastruktūru, atsevišķos gadījumos ir arī cilvēku upuri.

## Plūdu veidi
Plūdu veidi atkarīgi no vairākiem faktoriem, piemēram, no ūdens avota, to cēloņa, intensitātes, kā arī no ģeogrāfiskās atrašanās vietas. Viens no biežākajiem plūdu veidiem ir ūdens līmeņa celšanās upēs. 

### Pali
[thumbnail|upright=1.0|[Lielupes pali Jelgavā 2010. gadā]]
Pali ir ūdens režīma fāze, kad sniega un ledus kušanas laikā paceļas ūdens līmenis. Pali noteiktos klimatiskos apstākļos atkārtojas katru gadu vienā un tajā pašā sezonā. Paliem raksturīgi ir gadā vislielākais ūdens daudzums, ilgstoši augsti ūdens līmeņi un palieņu applūšana. Latvijā pali ir pavasarī — parasti martā vai aprīlī — sniega kušanas laikā. Latvijas lielajās un vidējās upēs pavasara palu ūdens līmeņi parasti pārsniedz vasaras—rudens plūdu līmeņus (atsevišķos gados ar maziem paliem vasaras—rudens plūdi var tos arī pārsniegt).

### Pārplūdes
Ilgstošu lietavu laikā notiek pārplūdes un to radīti plūdi, jo noteksistēma nespēj pietiekoši ātri novadīt lietus ūdeņus. Šādi plūdi raksturīgi pilsētām, kur ir liela apbūves platība un maz vietas ūdeņiem. Šajos gadījumos applūst brauktuvju zemākās daļas un apkārtējā teritorija.

## Plūdu cēloņi
Biežākie plūdu cēloņi ir intensīvs lietus, sniega un ledus kušana un vētras. Cilvēka darbība arī veicina plūdu veidošanos, piemēram, mežu izciršana, urbanizācija, ūdensceļu izbūve.

## Postošākie plūdi vēsturē
Vispostošākie plūdi pēc upuru skaita bija 1931. gadā, kad no krastiem izgāja Jandzi un Huanhe upes Ķīnas Republikā. Upuru skaits tiek lēsts no 2,5 līdz 3,7 miljoniem. Arī nākamie divi postošākie plūdi bija Huanhe upes iziešana no krasta — 1887. gadā plūdi prasīja no 0,9 līdz 2,0 miljoniem cilvēku dzīvību, bet 1938. gadā upuru skaits bija no 0,5 līdz 0,7 miljoniem.

## Atsauces

## Ārējās saites
Paukošana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs — zobens sieviešu komandām

**2008. gada vasaras olimpisko spēļu komandu sacīkstes sievietēm paukošanā ar zobenu** notika 14. augustā. Zelta medaļu izcīnīja Ukrainas paukošanas komanda. 

## Medaļu ieguvēji

## Fināls
Kubas suns

**Kubas suns** (*Cubacyon transversidens*) ir izmiris suņu dzimtas plēsējs. Tā ir **Kubas suņu ģints** (*Cubacyon*) vienīgā suga, kas bija sastopama tikai Kubas salā.

Par Kubas suni zinātniekiem ir ļoti maz datu, ir atrasts tikai viens apakšžokļa fragments. Atšķirīgas ģints zinātniskais vārds Kubas sunim tika iedots 1974. gadā. Ir zinātnieki, kas nav pārliecināti, vai Kubas suņa atrastais kaula fragments nav kāda mājas suņa fosils kauls. Tomēr zinātnieku grupa, kas veic pētījumus par Kubas suni ir pārliecināti, ka tas ir nezināms savvaļas suņu dzimtas dzīvnieks.

## Atsauces
Urocyon progressus

***Urocyon progressus*** (latīniski) ir izmirusi plēsēju suga pelēko lapsu ģintī (*Urocyon*).

Pelēko lapsu ģints ir viena no vecākajām suņu dzimtā, toties suga *Urocyon progressus* ir visvecākā pelēko lapsu ģintī. Šīs sugas pārstāvji Ziemeļameriku apdzīvoja pirms 3,5 miljoniem gadu un izmira pleistocēna sākumā. Zinātnieki pieļauj, ka *Urocyon progressus* varētu būt priekštecis pelēkajai lapsai (*Urocyon cineroargenteus*), kas Ziemeļamerikā parādās pirms 1,5 miljoniem gadu.

