open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ļaudonas viduslaiku pils

thumb|200px|Ļaudonas muižas pils (pēc 1920).
**Ļaudonas viduslaiku pils** () bija Rīgas arhibīskapijas pils un Ļaudonas draudzes novada centrs 13.-16. gadsimtā Aiviekstes labajā krastā Ļaudonā. Pēc nopostīšanas Livonijas kara laikā 1577. gadā to vairs neatjaunoja. 
Pēc 18. gadsimta netālu no pilsdrupām uzcēla Ļaudonas muižas ēkas. 

## Vēsture
1274. gadā Rīgas arhibīskaps Johans I fon Lūne lika agrākā Gerdenes pilsnovada teritorijā pie Svētupes ietekas Aiviekstē uzcelt mūra pili. 1457. gadā Ļaudonas pils (*Laudohn*) minēta to piļu sarakstā, kam bija savs draudzes novads (*kerszpel*). 1481. gada februārī Livonijas-Maskavijas kara laikā krievu karaspēks četras nedēļas ar ārkārtīgu nežēlību siroja Vidzemē un uzbruka arhibīskapa pilīm.
Livonijas kara laikā 1568. gadā Pārdaugavas hercogistes pārvaldnieks Jānis Hodkevičs Ļaudonas pilsnovadu piešķīra K. J. Bankovam. 1575. gadā Ļaudonas pilsnovads nonāca Tīzenhauzenu dzimtas īpašumā, pils pakļāvās Livonijas karalim Magnusam. 1577. gadā pils atkal nonāca krievu karaspēka rokās, kas to nopostīja. Pēc Livonijas kara beigām 1582. gada Jamas Zapoļskas miera līguma sarunu laikā krievu nopostīto Ļaudonas pili dēvēja par pilskalnu   (, *городище Левдун*), pēc līguma noslēgšanas Ļaudonas pilsnovadu iekļāva Cēsu vaivadijā. 

Zviedru Vidzemes laikā Ļaudonas un Bērzaunes muižas no 1625. gada piederēja ģenerālim Johanam Baneram. 1703. gadā krievu karaspēks muižu nopostīja, no 1738. gada Ļaudonas, Lubānas un Odzienas muižas ieguva Mengdenu dzimta.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland . Dorpater Estnischer Verlag, 1942
Orb-3

thumb|right|220px|Raķetes ekspozija
***Orb-3*** jeb ***Orbital Sciences CRS Flight 3***, saukts arī par ***Spaceship Deke Slayton*** bija ASV uzņēmuma *[[Orbital Sciences Corporation|Orbital Sciences]]* bezpilota kravas kosmosa kuģa *[[Cygnus (kosmosa kuģis)|Cygnus]]* palaišanas mēģinājums. Tā bija paredzēta Starptautiskās kosmosa stacijas (SKS) apgādes NASA programmas *[[Commercial Resupply Services]]* trešā *Orbital Sciences* misija. Kosmosa kuģis zaudēts nesējraķetes *[[Antares 130]]* avārijā .

Kosmosa kuģis nosaukts astronauta Donalda Sleitona vārdā.

## Derīgā krava
Kosmosa kuģa hermētiskajā nodalījumā atradās 2215 kg kravas: lietas apkalpei (pārtika, apģērbs, higiēnas materiāli; 748 kg), rezerves daļas stacijas iekārtām (637 kg), zinātniskās ierīces, to skaitā nanopavadoņi un to izmešanas mehānismi (727 kg), datoru, foto un video iekārtas (37 kg), ārpuskuģa aktivitāšu aprīkojums (66 kg).

Ar *Cygnus* uz staciju bija paredzēts nogādāt 29 nanopavadoņus (no tiem 26 *Flock-1d*) un to izmešanas mehānismi; pavadoņus bija paredzēs palaist brīvā lidojumā no stacijas *[[Kibo (SKS)|Kibo]]* moduļa.

## Avārija
*Cygnus* tika palaists  22:22:38 UTC ar nesējraķeti *[[Antares 130]]* no Vidusatlantiskā reģionālā kosmoporta (*MARS*) starta laukuma *LP-0A*. Pirmoreiz *Antares* raķete bija apgādāta ar augšējo pakāpi *Castor 30XL*, kas spēja orbītā pacelt smagāku kravu.
Aptuveni 15 sekundes pēc starta raķete uzsprāga virs starta laukuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* ISS Commercial Resupply Services Mission (Orb-3) Orbital
* Cygnus Orb-3 Mission Updates spaceflight101.com
Igors Kravčuks

**Igors Kravčuks** (; dzimis ) ir bijušais krievu hokejists, aizsargs. Karjeras laikā kļuvis par divkārtēju Olimpisko čempionu un tikai vienu no astoņiem hokejistiem, kas izcīnījuši četras Olimpiskās medaļas. Karjeras pirmo pusi Kravčuks aizvadīja PSRS hokeja čempionātā, taču tad pārcēlās uz NHL, kopumā 12 sezonās aizvadot 699 spēles un atzīmējoties ar 274 rezultativitātes punktiem.

Pašlaik (2014) Kravčuks ir KHL kluba Čerepovecas "Severstal" galvenā trenera palīgs.

## Spēlētāja karjera
Hokejista karjeru pieaugušo komandā Kravčuks sāka 1982.—83. gada sezonā, kad debitēja PSRS hokeja čempionāta vienībā Ufas "Salavat Julajev". Dzimtajā Ufā aizsargs spēlēja līdz 1986.—87. gada sezonai, taču tad pievienojās Maskavas CSKA. CSKA sastāvā Kravčuks spēlēja līdz pat 1991.—92. gada sezonas vidum, kad pārcēlās uz Ziemeļameriku.

1991.—92. gada sezonā Kravčuks debitēja NHL vienības Čikāgas "Blackhawks" sastāvā. Aizsargam izdevās nostiprināties NHL, lai gan jau nākamajā sezonā Kravčuks tika aizmainīts uz Edmontonas "Oilers" vienību. 1993.—94. gada sezona bija pirmā pilnā sezona, ko Kravčuks aizvadīja NHL. "Oilers" rindās viņš spēlēja līdz pat 1995.—96. gada sezonas vidum, kad nonāca Sentluisas "Blues" rindās.

1997. gada vasarā hokejists noslēdza līgumu ar Otavas "Senators". 1997.—98. gada sezonā Kravčuks vienīgo reizi savā NHL karjerā spēlēja NHL Visu Zvaigžņu spēlē. "Senators" Kravčuks spēlēja līdz 2000.—01. gada sezonai, kuras vidū tika aizmainīts uz Kalgari "Flames". 2002.—03. gada sezonā hokejists aizvadīja septiņas spēles Floridas "Panthers" rindās, līdz ar tām noslēdzo profesionālā spēlētāja karjeru.

## Ārējās saites
Jirži Holīks

**Jirži Holīks** (; dzimis ) ir bijušais čehoslovāku hokejists, kreisās malas uzbrucējs, ilggadējs Čehoslovākijas hokeja izlases līderis. Karjeras laikā kļuvis par trīskārtēju Pasaules čempionu, kā arī kļuvis par vienu no astoņiem hokejistiem, kas izcīnījuši četras olimpiskās medaļas. Praktiski visu profesionāļa karjeru aizvadīja Čehoslovākijas hokeja līgas klubā Jihlavas "Dukla", tās rindās septiņas reizes izcīnot līgas čempiones titulu.

Vēlāk Holīks strādāja arī par treneri.

## Ārējās saites
Jere Lehtinens

**Jere Lehtinens** (; dzimis ) ir bijušais somu hokejists, labās malas uzbrucējs, ilggadējs Somijas hokeja izlases dalībnieks. Karjeras laikā kļuvis par vienu no tikai astoņiem hokejistiem, kas izcīnījuši četras olimpisko spēļu medaļas. 1995. gadā izcīnījis Pasaules čempionāta zelta medaļas, savukārt 1999. gadā kopā ar Dalasas "Stars" ieguvis Stenlija kausu. Kopumā NHL aizvadījis 14 sezonas, 875 spēlēs atzīmējoties ar 514 rezultativitātes punktiem.

