Zarnu nūjiņa

**Zarnu nūjiņa** (, saīsināta kā *E. coli*) ir gramnegatīva nūjiņveida baktērija, kas parasti atrodama siltasiņu dzīvnieku zarnu traktā. Tās garums ir aptuveni 1 mikrometrs, tomēr tas plaši variē atkarībā no celma. Tā ir fakultatīvi aeroba, kas nozīmē, ka var izdzīvot gan skābekļa, gan bezskābekļa apstākļos. *E. coli* ir radniecīga dažādām patogēnām baktērijām, kā ''Salmonella'', *[[Klebisella]]*, *[[Serratia]]*, kā arī *[[Yersinia pestis]]*, kas ir plašāk zināms kā mēra izraisītājs. Vairums zarnu nūjiņas paveidu ir nekaitīgi, bet daži, piemēram, O157H7 var izraisīt nopietnu pārtikas saindēšanos un būt par iemeslu pārtikas produktu izņemšanai no tirgus. Baktērijas nekaitīgie paveidi veido daļu no zarnu mikrofloras un mēdz nodrošināt nesējorganismu ar vitamīnu K<sub>2</sub>, un kavēt patogēno baktēriju vairošanos zarnu traktā.

## Izmantošana pētniecībā
*E. coli* ir viens no visplašāk izmantotajiem organismiem zinātnē, viens no vislabāk izpētītajiem baktēriju modeļorganismiem. Kā prokariots *E. coli* sniedz būtisku izpratni par šūnu procesiem, ko iespējams attiecināt uz augstākiem organismiem. *Escherichia coli* ir bijis pielietots fundamentālos zinātnes atklājumos, daudzi no kuriem tika apbalvoti ar Nobela prēmiju. Piemēram, Artūram Kornbergam un Severo Očoa 1959. gadā pasniegtā Nobela prēmija fizioloģijā vai medicīnā par ribonukleīnskābes un dezoksiribonukleīnskābes bioloģiskās sintēzes mehānismu atklāšanu un 1969. gadā Maksam Delbrukam, Alfrēdam Heršijam un Salvadoram Lurijam pasniegtā prēmija "par viņu atklājumiem saistībā ar vīrusu replikācijas mehānismu un ģenētisko struktūru", kas tika veikti, pētot vīrusu replikāciju baktērijās.

Iemesli *E. coli* popularitātei zinātnē ir ātra augšana, relatīvi zemas barotņu izmaksas, plaši pieejama informācija par baktērijas ģenētiku un genomu, kā arī tas, ka daudzi no *E. coli* celmiem ir cilvēkam nekaitīgi, tātad piemēroti demonstrācijām mācību procesā skolās un universitātēs. 1997. gadā tika noteikta pilna *E. coli* celma K-12 genoma sekvence.

## Loma slimību izraisīšanā
Bīstamais paveids O157H7 līdz 1980. gadiem tikpat kā nebija pazīstams. Tiek uzskatīts, ka tas attīstījies rūpnieciskajās lopsaimniecībās ar graudiem baroto teļu zarnu traktā. Šajās fermās teļi tiek baroti ar graudiem, jo tie ir barojoši un palielina ražību. Šādas barošanas blakne ir skābuma līmeņa paaugstināšanās teļu kuņģos un tieši tādā vidē O157H7 vairojas.

2003. gadā publicētā pētījumā tika norādīts, ka bīstamais zarnu nūjiņas paveids atrodams 30 — 80% teļu. Tajā pašā publikācijā minēts arī, ka govīm, kuras no graudu barības pārgāja uz lopbarību, piecu dienu laikā O157 klātesamība samazinājās 1000 reizes.
Zarnu nūjiņas baktērijas atrodamas jebkurā ar ekskrementiem saindētā pārtikā vai cilvēku komensālajās baktērijās. Gadījums ASV ar zarnu nūjiņu inficētajiem spinātiem un ķiplokiem ļauj secināt, ka arī veģetāri produkti šajā ziņā var būt veselībai bīstami. 2005. gadā cilvēki, kas lietoja marķētus trīskārt mazgātus un fasētus salātus, inficējās ar zarnu nūjiņām un arī 2007. gadā tika atklāts, ka kādu marķētu salātu sastāvā ir zarnu nūjiņas. Šī baktērija ir atrasta arī nepasterizētā ābolu un apelsīnu sulā, pienā, lucernas dīgstos un pat ūdenī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Escherichia coli'' datubāze (angliski)