## Atsauces
Meri (nozīmju atdalīšana)

**Meri** var būt vai nu igauņu un somu (igauņu un  — 'jūra') vai franču () cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Arnolds Meri (*Arnold Meri*; 1919—2009) — pirmais igauņu tautības Padomju Savienības varonis, politiskais un sabiedriskais darbinieks;
* Lennarts Meri *(Lennart Meri*; 1929—2006) — Igaunijas prezidents;
* Žozefs Meri (*Joseph Méry*; 1797—1866) — franču žurnālists, rakstnieks un dzejnieks;
* meri - tauta Kenijā.
Gaisa piesārņojums

right|230px
**Gaisa piesārņojums** ir dažādu kaitīgo vielu nokļūšana atmosfērā lielos daudzumos. Šādām vielām gaisā nevajadzētu būt vai arī tām jābūt ļoti mazos daudzumos. Piesārņojumu galvenokārt rada rūpnīcas un transportlīdzekļi. Galvenie gaisa piesārņotāji ir oglekļa dioksīds jeb CO2, slāpekļa oksīdi, sēra dioksīds, ogļūdeņraži, aldehīdi, smagie metāli kā Pb, Cu, Zn, Cd, Cr, un atmosfēras putekļi.

Gaisa piesārņojums ir bīstams ne tikai cilvēkiem, bet arī nodara ļaunumu visai dzīvajai dabai. Daudzu jaunu tehnoloģiju ieviešana atvieglo dzīvi, taču tehnoloģijas ieviešanai nepieciešama enerģija, ko galvenokārt iegūst, sadedzinot kurināmo - akmeņogles, naftu un dabasgāzi. Tā rezultātā gaisā izplūst miljoniem tonnu dažādu gāzu kopā ar pelnu, putekļu un kvēpu daļiņām. Lielu pilsētu problēma ir smoga novēršana. Tas veidojas no transportlīdzekļu izplūdes gāzēm un no ražošanas atkritumu gāzēm.

## Piesārņojuma mazināšana
Eiropas Savienība savām dalībvalstīm ir uzstādījusi noteiktus mērķus, kas saistīti ar gaisa kvalitātes uzlabošanu, nosakot dažādu atsevišķu gaisu piesārņojošo gāzu emisiju ierobežojumus un veicinot rīcības plānu izstrādi gadījumos, kad gaisa piesārņojums pārsniedz pieļaujamās normas. Latvijā šīs normas regulē ES gaisa struktūrdirektīva.

## Skatīt arī
* Zemes atmosfēra 
* Piesārņojums 
* Siltumnīcas efekts 
* Globālā sasilšana 
* Izplūdes gāzes

## Atsauces

## Ārējās saites
Ziemeļblāzma

thumb|right|300px|Ziemeļblāzma ziemā, Aļaskā
**Ziemeļblāzma**, **polārblāzma** jeb **kāvi** ir atmosfēras augšējo slāņu (jonosfēra) spīdēšana, gaisa molekulām mijiedarbojoties ar Saules vēja daļiņām.

Dēvēta par *aurora borealis* ziemeļu puslodē un par *aurora australis* dienvidu puslodē. Aurora — romiešu rītausmas dieviete, *borealis* tulkojumā no grieķu valodas — ‘ziemeļu vējš’, *australis* — latīņu izcelsmes vārds, kas nozīmē ‘dienvidu’. Ziemeļamerikā krī indiāņu cilts ziemeļblāzmu saistījusi ar garu dejām.

Zemes magnētiskā lauka iedarbībā elektriski lādētās daļiņas virzās uz Zemes poliem, tāpēc ziemeļblāzma ir novērojama pārsvarā polu tuvumā abās Zemes puslodēs. Robeža, kur vairs nevar novērot ziemeļblāzmu, dienā ir ap 80—74° lielos platuma grādos (no ekvatora), bet naktīs 70—67° platumos. Vēl tālāk uz dienvidiem par 67° ziemeļblāzmas parasti nav novērojamas. Vienīgi palielinātas Saules aktivitātes laikā ziemeļblāzmu var novērot pat 50 grādu platumos (Centrāleiropā).

Visbiežāk ziemeļblāzmas var novērot pavasarī un rudenī, bet krietni retāk — ziemā un vasarā. Ziemeļblāzmas laikā īsā laikā izlādējas milzīgs enerģijas daudzums (vienā no 2007. gadā reģistrētajām ziemeļblāzmām izlādējās 5 x 1014 džoulu liela enerģija, kas ir aptuveni tikpat, cik 5,5 balles stiprā zemestrīcē).

Novērojot ziemeļblāzmu no Zemes, tā parādās dažādās krāsās, kuru izvietojums ātri mainās. Var vērot daudz dažādu ātri skrejošu joslu, "aizkaru" u.c. Novērots, ka paralēlie blāzmas stari bieži stiepjas Zemes magnētiskā lauka virzienā (jeb paralēli tam). Ziemeļblāzmas ilgums var būt no dažiem desmitiem minūšu līdz dažām diennaktīm.