## Spēlētāja karjera
Profesionāļa karjeru Lehtinens uzsāka 1990.—91. gada sezonā, kad debitēja Somijas 1. divīzijas (otrās spēcīgākās) līgas kluba Espo "Blues" rindās. 1991.—92. gada sezonā komanda nodrošināja tiesības nākamo sezonu aizvadīt SM līgā, taču 1993. gada vasarā uzbrucējs noslēdza līgumu ar Turku TPS. 1994.—95. gada sezonā TPS rindās Lehtinens kļuva par Somijas čempionu.

1995.—96. gada sezonā uzbrucējs pievienojās NHL vienībai Dalasas "Stars", jau pirmajā sezonā tās sastāvā aizvadot 57 spēles. Jau 1998. gadā Lehtinens pirmo reizi ieguva Frenka Selkes balvu, to vēlreiz iegūstot arī 1999. un 2003. gadā. 1998.—99. gada sezonā Lehtinens kopā ar "Stars" izcīnīja Stenlija kausu.

"Stars" rindās hokejists spēlēja līdz pat 2009.—10. gada sezonas noslēgumam. Par profesionālās karjeras beigšanu uzbrucējs paziņoja vien 2010. gada decembrī.

## Ārējās saites
RAF-Avia

***RAF-Avia*** ir Latvijas kravas pārvadājumu lidsabiedrība. Tā ir bāzēta Starptautiskajā lidostā "Rīga" un nodrošina kravu pārvadājumus Eiropā, Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā

*RAF-Avia* flote sastāv no septiņiem gaisa kuģiem: diviem *[[Saab 340]]* un pieciem *[[An-26]]*.

Lidsabiedrība dibināta 1990. gadā ar mērķi piegādāt detaļas un ražošanai nepieciešamos materiālus Rīgas autobusu fabrikai. *RAF-Avia* tika privatizēta 1999. gadā.

2015. gada oktobrī aviosabiedrības vadītājs publiski paziņoja par plāniem uzsākt pasažieru aviopārvadājumus, bet 2016. gada nogalē paziņoja, ka pirmā čarterlidmašīna jau tiek izmantota Vācijas tirgū.

## Negadījumi
### Militārās pārtveršanas atgadījums
2014. gada 29. oktobrī britu prese ziņoja, ka RAF-Avia Antonov An-26 lidmašīna ceļā no Francijas uz Lielbritāniju nenodibināja sakarus ar gaisa satiksmes kontrolieriem. Tas izsauca aviotrauksmi un Lielbritānijas kara flotas iznīcinātāji piespieda lidmašīnu nosēsties Stanstedas lidostā, kur to pārmeklēja, bet neatrada neko aizdomīgu.

### Noslīdēšana no skrejceļa
2019. gada 7. janvārī lidmašīna ar trim apkalpes locekļiem uz borta noslīdēja no skrejceļa Somijā Savonlinnas lidostā.

### Neprecīza nolaišanās
2019. gada 9. oktobrī lidmašīna, nolaižoties Zviedrijā, Trolhatanas lidostā, neprecīzi piezemējās un nobrauca no skrejceļa. Lidmašīnas apkalpe neziņoja par incidentu un vēlāk izmeklētājiem skaidroja, ka nebija pamanījuši, ka lidmašīnas rats atrodas ārpus skrejceļa.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Tokantinsa (upe)

**Tokantinsa** vai **Tokantīnsa** () ir upe Brazīlijas vidienē. Sākas Brazīlijas plakankalnē ziemeļrietumos no galvaspilsētas Braziljas, satekot Almasas (dažkārt tiek uzskatīta par Tokantinsas augšteci) un Maraņaunas upēm Seras da Mesas ūdenskrātuvē. Tek ziemeļu virzienā pa Gojasas, Tokantinsas, Maraņaunas un Paras štatu teritoriju, ietek vienā no Amazones grīvas attekām — Parā iepretī Maražo salai. Augštece strauja, krāčaina, izbūvētas vairākas hidroelektrostacijas; lejtecē tek pa Amazones zemieni. Lielākās pietekas ir Aragvaja (kreisā) un Paranana (labā). Kuģojama līdz Peišei Tokantinsas štatā. Lielākās pilsētas krastos ir Maraba, Imperatriša, Palmasa. Nosaukums cēlies no tupi valodas un nozīmē ‘Tukāna knābis’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Aragvaja

**Aragvaja** () ir upe Brazīlijas vidienē, Tokantinsas kreisā krasta un tās garākā pieteka. Sākas Kajapo grēdā Matugrosu plato, tek ziemeļu—ziemeļaustrumu virzienā Brazīlijas plakankalnē pa Matugrosu, Gojasas Tokantinsas un Paras štatu robežu. Ietek Tokantinsā augšpus Marabas pilsētas. Upes vidustecē attekas veido 300 km garo un līdz 75 km plato Bananalas salu. Upe kuģojama vidustecē 1300 km garumā. Lielākā pilsēta krastos ir Bara du Garsasa. Upes nosaukums tupi valodā nozīmē ‘[pagagaiļu] Ara upe’.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ivans Tabanovs

**Ivans Tabanovs** (; dzimis ) ir bijušais Moldovas futbolists, aizsargs, tagad futbola treneris. 2012. gadā kā Daugavpils "Daugava" galvenais treneris kļuva par Latvijas futbola Virslīgas čempionu.

2014. gada oktobrī Daugavpils "Daugavas" galvenais treneris I. Tabanovs bija viens no aizturētajiem lietā par futbola spēļu rezultātu manipulāciju mantkārīgos nolūkos.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ardona

**Ardona** () vai **Eridona** () ir pilsēta Krievijas dienvidos, Ziemeļkaukāzā, Ziemeļosetijas republikā, rajona centrs. Izvietojusies Ziemeļosetijas vidienē, Ardonas upes krastā 39 km no republikas galvaspilsētas Vladikaukāzas. Ievērojams autoceļu un dzelzceļa mezgls, Ardonā sākas Osetijas Kara ceļš.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lazdīnu seņūnija

thumb

**Lazdīnu seņūnija‎** () ir Viļņas mikrorajons un seņūnija. Tā atrodas Neres upes labajā krastā un aizņem ap 9,9 km2. Lazdīnos dzīvo ap 31 tūkstoti iedzīvotāju (saskaņā ar 2011. gada tautas skaitīšanas datiem). Vietas nosaukums lietuviešu valodā nozīmē ‘lazdu krūmi’.
Argentīnas lielieplaka

**Argentīnas lielieplaka** ir zemūdens lielieplaka Atlantijas okeāna dienvidrietumos. Izvietojusies starp Dienvidamerikas kontinenta nogāzi zietumos, Riugrandi augstieni ziemeļos, Dienvidatlantijas grēdu austrumos un Folklenda plato dienvidos. Vidējais dziļums ap 5000 metru, maksimālais — 6212 metru Argentīnas abisālajā līdzenumā pie Folklenda plato pamatnes. Raksturīga zema ūdens temperatūra. Gultnē globigerīnu dūņas un sarkanais māls.

