open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms

thumb|Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms
**Georgs Frīdrihs fon Felkerzāms** (; 1766—1848) bija vācbaltiešu muižnieks, Kurzemes bruņniecības sekretārs (1795), delegācijas sastāvā parakstījis Kurzemes hercogistes pievienošanas aktu Krievijas Impērijai. Vidzemes ģenerālgubernatora marķīza Pauluči kancelejas vadītājs (1813). Vidzemes guberņas civilais gubernators (1829—1847).

## Sabiedriskā darbība
Kurzemes literatūras un mākslas biedrības dibinātājs (1815). Jelgavas brīvmūrnieku Jāņa ložas "Pie trīs kronētiem zobeniem" brālis (1818), Rīgas literāri praktiskās pilsoņu savienības goda loceklis (1818).  1836. gadā viņu par savu goda biedru ievēlēja arī Rīgas vēstures un senatnes pētītāju biedrība.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1766. gada 10. novembrī Kurzemes un Zemgales hercogistē Felkerzāmu dzimtas muižā (Stelles muižā, mūsdienās Šēderes pagastā, ).
1781.—1785. gadā mācījās Jelgavas akadēmiskajā ģimnāzijā.
1786.—1789. gadā studēja Getingenes Universitātē.
1793. gadā hercogs Pēteris viņu iecēla par ģenerālkomisāru, viņa uzdevums bija nodrošināt Kurzemes hercogistē izvietotā Krievijas karaspēka apgādi Koscjuško sacelšanās laikā.
1795. gadā kļuva par Kurzemes bruņniecības sekretāru, bijis viens no sešiem Kurzemes bruņniecības deputātiem, kas Pēterburgā parakstīja Kurzemes hercogistes pakļaušanās aktu.
1803. gadā Kurzemes bruņniecības deputāts Pēterburgā.
1809. gadā Kurzemes gubernatora padomnieks.
1812. gada kara laikā pēc Napoleona karaspēka iebrukuma Kurzemē pārcēlās uz Pēterburgu, pēc tam uz Rīgu, kur strādāja militārā gubernatora marķīza Pauluči kancelejā.
1812. gadā bija krievu ieņemtās Klaipēdas () ģenerālintendants.
Vidzemes ģenerālgubernatora marķīza Pauluči kancelejas vadītājs (1813).
1815. gadā bija viens no Kurzemes literatūras un mākslas biedrības dibinātājiem.
1829.—1847. gadā Vidzemes civilais gubernators, slepenpadomnieks (1835).

Miris 1848. gada 18. novembrī Rīgā.

## Atsauces
Iguanodons

**Iguanodoni** () ir cerapodu apakškārtas ģints dinozauri. Viņi spēja pārvietoties gan uz visām četrām kājām, gan tikai uz divām. Tādēļ iguanodoni tiek uzskatīti par evolūcijas posmu, kad daļa no cerapodiem sāka staigāt tikai uz divām kājām. Ir bijušas dažādas iguanodonu sugas, kuras tiek datētas sākot ar juras laikmetu līdz krīta laikmeta beigām. Iguanodonu fosilijas ir atrastas gan Eiropā, gan Āzijā, gan Ziemeļamerikā. Iguadononu vislielākā atšķirība no citiem līdzīgiem dinozauriem bija tāda, ka kāju galos tam bija dzelkšņi, kas, iespējams, nodrošināja aizsardzību pret plēsoņām. Lielie un apjomīgie zālēdāji ir vieni no iguanodontu grupas dinozauriem.

1825. gadā angļu ārsts Gideons Mantels ziņoja par savas sievas atradumu. Viņa sieva Mērija pirms trim gadiem pludmalē kādā ceļmalas akmenī bija atradusi divus lielus zobus. Arī netālajā akmeņlauztuvē tika atrasti zobi un pārakmeņojušies kauli. Tā kā zobi pēc savas formas bija līdzīgi Centrālamerikā un Dienvidamerikā dzīvojošas ķirzakas iguānas zobiem, Mantels jaunatklāto dzīvnieku nosauca par iguanodonu, kas tulkojumā nozīmē "iguānas zobs". Līdz ar to iguanodons kļuva par otro dinozauru, kam tika dots zinātnisks nosaukums (pirmais bija *[[Megalosaurus]]*).