## Atsauces

## Ārējās saites
Šrēdingera vienādojums

**Šrēdingera vienādojums** apraksta kvantu sistēmas stāvokļa maiņu laikā. Tas ir nosaukts par godu Ervīnam Šrēdingeram, kurš to atklāja 1926. gadā. Šrēdingera vienādojums kvantu mehānikā ir tikpat nozīmīgs kā Ņūtona likumi klasiskajā mehānikā. Šrēdingera vienādojuma analogs klasiskajā mehānikā ir Hamiltona–Jakobi vienādojums.

## Šrēdingera vienādojums vispārīgā formā

Šrēdingera vienādojums ir lineārs parciālais diferenciālvienādojums. Vispārīgā formā tas izskatās šādi:
:
  i \hbar \frac{\partial}{\partial t} \Psi(\mathbf{r}, t) = \hat H \Psi(\mathbf{r}, t),

kur
* *i* ir imaginārā vienība,
* \hbar = h / 2 \pi ir reducētā Planka konstante,
* \partial / \partial t ir parciālais atvasinājums pēc laika,
* \Psi(\mathbf{r}, t) ir viļņu funkcija, kas raksturo kvantu sistēmas stāvokli un ir atkarīga no koordinātas ***r*** un laika *t*,
* \hat H ir Hamiltona operators jeb hamiltoniāns, kas nosaka kvantu sistēmas stāvokļa maiņu un ir atkarīgs no iedarbības uz to.

Vispārīgā gadījumā hamiltoniāns \hat H var būt atkarīgs no laika.

## No laika neatkarīgais Šrēdingera vienādojums

Stacionāras fāzes var aprakstīt ar vienkāršāku Šrēdingera vienādojuma formu, ko sauc par no laika neatkarīgo Šrēdingera vienādojumu:

:\operatorname{\hat H}|\Psi\rangle = E |\Psi\rangle ,
kur E ir konstante, kas atbilst sistēmas kopējai enerģijai. No šī vienādojuma var redzēt, ka \Psi  ir Hamiltona operatora īpašfunkcija, bet E — šīs funcijas īpašvērtība.

## Šrēdingera vienādojums blīvuma matricai

Kvantu sistēmas stāvokli var raksturot gan ar viļņu funkciju Ψ(***r***,t), gan ar blīvuma matricu ρ(***r***,t). Šrēdingera vienādojumu blīvuma matricai sauc par **fon Neimana vienādojumu** (par godu Džonam fon Neimanam). To pieraksta šādi:
:
  i \hbar \frac{\partial}{\partial t} \rho(\mathbf{r}, t) = [\hat H, \rho(\mathbf{r}, t)],

kur
* ρ(***r***,t) ir blīvuma matrica, kas raksturo kvantu sistēmas stāvokli,
* [*A*, *B*] = *A* *B* − *B* *A* ir operatoru *A* un *B* komutators.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Schrödinger Equation, scienceworld.wolfram.com.
* Schrödinger equation, The Tangent Bundle.
Buru Delta

**Buru Delta** (δ Vel , δ Velorum, Buru δ, Delta Velorum) ir zvaigžņu sistēma Buru zvaigznājā. Atrodas apmēram 79,7 gaismas gadu attālumā no Zemes. 

Sistēma sastāv no divām dubultzvaigznēm. Spilgtākā no četrām zvaigznēm ir **Buru Delta A**. Tā ir A tipa galvenās secības zvaigzne ar redzamo spožumu + 2,02m. Pāra otrās zvaigznes **Buru Deltas B**, redzamais spožums ir + 5,1m. No A komponentes to šķir 2,6 leņķa sekundes.

Otra dubultzvaigzne atrodas 69 leņķa sekunžu attālumā. To veido 11. zvaigžņlieluma **Buru Delta C** un 13. zvaigžņlieluma **Buru Delta D**. Vienu no otras tās šķir 6 leņķa sekundes.

Faktu, ka Buru Delta ir aptumsuma maiņzvaigzne, atklāja Galileo kosmiskais aparāts. Ik pēc 45 dienām Buru Deltas spožums uz laiku samazinās par 30%. 

Precesijas dēļ, ap 9000. gadu Buru Delta kļūs par dienvidu polārzvaigzni.
Eitanāzija dzīvniekiem

**Iemidzināšana** jeb **eitanāzija** - veterinārmedicīnā lietots apzīmējums dzīvnieka nesāpīgai nonāvēšanai, ja tas pakļauts stresam, sāpēm vai ciešanām, ko nevar (vai īpašnieks nevēlas) novērst citām metodēm, ja dzīvnieks ir pārāk agresīvs un apdraud gan cilvēkus, gan dzīvniekus savā tuvumā vai jebkura cita iemesla dēļ, ja eitanānziju pieprasa dzīvnieka īpašnieks.