## Atsauces
Eiropas autoceļš E01

|}
|}

**Eiropas autoceļš E01** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Tas ved no Lārnas Lielbritānijā uz Sevilju Spānijā. Maršrutā ir paredzēts šķērsot jūru no Roslēras ostas Īrijā uz Ferolu Spānijā, taču prāmji šajā maršrutā vēl nekursē. Autoceļš ved cauri arī Portugālei - gar Portu, cauri galvaspilsētai Lisabonai, tad uz Portugāles dienvidu apgabalu Algarvi, kur autoceļš ved gar Faru, pirms tas sasniedz Spānijas robežu pie Velvas.
Eiropas autoceļš E04

|}
|}

**Eiropas autoceļš E04** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Tas ved Zviedrijas dienvidu daļas uz ziemeļu pusi, līdz Somijas robežai. Autoceļa kopējais garums ir 1590 kilometri, taču autoceļa posms Somijā ir tikai 800 metrus garš. Zviedrijas daļa savukārt ir gara, un ved cauri gandrīz visai Zviedrijai. Bieži tiek uzskatīts, ka E04 ir Zviedrijas autoceļu mugurkauls, jo tas ved gar gandrīz visām lielākajām Zviedrijas pilsētām (izņēmumi - Gēteborga, Kārlstade, Vesterosa, Estešunda un Erebrū) un galvaspilsētu Stokholmu. E04 ir arī galvenais ceļš Zviedrijā, kuru parasti izmanto pasažieru un kravas transports, kas brauc no Norlandes uz citām Zviedrijas daļām vai otrādi.
Arika

**Arika** () ir pilsēta un komūna Čīles ziemeļos Klusā okeāna krastā, Arikas un Parinakotas reģiona un Arikas provinces centrs. Izvietojusies pašos valsts ziemeļos pie Peru robežas. Nozīmīga osta, kas kalpo kā Bolīvijas brīvosta, caur kuru tiek veikta nozīmīga daļa no valsts tirdzniecības.

## Vēsture
Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka apvidus bijis apdzīvots jau 10 000 gadu senā pagātnē. Spāņi Lukasa Martinesa de Bogaso vadībā izkāpa šeit krastā 1541. gadā, un jau 1545. gadā te tika izvesta lielākā daļa no Bolīvijā iegūtā sudraba, un tā kļuva par vienu no svarīgākajām Spānijas Impērijas ostām. 1570. gadā pilsētai oficiāli tika piešķirts nosaukums **Izcilā un karaliskā pilsēta Sanmarkosa de Arika** *(La Muy Ilustre y Real Ciudad San Marcos de Arica)*. Leģendāro bagātību dēļ Arika bieži kļuva par pirātu uzbrukuma mērķi.

Pēc Spānijas valdīšanas beigām 1821. gadā Arika kļuva par nesen neatkarību ieguvušās Peru Republikas daļu. 1855. gadā tika atklāts Arikas—Taknas dzelzceļš (viens no pirmajiem Dienvidamerikā), kas funkcionē joprojām. 1868. gadā Ariku satricināja 8,0—9,0 balles stipra zemestrīce, nopostot pilsētu un nogalinot  iedzīvotāju.

Klusā okeāna kara (1879-1883) rezultātā 1883. gadā Arika nonāca Čīles sastāvā. Mūsdienās industriāla pilsēta ar attīstītu rūpniecību (automobiļu ražošana).

## Atsauces

## Ārējās saites
Džampstrīta 21

**"Džampstrīta 21"** () ir 2012. gada amerikāņu asa sižeta komēdiju filma, kuras režisors ir Fils Lords, bet galvenās lomas atveido Džona Hills un Čenings Teitums. Filma ir 1987. gada televīzijas seriāla ar tādu pašu nosaukumu adaptācija.

Filma ir par bijušajiem skolasbiedriem Šmitu un Dženko, kas kļuvuši par policistiem, tiek uzņemti slepenajā vienībā 'Džampstrīta' un nosūtīti uzdevumā, kura laikā viņiem jāatrisina narkotiku tirgošanas lieta vidusskolā, kurā viņiem jāiefiltrējas.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Mārīte Seile

**Mārīte Seile** (bijusi **Stupāne**; dzimusi  Preiļos) ir latviešu pedagoģe, bijusī Latvijas izglītības un zinātnes ministre. M. Seile ir Latvijas elektrotehnikas un elektronikas rūpniecības asociācijas nozares izglītības eksperte un Latvijas Universitātes padomes locekle.

## Biogrāfija
Mācījusies Preiļu 1. vidusskolā. Augstāko izglītību ieguvusi Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē (maģistra grāds matemātikā) un Tventes Universitātē Nīderlandē (maģistra grāds; apgūta izglītības un apmācības sistēmu veidošanas zinātne).

Strādājusi A. Liepas Neklātienes matemātikas skolā. Laikā no 1992. līdz 1996. gadam strādājusi Preiļu 1. vidusskolā par matemātikas skolotāju un direktora vietnieci. Pēc tam līdz 1998. gadam vadījusi projektus "Sorosa fondā". No 1998. līdz 2004. gadam Seile bija direktore "Skolu atbalsta centrā". Strādājusi arī uzņēmumā *[[Maxima|VP Market]]*, kur vadījusi mācību daļu un bijusi arī personāla direktore. Celtniecības jomas uzņēmumā "Primekss" ieņēmusi dažādus amatus — bijusi biznesa procesu direktore, personāla direktore, valdes locekle. Vēlāk kļuvusi par "Iespējamās misijas" (izglītības programma, kas pastāv, lai nostiprinātu izglītību kā vērtību Latvijā) vadītāju.

2014. gada novembrī kļuvusi par "Vienotības" virzītu izglītības un zinātnes ministri Laimdotas Straujumas valdībā.

1994. gadā saņēmusi Ata Kronvalda prēmiju.

## Atsauces

## Ārējās saites
* CV Ministru kabineta mājaslapā
Džosers

**Džosers**, arī **Džesers**, bija Senās Ēģiptes faraons, kas valdīja 3. dinastijas laikā 19 vai 27 gadus ap 2670. gadu p.m.ē. Bija 3. dinastijas dibinātājs.

Džosera tēvs bija faraons Hasehemiu, tomēr nav zināms, vai Džosers faraona amatā nomainīja tēvu, vai arī viņu starpā bijis vēl kāds faraons.

Džosera valdīšanas laikā Ēģipte apvienojās vienā valstī ar galvaspilsētu Memfisā. Vēl viņa valdīšanas laikā tika uzsākta piramīdu celtniecība. Džosers tika apglabāts Imhotepa (pirmais arhitekts vēsturē, kas zināms pēc vārda) būvētajā "kāpņu piramīdā" Sakārā. Šī piramīda ir pasaulē pirmā zināmā monumentālā akmens celtne.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kārlis III Resnais

**Kārlis III Resnais** (, ; dzimis , miris ) bija franku valdnieks, Karolingu imperators no 881. līdz 888. gadam. Ludviga Vācieša dēls.

Dzīves laikā Kārlis III pārvaldīja dažādas sava vecvectēva Kārļa Lielā pārvaldītās impērijas daļas. No 884. (pēc Karlomana II nāves) līdz 888. gadam pārvaldīja Rietumfranku valsti, no 882. līdz 887. gadam — Austrumfranku valsti. Vēl bijis Itālijas karalis (879—887), par imperatoru pāvests Jānis VIII viņu kronēja .

## Ārējās saites

* Ģenealoģija
Ivans III

**Ivans (Joanns) III Vasiļjevičs** (); dzimis , miris ), pazīstams arī kā **Ivans Lielais** (*Иван Великий*), tradicionāli latviski saukts par **Jāni III**, bija Maskavas lielkņazs no 1462. gada līdz savai nāvei. Dēvējis sevi par "visas Krievzemes patvaldnieku (caru)".

Ivans III bija viens no visilgāk valdījušajiem krievu valdniekiem.

1497. gadā viņš sastādīja tiesas likumkrājumu un uzbūvēja tagadējo Maskavas kremli.

## Dzīvesgājums
Dzimis Maskavijas lielkņaza Vasilija II un viņa sievas Borovskas Marijas ģimenē.
Viņa valdīšanas laikā Maskavija 1471. gadā uzbruka Novgorodai, kas gribot saglabāt patstāvību ar Lietuvas dižkunigaitijas palīdzību, padevās Lietuvas dižkungam Kazimiram IV, paturot savas privilēģijas un parašas.
1472. gadā Ivans III otrreiz apprecējās ar pēdējā Bizantijas ķeizara Paleologa meitu Sofiju (Zoju), kas no Lībekas cauri Livonijai ieradās Maskavā, un lielkņazs pieņēma divgalvaino bizantiešu ērgli par savu ģerboni.

Lielkņazs Ivans III pakļāva Jaroslavļas (1463) un Rostovas kņazistes (1474), uzvarēja Novgorodas karaspēku un 1478. gadā pievienoja to saviem valdījumiem. Livonijas—Maskavijas kara laikā Maskavijas karaspēks 1480.—1481. gadā okupēja daļu no Tērbatas bīskapijas un Livonijas ordeņa valsts Latgales daļu.
1485. gadā viņam padevās Tveras kņaziste, bet 1489. gadā viņš Maskavijai pievienoja Vjatkas zemi. 1480. gadā Ivans III atbrīvojās no Dižās Ordas hana Ahmeda virsvaras, 1487. gadā viņš uzbruka Kazaņas hanistei un ielika tur hanu par vasali.
1487. gadā atsākās Lietuvas—Maskavijas kari, kas 1500. gadā turpinājās kā Krievijas—Livonijas—Lietuvas karš. 1502. gadā cieta sakāvi kaujā pie Smoļinas pret Valtera Pletenberga vadīto Livonijas karaspēku.

Pēc kariem ar Lietuvas dižkunigaitiju 1503. gadā Ivans III saviem valdījumiem pievienoja arī Čerņihivas kņazisti, Starodubas kņazisti, Novgorodas–Severskas kņazisti, Riļskas kņzisti un 15 citas pilsētas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Lilita Zatlere

**Lilita Zatlere** (dzimusi  Rīgā) ir bijušā Latvijas prezidenta Valda Zatlere dzīvesbiedre.

## Biogrāfija
No 1960. līdz 1968. gadam mācījusies Rīgas 15. astoņgadīgajā skolā, no 1968. līdz 1971. gadam — Rīgas Tirdzniecības tehnikumā rūpniecības preču prečziņa specialitātē.

1971. gadā uzsākusi darba gaitas sporta un kultūras preču tirdzniecības uzņēmumā "Mākslas antikvariāta veikals", kur līdz 1993. gadam bijusi prečzine. No 1992. līdz 1993. gadam Zatlere bijusi arī eksperte Rīgas pilsētas Centra rajona izpildkomitejas Represēto pilsoņu mantisko zaudējumu kompensāciju izmaksas komisijā. No 1995. līdz 2007. gadam vadījusi individuālo komersantu "Ortopēdijas privātprakse", kas piegādājis Zatlera vadītajai Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcai mugurkaula implantus.

Laikā, kad vīrs bija Latvijas prezidents, viņai tikuši piešķirti vairāku valstu ordeņi oficiālo vizīšu ietvaros.

## Privātā dzīve
Bijusi precējusies ar mākslinieku Aivaru Manguli, kas pašlaik dzīvo Vācijā. Laulībā dzimusi meita Agnese Mangule. 20. gadsimta 90. gados iepazinusies ar Valdi Zatleru, ar kuru dzimis dēls Kārlis Zatlers.

## Atsauces
Dace Seisuma

**Dace Seisuma** (dzimusi ) ir latviešu ārste, bijušā Latvijas prezidenta Andra Bērziņa bijusī dzīvesbiedre.

## Biogrāfija
No 1989. līdz 1991. gadam mācījusies Cēsu 1. vidusskolā, no 1992. līdz 1994. gadam — Cēsu medicīnas skolā medicīnas māsas specialitātē. No 1994. līdz 1998. gadam studējusi Latvijas Medicīnas akadēmijas Rehabilitācijas fakultātē, kur ieguvusi fizioterapeita un veselības aprūpes bakalaura grādu. 2007. gadā ieguvusi ārsta grādu Rīgas Stradiņa universitātes Medicīnas fakultātē. 2010. gadā ieguvusi ārsta internista grādu Latvijas Universitātes Internās medicīnas rezidentūrā.

No 1998. līdz 1999. gadam strādājusi par fizioterapeiti Līgatnes rehabilitācijas centrā "Skaļupes", pēc tam līdz 2001. gadam bijusi fizioterapeite "Veselības Centrā 4". No 2008. līdz 2010. gadam bijusi ārste stažiere Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas Neatliekamās medicīnas centrā.

Pašlaik ir endokrinoloģe Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas Endokrinoloģijas centrā un *Klīnika Premium Medical*.

## Privātā dzīve
D. Seisumas māte ir ārste. Viņai ir divi brāļi. Ar A. Bērziņu iepazinusies Cēsu pusē neilgi pēc 21. gadsimta sākuma. Viņiem ir arī kopīgs dēls Kristaps Andris. Īsi pirms Bērziņa stāšanās Latvijas prezidenta amatā viņi apprecējušies. 2016. gada janvārī laulība tika šķirta.

## Atsauces
Taurs (kalni)

**Taurs** () ir kalnu sistēma Turcijas dienvidos un dienvidaustrumos. Izvietojusies Mazāzijas kalnienes un Armēnijas kalnienes dienvidu malā un stiepjas 1000 km garumā sākotnēji gar Turcijas Vidusjūras piekrasti un tālāk uz austrumiem līdz Vanas ezeram. Augstākais kalns ir Demirkaziks (3756 m vjl). Taurs tiek iedalīts trijās daļās: Rietumtaurs ap Antaljas līci, Centrālais Taurs ziemeļos no Mersinas un Adanas un Armēnijas Taurs vai Austrumtaurs.

Veidots galvenokārt no kaļķakmens, vidējā un austrumu daļā arī metamorfie un dziļuma ieži. Naftas, alumīnija un polimetāla rūdu atradnes. Ziemeļu nogāzēs subtropu stepes, dienvidu — mūžzaļie subtropu meži un krūmāji, 2200—2400 m augstumā — skujkoku meži, augstāk — alpīnās pļavas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas autoceļš E05

|}
|}

**Eiropas autoceļš E04** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Tas ir vistālāk uz rietumiem atrodamais ziemeļu-dienvidu E tīkla ceļš, kas ved no Grīnokas Lielbritānijā uz Alhesirasu Spānijā.

## Atsauces
Eiropas autoceļš E06

|}
|}

**Eiropas autoceļš E06** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Tas ir dienvidu-ziemeļu maršruts, kurš sākās Trelleborjā Zviedrijā, un ved cauri visai Norvēģijai uz tās ziemeļu apgabalu Finmarku. Autoceļš beidzās Hjirkenēsē, kura atrodas netālu no Krievijas robežas ar Norvēģiju. Autoceļa kopējais garums ir 3140 kilometri.
Šeškines seņūnija

**Šeškines seņūnija** () ir Viļņas mikrorajons un seņūnija. Tā ir relatīvi jauna apkaime, kas atrodas Viļņas ziemeļos, tās būvniecība tika uzsākta 1977. gadā. 

Šeškinē pamatā atrodas dzīvojamās ēkas, bet tajā atrodas arī viens no lielākajiem Austrumeiropas iepirkšanās centriem *[[Akropolis (Viļņa)|Akropolis]]*. Šeit atrodas arī otra lielākā sporta būve Lietuvā, *[[Siemens Arena]]*, un arī *[[Lietuvos Rytas Arena]]*. Kopš 2007. gada 1. jūnija blakus *Siemens Arena* atrodas arī vienīgais akvaparks Viļņā.

Agrāk šajā vietā atradās ciems ar nosaukumu Šeškine, no tā arī cēlies apkaimes nosaukums.

## Vēsture
Šeškine vēsturiskos avotos pirmoreiz minēta 1390. un pēc tam 1545. gadā. No 12. līdz 19. gadsimta vidum šībrīža Šeškines teritorija piederēja Radzivilu ģimenei. Tobrīd tā bija neliela apmetne ar koka mājām. 1955. gadā Šeškine tika iekļauta Viļņas pilsētas pašvaldībā un kļuva par tās apkaimi. 1977. gadā Šeškinē tika uzsākta daudzstāvu dzīvojamo ēku būvniecība.

## Atsauces
Demirkaziks

**Demirkaziks** (), arī **Kaldidags**, ir augstākā virsotne Taura kalnos, Turcijas dienvidos. Izvietojies Centrālā Taura masīvā Aladaglara grēdā Nigdes ila austrumos. Veidots no kaļķakmens. Nogāzēs līdz 1800 m augstumam — meži, augstāk — krūmi un pļavas.