Attiecīgi, dzīvnieku nonāvēšanā aizliegts izmantot metodes, kurās dzīvnieki nobeidzas sāpēs, krampjos vai nosmokot. Dzīvnieku eitanāzijā izmanto šādas metodes: 
* lēna CO<sub>2</sub> ievadīšana; 
* cervikālā translokācija; 
* vispārējās narkozes padziļināšana līdz letālam iznākumam.
Eitanāziju veic praktizējošs veterinārārsts pēc dzīvnieka īpašnieka rakstveida pieprasījuma saņemšanas, izmantojot zāļu līdzekļus, kuri izraisa tūlītēju nesāpīgu un neatgriezenisku samaņas zudumu un nāvi. Pēc eitanāzijas veterinārārstam jāpārliecinās, ka iestājusies dzīvnieka bioloģiskā nāve.

## Atsauces un paskaidrojumi

## Skatīt arī
* Dzīvnieku labturība
* Eitanāzija
* Bioētika

## Ārējās saites

* MK noteikumi Nr.450 "Eksperimentos un zinātniskos nolūkos izmantojamo dzīvnieku turēšanas, izmantošanas, tirdzniecības un nogalināšanas kārtība".
* Klaiņojošo suņu un kaķu izķeršana, izolācija un eitanāzija. / Ministru kabineta noteikumi nr. 291: Suņu un kaķu turēšanas noteikumi. 
* Nošaušana nav eitanāzija. / Sauka E. Mājdzīvniekus nošauj pēc telefoniska rīkojuma? - tvnet.lv
Japānas jenotsuns

**Japānas jenotsuns** (*Nyctereutes procyonoides viverrinus*) ir jenotsuņu ģints (*Nyctereutes*) plēsējs, kas pieder pie suņu dzimtas (*Canidae*) pamatcilts (*Basal Caninae*). Japānas jenotsuns ir viena no sešām jenotsuņa (*Nyctereutes procyonoides*) pasugām. Japāņi savu jenotsuni sauc par tanuki. 

## Sistemātikas diskusijas
thumb|left|250px|Japānas jenotsuns pilsētā
Japānā dzīvo divu veidu jenotsuņi, kas savstarpēji ir tuvi radinieki. **Japānas jenotsuns** jeb **Hondo-tanuki** apdzīvo visu Japānas teritoriju, izņemot Hokaido salu, kurā dzīvo **Hokaido jenotsuns** jeb **Ezo-tanuki** (*Nyctereutes procyonoides albus*). Daļa zinātnieku uzskata, ka abi Japānas jenotsuņa veidi būtu jāizdala kā atsevišķa suga ar divām pasugām, jo to DNS būtiski atšķiras no pārējiem jenotsuņiem.

## Izskats un īpašības
Abiem Japānas jenotsuņiem kažoki ir daudz plānāki nekā pārējiem jenotsuņiem kontinentā. Tāpat atšķirībā no kontinenta radiniekiem Japānas jenotsuņi uzkrāj mazākas tauku rezerves, un to izmēri nav tik mainīgi. Japānā jenotsuņi ieradās no Korejas vai Sahalīnas pirms 18 000—12 000 gadiem, šajā laikā tie ir piemērojušies maigajam jūras klimatam un atšķirīgiem ēšanas paradumiem — Japānā jenotsuņiem barības daudzums nesvārstās tik izteikti atkarībā no sezonas kā kontinentā, kur ziemā ir auksts un maz barības, jenotsuņi aizmieg un iztiek no uzkrātajām tauku rezervēm. 

## Barība
thumb|right|120px|Tanuki
Japānas jenotsuns pamatā pārtiek no cilvēku atkritumiem, tas medī putnus, vēžus, simtkājus un sliekas. Visbiežāk tiek medīti putni un vēži. Ir zinātniski datēts, ka tie ēd arī sēnes.

## Tanuki un Japānas kultūra
Japānas jenotsuns jeb tanuki ir nozīmīgs dzīvnieks Japānas kultūrā. Dažādi Japānas reģioni dzīvnieku — jenotsuni sauc dažādos vārdos, vārds "tanuki" ir jenotsuņa apzīmējums Tokijas dialektā. Japānas folklora, māksla un daiļamatniecība lieto tieši tanuki vārdu, lai apzīmētu cilvēka veidoto un folklorizēto dzīvnieku. Bieži tulkojot tiek pieļauta kļūda, nosaucot tanuki par bebru vai jenotu. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* Japanese Raccoon Dog
* Differences in habitat use of the native raccoon dog (Nyctereutes procyonoides albus) and the invasive alien raccoon (Procyon lotor) in the Nopporo Natural Forest Park, Hokkaido, Japan
* Movements and Habitat Selection of Raccoon Dogs
Lennarts Meri

**Lennarts Meri** (, dzimis  Tallinā, Igaunijā, miris , Tallinā, Igaunijā) bija igauņu rakstnieks, kinorežisors un valstsvīrs, kurš bija Igaunijas prezidents no 1992. līdz 2001. gadam.