## Atsauces
12. Saeimas deputāti

2014. gada 4. oktobrī Latvijā notika 12. Saeimas vēlēšanas, kurās 12. Saeimā ievēlēja 100 deputātu.  

Pirmās sēdes laikā  Saeimas deputāti nobalsoja par Solvitas Āboltiņas apstiprināšanu deputātes amatā, jo  Jānis Junkurs bija atkārtoti iesniedzis iesniegumu par parlamentārieša mandāta nolikšanu.

## Deputātu saraksts
Sarakstā ir visu 12. Saeimā ievēlēto deputātu vārdi alfabēta kārtībā: 

## Skatīt arī
* 12. Saeimas vēlēšanas
Eiropas autoceļš E07

|}
|}

**Eiropas autoceļš E07** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Tas ved no Po Francijā uz Saragosu Spānijā.
Rods Leivers

**Rodnijs Džordžs "Rods" Leivers** (; dzimis ) ir bijušais austrāliešu tenisists. Viņam pieder rekords par visvairāk vienspēļu turnīru uzvarām — Leivers karjeras laikā uzvarēja 200 turnīros.

Laikā no 1964. līdz 1970. gadam (1964—1967: kā profesionālais tenisists) bija pasaules "pirmā rakete" (laikā, kad vēl nebija oficiālā ATP ranga) un no 1961. līdz 1962. gadam. Viņš ir vienīgais, kas divas reizes vienā gadā uzvarējis visos četros *Grand Slam* turnīros — tas notika 1962. un 1969. gadā, tāpat ir vienīgais vīrietis, kas to paveicis "atklātās ēras" laikā. 1967. gadā izcīnīja uzvaras visos trijos *Professional Majors* turnīros. Kopumā ir izcīnījis uzvaru 19 augstākā līmeņa turnīros — 11 *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* un 8 *Professional Majors*. *Grand Slam* sešas reizes uzvarējis arī vīriešu dubultspēļu turnīrā un trīs reizes — jaukto dubultspēļu turnīrā.

Leiveram pieder rekords starp vīriešiem par sezonā izcīnītajām uzvarām turnīrā (22 tituli 1962. gadā), kā arī par izcīnītiem vismaz 10 tituliem septiņās sezonās pēc kārtas (1964—1970). Leivers tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem tenisistiem.

1981. gadā ticis uzņemts Starptautiskajā tenisa Slavas zālē. 2000. gadā viņa vārdā tika nosaukta Austrālijas atklātā čempionāta galvenā arēna.

## Statistika

## Atsauces

## Ārējās saites

* BBC profils
Armēnijas Taurs

**Armēnijas Taurs**, arī **Austrumtaurs** vai **Dienvidaustrumu Taurs** (), ir Taura kalnu austrumu daļa. Izvietojusies Armēnijas kalnienes dienvidu malā un stiepjas 600 km garumā no Džejhanas ielejas līdz Vanas ezeram. Augstākais kalns ir Nurhaks (3081 m vjl) grēdas rietumos. Armēnijas Taurs ietver sevī vairākas saposmotas kalnu grēdas: Nurhaka grēdu, Malatjas grēdu, Madenas grēdu, Gendžas grēdu un Bitlisas grēdu. Grēdu saposmo Tigras un Eifratas ielejas; to dziļums līdz 1500 m.

Veidots galvenokārt no izvirduma un nogulumiežiem, virsotnes lēzenas. Vara un hroma rūdu atradnes. Ziemeļu nogāzes pakājē stepes, dienvidu nogāzē — vasarzaļie meži, augstāk — kalnu stepes, alpīnās pļavas. Attīstīta aitkopība.

## Atsauces
Eiropas autoceļš E10

|}
|}

**Eiropas autoceļš E10** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Tas ved no O Lofotu salās Norvēģijā uz Lūleo Zviedrijā. Tas ir otrs īsākais E ceļu tīkla A klases maršruts. Autoceļa kopgarums ir 880 kilometri, un tā posms Norvēģijā tiek saukts arī par **Karaļa Ūlava V ceļu**.
Eiropas autoceļš E11

|}
|}

**Eiropas autoceļš E11** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Tas ved no Vjerzonas uz Monpeljē  Francijā. Autoceļa kopējais garums ir 570 kilometri.
Eiropas autoceļš E12

|}
|}

**Eiropas autoceļš E12** ir daļa no Starptautiskā E ceļu tīkla. Tas sākās Mūirānā Norvēģijā, ved cauri Zviedrijai, un beidzās Helsinkos Somijā. Autoceļa kopējais garums ir aptuveni 910 kilometri.
PrimeraAir Nordic

**SIA ''PrimeraAir Nordic*** bija [[Skandināvija]]s čarterpārvadājumu [[lidsabiedrība]]s *Primera Air* meitas uzņēmums Latvijā. Dibināts 2014. gada augustā.

Sākotnēji lidsabiedrība paziņoja par plāniem [[Starptautiskā lidosta "Rīga"|Starptautiskajā lidostā "Rīga"]] izveidot lidojumu kontroles centru., bet neplānoj veikt tiešos lidojumus no Rīgas. Mātes uzņēmuma vadītājs meitas uzņēmuma izveidošanu Latvijā pamatoja ar lielāku elastīgumu un iespēju izvairīties no darbinieku arodbiedrībām.

2014. gada 10. oktobrī *PrimeraAir Nordic* uzsāka darbību ar vienu *Boeing 737* lidmašīnu. 2015. gada janvārī un februārī un flotei tika pievienoti divi *Boeing 737*. 2017. gada jūlijā lidsabiedrība paziņoja par plānu 2018. gadā uzsākt tiešos lidojumus no Rīgas.
2018. gada martā komercdirektore Anastasija Višņakova informēja, ka 2017. gadā kompānija pārvadājusi vairāk nekā vienu miljonu pasažieru, 2016. gadā tās apgrozījums bijis 89,4 miljoni eiro, peļņa – 3 miljoni eiro un nodokļos samaksāts viens miljons eiro.

2018. gada 2. oktobrī lidsabiedrība negaidīti paziņoja par darbības izbeigšanu finanšu grūtību dēļ .
2018. gada 10. oktobrī Rīgas pilsētas Vidzemes priekšpilsētas tiesa pasludināja *PrimeraAir Nordic* par maksātnespējīgu.
2020.. gada 15. septembrī tiesa izbeidza *PrimeraAir Nordic'' maksātnespējas procesu, jo kreditoru prasījumu segšanas plāns bija izpildīts.

## Atsauces

## Ārējās saites
*
Artjomovska (Sverdlovskas apgabals)

**Artjomovska** () ir pilsēta Krievijas Sverdlovskas apgabalā. Izvietojusies apgabala dienviddaļā Bobrovkas upītes krastos Vidusurālu austrumu priekškalnēs. Ievērojams mašīnbūves centrs, transporta mezgls.

## Vēsture
1665. gadā kazaks Jegorša Koževins Bobrovkas upītes krastā saņēma zemes īpašumu, kur izveidojušos ciemu sāka saukt par **Jegoršinu** *(Егоршино)*. 1871. gadā, padziļinot vienu no ciema iedzīvotāju akām, tika atklāta akmeņogļu iegula, ko jau nākamajā gadā sāka rūpnieciski izstrādāt. 1914.—1916. gadā Jegoršina tika savienota ar dzelzceļu ar pārējiem Urāla rūpniecības centriem. 1921. gadā Bobrovkas ogļraktuves tika pārdēvētas par godu revolucionāram Fjodoram Sergejevam (segvārds «Artjoms»), vienlaikus pārdēvējot arī strādnieku ciematu pie raktuvēm. 1924. gadā Jegoršina kļuva par rajona centru. 1925. gadā Artjomovskas ciemats tika apvienots ar apkārtējiem strādnieku ciematiem, uz turieni pārcelts rajona centrs, bet 1935. gadā Jegoršinas ciemu iekļāva Artjomovskā. 2. pasaules kara laikā uz Artjomovsku tika evakuēta Skopinas mehāniskā rūpnīca; sākās intensīva kara materiālu rūpnīcu būvniecība.

## Atsauces

## Ārējās saites
Papīra saspraude

thumbnail|275px|Vairāku veidu saspraudes

**Papīra saspraude** ir spīļveida kancelejas priekšmets, kas ir domāta vairāku papīra lapu saspraušanai kopā. Tā ir veidota no noteiktā veidā salocīta tērauda stieples gabala. Pirmās papīra saspraudes tika izgatavotas 19. gadsimta beigās.
Saspraude

**Saspraude** var būt:

* Matu saspraude — matu rotājums
* Papīra saspraude — kancelejas priekšmets
Progress M-25M

***Progress M-25M*** (***Прогресс М-25M***; SKS apzīmējums ***ISS-57P***) bija Krievijas automātisks kravas kosmosa kuģis kravu nogādāšanai uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS). Tas palaists 2014. gada oktobrī un darbojās līdz 2015. gada aprīlim.

## Krava
Kopējā kravas masa starta brīdī bija 2351 kg. Īpašajās tvertnēs ietilpa degviela 1400 kg, skābeklis (22 kg), gaiss (26 kg), ūdens (420 kg). Hermētiskajā kravas telpā (pavisam 1283 kg) atradās iekārtas stacijas apkalpošanai un zinātniskajiem pētījumiem, pārtikas preces, apģērbs, higiēnas, medicīnas preces, to skaitā 68 kg amerikāņu segmentam.

## Lidojuma gaita
*Progress M-25M* tika palaists  07:09:43 UTC ar nesējraķeti *[[Sojuz-U]]* no Baikonuras kosmodroma starta laukuma 31 palaišanas iekārtas 6.
Aptuveni pēc sešām stundām kosmosa kuģis pietuvojās stacijai. Saslēgšanās automātiskā režīmā notika 13:08:20 UTC pie *[[Pirs (SKS)|Pirs]]* moduļa.

 06:41:14 UTC *Progress M-25M* atvienojās no SKS.
26. aprīlī *Progress M-25M* tika novadīts no orbītas. Nesadegušās daļas aptuveni 09:57 UTC iekrita Klusā okeāna dienviddaļā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Progress M-25M lapa SKS Lidojumu vadības centrā
Kalu

**Kalu** var būt:

* Salomons Kalu (*Salomon Kalou*; dzimis 1985. gadā) — Kotdivuāras futbolists;
* Samuels Kalu (*Samuel Kalu*; dzimis 1997. gadā) — Nigērijas futbolists.
55 (skaitlis)

**55 (piecdesmit pieci)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 54 un 56. Gada piecdesmit piektā diena ir 24. februāris. 

Romiešu skaitļu sistēmā 55 tiek pierakstīts šādi — LV, bet binārajā skaitīšanas sistēmā piecdesmit pieci ir 1101112, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 678 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 3716. Piecdesmit pieci ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā piecdesmit piektais ir cēzija (Cs) atomskaitlis. Tas ir Brazīlijas starptautiskais tālsarunu kods.

## Skatīt arī
* 55. gads
* 55. gads p.m.ē.
Tor (anonimitātes tīkls)

***Tor*** ir brīvprogrammatūra, kas nodrošina anonimitāti internetā un palīdz apiet cenzūru un izvairīties no valsts iestāžu (tajā skaitā - likumsargājošo iestāžu) kontroles. Tā ir izstrādāta, lai lietotāji varētu izmantot internetu anonīmi tā, lai to darbības un atrašanās vietu nevar noskaidrot. *Tor* programatūras pamatu izveidoja ASV Jūras Spēku Pētnieciskās Laboratorijas (United States Naval Research Laboratory) matemātiķi ar mērķi izveidot drošu vidi izlūkdienesta darbībām. 2004. gadā šī laboratorija kodu padarīja brīvi publiski pieejamu, bet ASV valdība joprojām ir starp nozīmīgākajiem šī projekta finansētājiem. Nosaukums *Tor* ir saīsinājums no The Onion Routing (sīpola maršrutēšanas) principa.

Populārs veids, kā lietot *Tor*, ir izmantojot ***Tor Browser***, kas apvieno Tor programmatūru kopā ar pārlūkprogrammu, kas atvasināta no *[[Mozilla Firefox]]*, papildinot to ar dažādiem paplašinājumiem.

*Tor* pārvirza interneta datplūsmu caur bezmaksas vispasaules brīvprātīgo uzturētu tīklu, kas sastāv no vairāk nekā sešiem tūkstošiem retranslatoru, lai noslēptu lietotāja atrašanās vietu un darbības no jebkura, kas nodarbojas ar datortīklu uzraudzību vai datplūsmas analīzi. *Tor* izmantošana krietni sarežģī interneta aktivitāšu sasaistīšanu ar lietotāju. *Tor* mērķis ir aizsargāt lietotāju privātumu, kā arī viņu brīvību un spēju veikt konfidenciālu saziņu, kas ir droša pret pārtveršanu. Tāpat *Tor* arī ļauj apiet dažādās valstīs pastāvošos interneta cenzūras mehānismus. Kādā slepenā ASV Nacionālās drošības aģentūras novērtējumā *Tor* tiek raksturots kā "augstas drošības un zema latentuma interneta anonimitātes karalis" un ka "citi troņa pretendenti nav redzami".

*Tor* darbības pamatā ir sīpola maršrutēšana — šifrēšanas slāņi, kas uzklāti viens otram virsū, līdzīgi kā slāņi sīpolā. *Tor* vairākkārtīgi nošifrē sākotnējos datus, tai skaitā mērķa IP adresi, un tad nosūta tos caur virtuālo ķēdi, kas sastāv no vairākiem nejauši izvēlētiem *Tor* retranslatoriem. Katrs retranslators atšifrē tikai vienu slāni, tikai lai noskaidrotu nākamo retranslatoru, kam pārsūtīt atlikušos šifrētos datus. Gala retranslators atšifrē iekšējo slāni un nosūta sākotnējos datus mērķiem, neatklājot un pat pats nezinot avota IP adresi. Tā kā saziņas maršruts ir daļēji noslēpts jebkurā ķēdes lēkumā, tas izslēdz jebkuru vienu punktu, kuru uzraugot varētu veikt saziņas deanonimizāciju.

## Skatīt arī
* facebookcorewwwi.onion
## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
* Oficiālais tīmekļa žurnāls
VSS Enterprise

thumb|300px|''VSS Enterprise'' (vidū) zem nesējlidmašīnas ''WhiteKnightTwo'' (''VMS Eve'')

***VSS Enterprise*** (astes numurs ***N339SS***) bija suborbitālā kosmoplāna *[[SpaceShipTwo]]* *Model 339* klases pirmais eksemplārs. To pēc *[[Virgin Galactic]]* pasūtījuma izgatavoja uzņēmums *[[The Spaceship Company]]*. *VSS Enterprise* iznīcināts katastrofā , kurā gāja bojā viens pilots, bet otrs tika nopietni ievainots.

Raķešplāns ieguvis nosaukumu, iedvesmojoties no televīzijas seriāla *[[Star Trek]]*, kurā figurēja kosmosa kuģis *USS Enterprise*. Arī *[[Space Shuttle]]* prototipa kosmoplānam bija nosaukums *[[Enterprise (kosmoplāns)|Enterprise]]*.