Miris  Tallinā pēc ilgstošas slimības.

2009. gadā izdevniecība Lauku Avīze izdevusi Lennarta Meri dēla Marta Meri sastādītu interviju un runu grāmatu "Politiskais testaments".

## Literatūra
* Kāvu vārtos. Rīga, Liesma, 1985
* Politiskais testaments, Lennarts Meri, sast. Marts Meri, Lauku Avīze, 2009, 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Lennart Meri  , biogrāfija Igaunijas prezidenta mājaslapā
* Леннарт Мери  , biogrāfija Igaunijas prezidenta mājaslapā
* Lennart Meri — a Great Estonian , raksts Postimees , pārpublicēts Igaunijas Ārlietu ministrijas mājaslapā, pārskatīts
Svaru bumba (sports)

thumb|225px|Vingrotājs izpilda vienas bumbas raušanu pārmaiņus ar vienu un otru roku
Sportā **svaru bumba** ir svarcelšanas sporta rīks, kas domāts ķermeņa fiziskā spēka attīstīšanai.

## Apraksts

Parasti to izgatavo no čuguna un tā līdzinās lielgabala lodei, kurai klāt ir pievienots rokturis vai āķis. Svaru bumbai ir noteikts svars. Svaru bumbas var būt divu veidu: lietās vai izjaucamās. Lietās svaru bumbas var būt 4, 8, 12, 16, 20, 24, 28, 32, 36, 40, 48 un pat 56 kilogramus smagas. 16 kilogramus smagu svaru bumbu sauc par pudu (1 puds ≈ 16 kg). Ar svaru bumbām var veikt daudzus vingrinājumus. Treniņi ar svaru bumbu attīsta muskuļu spēku un nostiprina locītavas. Palielinās arī ķermeņa izturība un uzlabojas līdzsvara izjūta.

## Svaru bumbu celšana

Svaru bumbu celšana ir viens no svarcelšanas sporta veidiem. Tas ir starptautiski atzīts sporta veids, kurā notiek sacensības visā pasaulē. Sacensībās tiek izmantotas 16, 24 vai 32 kilogramus smagas svaru bumbas. Parasti sacensības notiek divcīņā. Viens no vingrinājumiem ir divu bumbu grūšana ar abām rokām, bet otrs ir vienas bumbas raušana pārmaiņus ar vienu un otru roku.

Svaru bumba, izpildot vingrinājumu, ir jāpaceļ virs galvas, iztaisnojot roku un svaru bumbu nofiksējot. Tradicionāli par katru izpildītu vingrinājuma reizi, grūžot divas svaru bumbas, piešķir 3 punktus, bet raujot vienu bumbu, piešķir vienu punktu. Raušanā reizēm jābūt vienādā skaitā uz abām rokām, jo to neizpilda, tiek ieskaitīts mazākais rezultāts. Katra vingrinājuma izpildei tiek dotas desmit minūtes. Uzvar tas, kurš kopvērtējumā savāc visvairāk punktu. Sacensību dalībniekus iedala pēc svara kategorijām.

### Organizatoriskā struktūra

Latvijā šo sportu organizē Svarbumbu celšanas asociācija, kas ir Latvijas Sporta Federāciju padomes locekle ar atzītu statusu kopš 2011. gada ar tiesībām pārstāvēt valsti Starptautiskajā Svarbumbu celšanas savienībā. Starptautiskās savienības vadītājs 2023. gadā ir Vasilijs Giņko, kurš ir arī Latvijas asociācijas valdes sekretārs. Starptautiskajā savienībā ietilpst 65 valstis, ieskaitot politiski kā valsti neatzīto Dienvidosetiju.
## Atsauces

## Ārējās saites

* Svarbumbu celšanas asociācija
* Iesācēju vingrinājumi ar svaru bumbu
Sebringas Starptautiskā trase

**Sebringas Starptautiskā trase** ir autosacīkšu trase, kas atrodas Sebringas pilsētā Floridā, ASV. Tā aizņem daļu Hendriksa laukuma, ko arī šobrīd izmanto kā lidlauku. Sebringas trase ir viena no senākajām joprojām strādājošajām ASV sacīkšu trasēm. 1959. gadā šajā trasē notika pirmā  izcīņa. Tajā ik gadu norisinās Sebringas 12 stundu sacīkstes, kuras tiek uzskatītas par vienām no prestižākajām salonauto izturības sacīkstēm. Sebringā rīko arī American Le Mans Series čempionāta posmus.
951 Gaspra