*VSS Enterprise* publiski pirmoreiz demonstrēts 2009. gada decembrī. Pirmais lidojums (bez pilotiem, pievienots nesējlidmašīnai *White Knight Two*) notika . Pirmais lidojums ar pilotiem (pievienots nesējlidmašīnai) veikts . Pirmais autonomais pilotējamais lidojums notika .
, pēc 25 planēšanas režīma lidojumiem, veikts pirmais lidojums ar iedarbinātu raķešdzinēju.

thumb|left|240px|NTSB grupa apskata astes daļu
 *VSS Enterprise* virs Mohaves tuksneša veica lidojumu ar raķešdzinēju. Lidojuma mērķis bija izmēģināt modificētu dzinēju. Raķešplānu pilotēja Pīts Sībolds (*Pete Siebold*) un Maikls Olsberijs (*Mike Alsbury*). Pēc atvienošanās no nesējlidmašīnas, autonomā lidojuma laikā kosmoplāns izjuka. Vienam pilotam izdevās katapultēties, un ar nopietniem ievainojumiem viņš nogādāts slimnīcā. Otrs pilots Maiks Olsberijs gāja bojā.

Avārijas izmeklēšanu veica Nacionālā transporta drošības padome (NTSB). 2015. gada 28. jūlijā tika sniegts izmeklēšanas komisijas atzinums. Avārijas cēlonis bijis cilvēciskais faktors. Pilots, kurš gāja bojā, par agru ir atbrīvojis astes daļu, laikā, kad darbojās raķešdzinējs un tika pārsniegta skaņas barjera. Rezultātā lidaparāts tika strauji nobremzēts. Tika atzīmēts, ka konstrukcijā nebijusi paredzēta aizsardzība pret šādiem gadījumiem, tāpat arī piloti nav bijuši pienācīgi apmācīti.

## Atsauces
56 (skaitlis)

**56 (piecdesmit seši)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 55 un 57. Gada piecdesmit sestā diena ir 25. februāris. 

Romiešu skaitļu sistēmā 56 tiek pierakstīts šādi — LVI, bet binārajā skaitīšanas sistēmā piecdesmit seši ir 1110002, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 708 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 3816. Piecdesmit seši ir pāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā piecdesmit sestais ir bārija (Ba) atomskaitlis. Tas ir Čīles starptautiskais tālsarunu kods. Morbiāna ir Francijas piecdesmit sestais departaments. Dienvidamerikas galējais dienvidu punkts Hornas rags atrodas uz 56 paralēles. 

## Skatīt arī
* 56. gads
* 56. gads p.m.ē.
57 (skaitlis)

**57 (piecdesmit septiņi)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 56 un 58. Gada piecdesmit septītā diena ir 26. februāris. 

Romiešu skaitļu sistēmā piecdesmit septiņi tiek pierakstīts šādi — LVII, bet binārajā skaitīšanas sistēmā piecdesmit četri ir 1110012, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 718 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 3916. Piecdesmit septiņi ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā piecdesmit septītais ir lantāna (La) atomskaitlis. Tas ir Kolumbijas starptautiskais tālsarunu kods. Mozele ir Francijas piecdesmit septītais departaments.

## Skatīt arī
* 57. gads
* 57. gads p.m.ē.
58 (skaitlis)

**58 (piecdesmit astoņi)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 57 un 59. Gada piecdesmit astotā diena ir 27. februāris. 

Romiešu skaitļu sistēmā piecdesmit astoņi tiek pierakstīts šādi — LVIII, bet binārajā skaitīšanas sistēmā piecdesmit astotā ir 1110102, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 728 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 3A16. Piecdesmit astoņi ir pāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā piecdesmit astotais ir cērija (Ce) atomskaitlis. Tas ir Venecuēlas starptautiskais tālsarunu kods. Njevra ir Francijas piecdesmit astotais departaments.

## Skatīt arī
* 58. gads
* 58. gads p.m.ē.
59 (skaitlis)

**59 (piecdesmit deviņi)** ir naturāls skaitlis, kas veselo skaitļu rindā atrodas starp 58 un 60. Gada piecdesmit devītā diena ir 28. februāris. 

Romiešu skaitļu sistēmā piecdesmit deviņi tiek pierakstīts šādi — LIX, bet binārajā skaitīšanas sistēmā piecdesmit deviņi ir 1110112, oktālajā skaitīšanas sistēmā — 738 un heksadecimālajā skaitīšanas sistēmā — 3B16. Piecdesmit deviņi ir nepāra skaitlis.

Ķīmisko elementu periodiskajā tabulā piecdesmit devītais ir prazeodīma (Pr) atomskaitlis. Nora ir Francijas piecdesmit devītais departaments.

## Skatīt arī
* 59. gads
* 59. gads p.m.ē.
Sīpola maršrutēšana

**Sīpola maršrutēšana** () ir anonīmas saziņas tehnika datortīklos, kur ziņojumi tiek atkārtoti šifrēti un sūtīti caur vairākiem tīkla mezgliem, kurus sauc par sīpola maršrutētājiem (). Līdzīgi kā mizojot sīpolu, katrs sīpola maršrutētājs noņem vienu šifrēšanas slāni un nosūta ziņojumu tālāk uz nākamo maršrutētāju. Tādējādi maršrutētājiem, caur ko tiek sūtīts ziņojums, nav zināms nedz tā avots, nedz mērķis, nedz saturs.

Populārākais sīpola maršrutēšanas piemērs ir ''Tor'' anonimitātes tīkls.
Džons Ņūkombs

**Džons Deivids Ņūkombs** (; dzimis ) ir bijušais austrāliešu tenisists, bijis ATP ranga līderis vienspēlēs. Karjeras laikā septiņas reizes izcīnījis uzvaru *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* vienspēļu turnīrā un 17 reizes — dubultspēļu turnīrā (rekords).

Kopā ar tautieti Toniju Rošu izcīnījuši 12 *Grand Slam* dubultspēļu titulus, kas bija rekords līdz 2013. gadam , kad to pārspēja amerikāņi Bobs un Maiks Braiens. 1986. gadā ticis uzņemts Starptautiskajā tenisa slavas zālē.

## Vietas ''Grand Slam'' turnīros

|}

## Ārējās saites
Pijs II

**Pijs II** (, ; dzimis **Enea Silvio Bartolomeo Pikolomīni** (, ) , miris ) bija itāļu humānists un Romas pāvests no  līdz savai nāvei.

Pontifikāta laikā centās apvienot Eiropu krusta karos pret turkiem. Viņš ir vienīgais pāvests, kas sava pontifikāta laikā sarakstījis autobiogrāfiju (13 grāmatas). Pirms kļūšanas par priesteri bijis pazīstams ar saviem erotiskajiem literatūras darbiem.

Pija II priekštecis bija Kaliksts III, bet pēctecis — Pāvils II.

## Atsauces

## Ārējās saites
Asjūta

**Asjūta** (; *Asyūţ*) ir pilsēta Ēģiptē, Asjūtas muhāfazas centrs. Izvietojusies valsts vidienē Nīlas kreisajā krastā 375 km uz dienvidiem no valsts galvaspilsētas Kairas. Nozīmīgs koptu reliģijas un kultūras centrs ar ievērojamu koptu iedzīvotāju daļu. Mūsdienās nozīmīgs vieglās un ķīmiskās rūpniecības centrs, transporta mezgls, universitātes pilsēta.

## Vēsture
Pilsēta zināma no 3100. gada pirms mūsu ēras kā Augšēģiptes 13. nomes galvaspilsēta **Zautja** (*Z3JW.TJ*; vēlāk ēģiptiešu *Səyáwt*, koptu **Sjouta** (ⲥⲓⲟⲟⲩⲧ)). Ēģiptes 11. dinastijas valdīšanas laikā pilsētas nozīme samazinājās. Romas un Bizantijas laikā pilsēta bija zināma kā **Likopole** (*Lykopolis*,  — ‘Vilka pilsēta’) pēc ēģiptiešu kara un nāves dieva Upuauta.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dēls

[thumb|300px|[Siāmas karalis Čulalongkorns (pirmais no labās) ar 11 no saviem 33 dēliem]]
**Dēls** ir vīriešu dzimuma bērns attiecībā pret vecākiem. Analogs sievietēm ir meita. Dažkārt vecāka persona jaunāku vīrieti var uzrunāt ar "dēls", pat ja abas personas nav radinieki.