**951 Gaspra** ir S tipa asteroīds, kurš riņķo tuvu asteroīdu joslas iekšmalai. Tas bija pirmais asteroīds, kuru tuvumā pārlidojis kosmiskais aparāts. Galileo starpplanētu zonde pārlidoja Gaspru 1991. gada 29. oktobrī pa ceļam uz Jupiteru.
## Raksturojums
Bez daudziem maziem krāteriem uz asteroīda ir arī pusducis relatīvi līdzenu apvidu un iespiedumu. Viens no šādiem apvidiem ir *Dunne Regio*. Tas ir 5 x 7 km liels apgabals, kurā nav par 200 m augstāku virsmu. Pagaidām nav skaidri zināms, vai tas ir triecienu rezultāts, vai arī tās ir lūzuma šķautnes, ja Gaspra ir atdalījies no lielāka debess ķermeņa.

Gaspra starp S tipa asteroīdiem izceļas ar lielu olivīna saturu. Tiek uzskatīts, ka tā virsma satur olivīnu un piroksēnu attiecībās 4:1 līdz 7:1. Asteroīda virsma ir daudzmaz vienādā krāsā bez izteiktiem citas krāsas laukumiem.
Uz Gaspras nav milzīgu krāteru, kurus varētu salīdzināt ar asteroīda rādiusu, kādi ir piemēram uz asteroīda 253 Matilde. Tas izskaidrojams ar to, ka debess ķermeņu sadursme, kura radīja Floras grupas asteroīdus un arī Gaspru, ir notikusi salīdzinoši nesen (astronomijas mērogos), tāpēc uz Gaspras vēl nav radušies lielie krāteri. Tiek uzskatīts, ka Gaspras virsmas vecums ir 20 — 300 miljonu gadu. Uz Gaspras virsmas ir redzamas desmitiem metru dziļas, 100 — 300 m platas un līdz 2,5 km garas plaisas. Tas liecina, ka asteroīds ir viens monolīts ķermenis, nevis akmeņu sakopojums. Plaisas visticamāk radušās, triecieniem sašķeļot pamatiezi. Atsevišķu plaisu izskats liecina, ka virsma varētu būt klāta ar regolītu.

Ir aprēķināts, ka Gaspras virsma ir 525 km2 liela. Precīza masa nav zināma, jo Galileo pārlidošanas brīdī atradās pārāk tālu no asteroīda, tāpēc kosmiskā aparāta trajektoriju asteroīds neietekmēja.

Asteroīds Zemes orbītu nešķērso.

Uz asteroīda esošajiem krāteriem ir piešķirti dažādu valstu kūrortpilsētu nosaukumi.
Atsevišķiem asteroīda apgabaliem ir piešķirti ar asteroīdu saistītu astronomu un zinātnieku vārdi.

## Izpēte
Asteroīdu 1916. gadā atklāja krievu astronoms Grigorijs Ņeujmins no Simeizas observatorijas un nosauca to par godu Gaspras kūrortpilsētiņai Krimā, Melnās jūras krastā.

1991. gada 29. oktobrī asteroīdu 1600 km attālumā pārlidoja starpplanētu zonde Galileo. Galileo uz Zemi nosūtīja 57 asteroīda attēlus, no kuriem tuvākais bija uzņemts no 5300 km attāluma. Labākajiem attēliem bija izšķirtspēja 54 m uz pikseli. Pārlidojuma laikā nebija redzama asteroīda dienviddaļa, bet pārējie 80 % virsmas tika nofotografēti.

## Atsauces

## Ārējās saites
* JPL Small-Body Database Browser
* Attēli un apraksts NEO lapā
Krievs (nozīmju atdalīšana)

**Krievs** var būt:

* Krievu tautības pārstāvis
* Krievs (uzvārds)

## Skatīt arī
* Latvijas krievi
* Krīvs
Stefāno Modēna

**Stefāno Modēna** (dzimis  Modēnā, Itālijā) ir bijušais Itālijas sacīkšu braucējs, zināms kā Formula 1 pilots. 

Modēna pirmoreiz sev pievērsa uzmanību 1986. gadā, kad ieguva 4. vietu Itālijas F3 čempionāta kopvērtējumā. Nākamajā sezonā viņš piedalījās Formula 3000 (kur izcīnīja čempiona titulu), kā arī Formula 1 sezonas pēdējā sacīkstē.