Dažās kultūrās vecākajam dēlam ģimenē ir dažādas privilēģijas. Pirmsrūpniecības laikmetā un dažās mūsdienu valstīs, kur pastāv uz lauksaimniecību orientēta saimniecība, lielāka vērtība ir dēliem nekā meitām, tāpēc dēliem ir augstāks sabiedriskais stāvoklis, jo vīrieši ir fiziski spēcīgāki un līdz ar to var labāk veikt daudzus darbus zemnieku saimniecībā.

## Ārējās saites
Meita

thumb|Māte ar divām meitām
**Meita** ir sieviešu dzimuma bērns attiecībā pret vecākiem. Analogs vīriešiem ir dēls. Viena laulātā meita no iepriekšējās laulības otrajam laulātajam ir pameita. Dažkārt ar jēdzienu meita var tikt apzīmētas attiecības starp grupām vai elementiem.

Patriarhālās sabiedrībās meitām ir atšķirīgas vai zemākas tiesības nekā dēliem.
Klasiskais cūku mēris

**Klasiskais cūku mēris** (; saīsināti **KCM**) ir visu vecumu cūku infekcijas slimība, kuru ierosina vīruss.  Slimība izpaužas kā drudzis, asinsvadu un asinsrades orgānu bojājumi un resnās zarnas gļotādas difteriskais iekaisums. Sastopams visās pasaules valstīs. Klasiskais cūku mēris ir ļoti postošs saimniecībām, jo saslimušo cūku nāves gadījumi ir 80—100%.

Vīruss skar tikai mājas un mežacūkas neatkarīgi no šķirnes vai vecuma. Infekcijas izraisītājs ir citas slimās cūkas, kas izdala vīrusu apkārtējā vidē ar urīna, fekāliju vai ar sekrētiem. Saslimšana iespējama no ēdiena, ūdens, uzturēšanās vides, kas sajaucies ar slimo cūku izdalījumiem. Dabīga saslimšana cūkām notiek caur barības vadu, elpošanas orgāniem, retāk caur ievainotu ādu. Saslimstība iespējama jebkurā gada laikā.

## Atsauces

## Skatīt arī
* Āfrikas cūku mēris

## Ārējās saites
Polisaharīdi

**Polisaharīdi** (, *poly* — daudz, , *sakchar* — ‘cukurs’) ir lielmolekulāri ogļhidrāti. Veidojas  monosaharīdu polikondensācijas reakcijā. Atrodas visās šūnās, veic dažādas dzīvībai svarīgas funkcijas (rezerves vielu, balsta, imunitātes funkcija).

Polisaharīdu molekulu sastāvā ir vismaz desmit monosaharīdu atlikumu, kas saistīti ar glikozīdisko saiti. Tiek iedalīti homopolisaharīdos un heteropolisaharīdos. To molekula var būt lineāra vai sazarota. Parasti polisaharīdi ir bezkrāsainas vielas, ūdenī var gan šķīst, gan nešķīst. Nav saldas smaržas, parasti nekristalizējas. Polisaharīdi tiek izmantoti arī pārtikas rūpniecībā, ķīmiskajā rūpniecībā un medicīnā.

Pazīstamākie polisaharīdi ir celuloze (augu šķiedrās), ciete (sastāv no amilozes un amilopektīna), glikogēns (dzīvnieku šūnās) un hitīns (kukaiņu ķermeņu apvalkos). Lai arī hitīna sastāvā ir arī slāpeklis, struktūras līdzības dēļ to tomēr pieskaita pie ogļhidrātiem.

## Ārējās saites

*
Datplūsmas analīze

**Datplūsmas analīze** () ir ziņojumu pārķeršanas un analīzes process komunikācijā ar mērķi iegūt informāciju no datu paraugiem. To var veikt arī, ja ziņojumi ir šifrēti un nevar tikt atšifrēti. Parasti, jo vairāk ziņojumi tiek novēroti, vai pat pārķerti un saglabāti, jo vairāk informāciju var iegūt no datplūsmas.
Fanerozojs

**Fanerozojs** (, *fanerós* — ‘atklāts, redzams’; , *zo̱í̱* — ‘dzīvība’) ir Zemes ģeoloģiskās vēstures posms, kas sācies pirms apmēram 542 miljoniem  gadu, kad parādījās attīstītas dzīvības formas. Sīkāk tiek iedalīts paleozoja, mezozoja un kainozoja ērā.

Pirms šī laikposma Zemes atmosfērā bija mazs brīvā skābekļa daudzums, un dzīvnieki, kam skābeklim ir milzīga nozīme, nespēja attīstīties. Fanerozoja laikā Zeme pamazām ieņēma savu pašreizējo izskatu un fiziskās īpašības. Fanerozojs veido tikai aptuveni  daļu kopš laika, kad sāka veidoties Zemes garoza.

Terminu ‘fanerozojs’ 1930. gadā ieviesis amerikāņu ģeologs Dž. Čedviks.

## Atsauces

## Ārējās saites
* 
*
Ceturtās paaudzes karš

**Ceturtās paaudzes karš** () ir konflikts, kam raksturīga robežas izplūšana starp karu un politiku, kaujiniekiem un civiliedzīvotājiem.

Terminu pirmoreiz lietoja ASV analītiķi 1989. gadā, lai aprakstītu karadarbības atgriešanos pie decentralizācijas. Ceturtās paaudzes karš iezīmē nacionālu valstu monopola zaudēšanu attiecībā uz kaujas spēkiem, atgriežoties pie situācijas, kas bija raksturīga senākos laikos.

## Piemēri
* 2011. gada Lībijas pilsoņu karš
* Sīrijas pilsoņu karš

## Skatīt arī
* Karadarbības paaudzes

## Atsauces
Karls Gellerups

**Karls Ādolfs Gellerups** (; dzimis , miris ) bija dāņu rakstnieks, rakstījis dzeju un romānus. Rakstījis arī vācu valodā. Pieder pie *Det Moderne Gennembrud* grupas.

Gellerupa nozīmīgākie darbi ir romāni: "Ideālists" (1878), "Ģermāņu skolnieks" (1882), "Minna" (1889), "Dzirnavas" (1896). Romāns "Dzirnavas" latviešu valodā ticis izdots ar nosaukumu "Kalna dzirnavas" 1922. gadā. Rakstījis arī drāmas, dzejoļus un literārkritiskus rakstus. Kopā ar tautieti Henriku Pontopidanu 1917. gadā saņēmis Nobela prēmiju literatūrā. Gellerupam prēmija tikusi piešķirta "par daudzpusīgo un bagāto dzeju".

Studējis teoloģiju, tomēr darvinisma un kritiķa Džordža Brendsa jauno radikālo ideju ietekmē uzskatījis sevi par ateistu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmijas lapa  
* Biogrāfija
Oļegs Mantuļņikovs

**Oļegs Mantuļņikovs** (dzimis , miris ) bija Latvijas krievu uzņēmējs un politiķis. Latvijas PSR laikā bija Latvijas Komunistiskās partijas Liepājas pilsētas komitejas otrais sekretārs. Bija Latvijas Republikas Augstākās Padomes deputāts no 1990. līdz 1993. gadam. Tās darbības laikā bija viens no deputātiem, kas nebalsoja par Latvijas neatkarības deklarāciju un iesaistījās frakcijā "Līdztiesība".

Pēc deputāta pilnvaru beigām strādāja par apdrošināšanas sabiedrības "Balva" Kurzemes reģionālās nodaļas vadītāju, bija Krievu kopienu apvienotā kongresa biedrs, Liepājas krievu kopienas priekšsēdētājs, vēlāk priekšsēdētāja vietnieks, Baltijas Starptautiskās akadēmijas Liepājas filiāles direktors un docents. No 2009. līdz 2013. gadam darbojās Liepājas domē kā nepilsoņu un cittautiešu lietu komisijas biedrs.

Apbalvots ar Krievijas Federācijas valdības Goda diplomu par ārvalstīs esošo tautiešu interešu aizstāvēšanu.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Nekrologs  vietnē *lro.lv*