Viņš ir piedalījies 81 Formula 1 sacīkstē laika posmā no . līdz . gadam, kurās guvis 17 punktus un divreiz kāpis uz goda pjedestāla. Stefāno Modēna ne reizi nav izcīnījis pirmo starta vietu, uzvarējis sacīksti vai uzstādījis ātrāko apli. Modēnas labākais sniegums ir 10 punkti un 8. vieta . gadā. Tosezon viņa komandas biedrs Tyrrell komandas sastāvā bija Satoru Nakadžima, kas ieguva dalītu 15. vietu ar 2 gūtiem punktiem. Bez Tyrrell Modena ir pārstāvējis arī braucis arī Brabham, EuroBrun un Jordan komandā.

No 1993. līdz 2000. gadam Modēna piedalījās dažādos salonautomobiļu čempionātos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Termogrāfija

thumbnail|235px|Ēku termogrāfija
**Termogrāfija**, **siltuma attēlveidošana** jeb **siltuma video** ir attēla veidošana, izmantojot infrasarkano starojumu. Termogrāfiskās ierīces reaģē uz starojumu elektromagnētiskā spektra infrasarkanās daļas robežās (aptuveni 900 -1400 nm jeb 0,9 — 1,4 μm) un pārveido to redzamās gaismas attēlā.

Tā kā infrasarkano starojumu izstaro visi priekšmeti, kuru temperatūra nav absolūtā nulle (tātad visi reālajā dzīvē sastopami priekšmeti), tad saskaņā ar melnā ķermeņa starojuma likumu, termogrāfija ļauj “redzēt” apkārtējo vidi arī bez cilvēka acij redzamās gaismas. Izstaroto infrasarkano staru intensitāte palielinās, paaugstinoties temperatūrai, tādēļ termogrāfija ļauj saskatīt temperatūras izmaiņas laikā un dažādu objektu temperatūru starpības. 

Lietojot termogrāfisko ierīci, var redzēt cik labi silti priekšmeti izceļas uz vēsāka fona, piemēram, cilvēki un siltasiņu dzīvnieki apkārtnē kļūst viegli saskatāmi gan dienā, gan naktī, bet nekvalitatīvi nosiltinātas ēku fasādes vietas ir radikāli citā krāsā nekā fasāde, ļaujot ieraudzīt tā sauktos "termiskos tiltus" — vietas, kur noplūst siltums.

## Termogrāfijas pielietojums

Siltumnoplūdes apskate ar infrasarkano staru kameras (termokameras) palīdzību dod iespēju laikus konstatēt nekvalitatīvi veiktus būvniecības vai remonta darbus, avārijas vietas, kuras radušās dzīvojamo un ražošanas ēku ekspluatācijas gaitā, bojājumus siltuma un elektroinstalācijas tīklos, ārsienu uzstādīšanas defektus, paviršu siltumizolācijas instalāciju ēku sienām un jumtiem, kondensēšanās vietas, elektrisko tīklu defektus, bojātas izolatoru savienojuma vietas, elektrisko un siltumtehnisko ierīču (transformatoru, elektroģeneratoru, katlu agregātu u.c.) bojājumus, oderējuma un siltumizolācijas defektus.

## Ārējās saites

* ''Thermographic pictures'' *Infrared pictures*
Krūmiņš

**Krūmiņš** (sieviešu dzimtē Krūmiņa) ir izplatīts latviešu cilmes uzvārds, septītais vai astotais izplatītākais vīriešu uzvārds Latvijā  (aiz Bērziņš, Ivanovs, Kalniņš, Ozoliņš, Jansons, Ozols). Radies no vārda „krūms” pamazināmās formas. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aivars Krūmiņš (1941) — komponists un trompetists;
* Alfrēds Krūmiņš (1911—1980) — šahists;
* Andris Krūmiņš:
** Andris Krūmiņš (sportists) (1976) — pludmales volejbolists, treneris un menedžeris;
** Andris Krūmiņš (zinātnieks), LZA īstenais loceklis
* Artūrs Krūmiņš (1879—1969) — arhitekts;
* Augusts Krūmiņš (1894—1938) — aktieris;
* Dzintars Krūmiņš (1965) — kinorežisors un animators;
* Edgars Krūmiņš:
** Edgars Krūmiņš (1909—?) — šahists;
** Edgars Krūmiņš (1979) — mūziķis;
** Edgars Krūmiņš (1985) — basketbolists;
* Emīls Krūmiņš (2001) — basketbolists;
* Gatis Krūmiņš:
** Gatis Krūmiņš (1973—1998) — dzejnieks un mākslinieks;
** Gatis Krūmiņš (1973) — vēsturnieks;
* Ģirts Krūmiņš (1965) — aktieris;
* Hugo Teodors Krūmiņš (1901—1990) — dramaturgs;
* Ivans Krūmiņš (1915—2003), latviešu izcelsmes Sarkanās armijas virsnieks, Padomju Savienības Varonis;
* Jānis Krūmiņš:
** Jānis Krūmiņš (1930—1994) — basketbolists;
** Jānis Krūmiņš (1955—2021) — politiķis;
** Jānis Krūmiņš (1992) — futbolists;
** Jānis Krūmiņš-Pilāts (1894—1938) — marksists un revolucionārs;
* Jūlijs Krūmiņš (1943) — uzņēmējs;
* Kārlis Krūmiņš:
** Kārlis Krūmiņš (1890—1966) — profesors un augsnes zinātnieks;
** Kārlis Krūmiņš (1897—1938) — strēlnieks, aktieris;
** Kārlis Krūmiņš (1905—?) — politiķis;
** Kārlis Krūmiņš (1986) — aktieris;
* Mārtiņš Krūmiņš (1900—1992) — gleznotājs;
* Varis Krūmiņš:
** Varis Krūmiņš (1931—2004) — kinorežisors;
** Varis Krūmiņš (1961) — basketbolists, treneris un politiķis;
* Viktors Krūmiņš (1923—1990) — sabiedriskais darbinieks, padomju nomenklatūras loceklis;
* Vilhelms Krūmiņš (1891—1959) — grafiķis;
* Vilis Krūmiņš (1919—2000) — padomju partijas darbinieks un politiķis.

## Atsauces
Vija (nozīmju atdalīšana)

**Vija** var būt:
* Vija - sievietes vārds
* Vija - upe, Gaujas pieteka
* vija - augs
* Ūjiņas upes cits nosaukums
Bazilisks (Bizantijas imperators)

thumb|235px|Monētas, uz kurām attēlots Bazilisks
**Flāvijs Bazilisks** (miris 476. vai 477. gadā) bija Austrumromas impērijas imperators no Leo dinastijas, kurš valdīja no  līdz 476. gada augustam — īsu laiku, kamēr iepriekšējais imperators Zenons bija spiests pamest Konstantinopoli sacelšanās dēļ.

## Ārējās saites
Igaunijas Brīvdabas muzejs

**Igaunijas brīvdabas muzejs** () ir etnogrāfijas muzejs, kurā atrodas dabisku izmēru dažādas 18. un 19. gadsimta celtnes — Igaunijas tautas arhitektūras paraugi. Tajā aplūkojams gan zvejnieku, gan zemkopju ciems, jaunsaimnieka sēta, baznīca, krogs, skolas ēka, vairākas dzirnavas un ugunsdzēsēju stacija. muzeja platība ir 79 hektāri, tajā ir 72 atsevišķas ēkas no visiem Igaunijas etnogrāfiskajiem novadiem — Ziemeļigaunijas, Rietumigaunijas un Dienvidigaunijas. Muzejs veido pārskatu par igauņu tautas celtniecību un sadzīvi pēdējo divu gadsimtu laikā.
Muzejs dibināts 1957. gadā, bet apmeklētājiem atvērts 1964. gadā. Muzejs atrodas Tallinā, Vabaõhumuuseumi tee 12.

## Ārējās saites

* Igaunijas brīvdabas muzeja tīmekļa vietne
Lī reizinājuma formula

**Lī reizinājuma formula** (pazīstama arī ar nosaukumiem **Lī–Trottera** jeb **Lī–Trottera–Kato reizinājuma formula**) ir sakarība
:
  e^{X+Y} = \lim_{n \rightarrow \infty} \left( e^{X/n} e^{Y/n} \right)^n,

kur *X* un *Y* ir *N* × *N* reālas vai kompleksas matricas un *e* apzīmē matricas eksponentfunkciju. Formula nosaukta par godu norvēģu matemātiķim Sofusam Lī, Heilam Troteram (*Hale F. Trotter*) un japāņu matemātiķim Tosio Kato.

Lī reizinājuma formula ir vispārinājums sakarībai
: e^{x+y} = e^x e^y, \,
kur *x* un *y* ir reāli vai kompleksi skaitļi un *e* ir parastā eksponentfunkcija. Matricām šāda sakarība izpildās tikai tad, ja tās komutē jeb *X Y* = *Y X*. Vispārīgā gadījumā matricām šī sakarība *neizpildās* jeb
: e^{X+Y} \neq e^X e^Y, \,
tāpēc jālieto Lī reizinājuma formula. Šī formula ir nozīmīga kvantu mehānikā un kvantu skaitļošanā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Trotter formula , SklogWiki.