thumb|230px|left|Iguanodona salīdzinājums ar cilvēku
Semītu valodas

**Semītu valodu saime** ir viens no galvenajiem afroaziātu valodu saimes atzariem, kurā runā ap 300 miljonu cilvēku Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā un Somālijas pussalā. Visplašāk lietotās semītu saimes valodas ir arābu valoda (ieskaitot visas varietātes), kurā kā dzimtajā valodā runā vairāk kā 200 miljoni cilvēku, amharu valoda (27 miljoni), tigrinja (ap 6,7 miljoniem), ivrits (ap 7 miljoniem) un aramiešu valoda.

Semītu valodas bija vienas no pirmajām, kuras ieguva rakstību. Ebliešu un akadiešu valodās ķīļu rakstu sāka izmantot 3. gadu tūkstoša p.m.ē. vidū. Citas semītu valodas izmantoja Ugaritas, feniķiešu, aramiešu, sīriešu, arābu, dienvidarābijas un geeza rakstu sistēmas. Maltiešu valoda ir vienīgā semītu valoda, kas izmanto latīņu alfabētu.

## Semītu pirmvaloda

[thumb|200px|14. gadsimta p.m.ē. [Amarnas vēstule akadiešu valodā]]
Agrīnākie semītu valodu iezīmju apliecinājumi datējami ap 23. gadsimtu p.m.ē. akadiešu valodā. Iespējami semītu valodas lietotāju agrīnie pieraksti pirmkanaaniešu alfabētā datējami ap 1800. gadu p.m.ē. Semītu pirmvaloda varētu būt lietota no apmēram 4. gadu tūkstoša p.m.ē., apmēram vienlaicīgi ar indoeiropiešu pirmvalodu.

Termins "semītu" cēlies no Bībelē aprakstītā Noasa dēla Sema vārda.

## Semītu valodu iedalījums
* austrumsemītu valodas (mirušas)
** akadiešu valoda
** ebliešu valoda
* rietumsemītu valodas
** centrālās semītu valodas
*** arābu valoda
**** arābu valodas varietātes
*** ziemeļrietumsemītu valodas
**** kanaaniešu valoda
**** ivrits (ebreju valoda)
**** aramiešu valoda
**** sīriešu valoda
**** Ugaritas valoda
** dienvidu semītu valodas
*** amharu valoda (etiopiešu valoda)
*** tigrinja
*** dienvidarābu valoda

## Atsauces

## Ārējās saites

* Semītu valodu koks
* Afroaziātu valodu koks
* ''Ethnologue'' par semītu valodām
Brūku ģimene

**Brūku ģimene** ir angļu ģimene, kas no 1841. līdz 1946. gadam valdīja Saravakā (tagad Malaizijas štats).

Saravakas radžas:
* Džeimss Brūks (1841—1868)
* Čārlzs Entonijs Džonsons Brūks (1868—1917)
* Čārlzs Vainers Brūks (1917—1946)
Augustovas baznīca

**Augustovas Svētās Elizabetes Romas katoļu baznīca**, saukta arī **Kapūnes baznīca,** ir Romas katoļu Rīgas metropolijas Rēzeknes—Aglonas diecēzes draudzes baznīca. Tā atrodas Balvu novada Lazdukalna pagasta Kapūnē.Vietējas nozīmes arhitektūras piemineklis (Nr. 2854).

Baznīca ir koka celtne, apšūta ar dēļiem, 12 m gara un 8 m plata viennavas telpa ar cementa grīdu.

Celta 1828. gadā (pēc citiem avotiem 1826. g.) no kā Bēržu draudzes kapela. Kapelā bija arī kapliča, kurā noturēt dievkalpojumus tika atļauts no 1828. gada (atļauju deva toreizējais Mogiļovas arhibīskaps). Pēc Pirmā pasaules kara nodibinājās patstāvīga Augustovas draudze, kapelu pārveidojot par baznīcu.

Baznīcas priekšā atrodas arī viens no lielākajiem brīvdabas krucifiksiem Latvijā: gandrīz 4 m augstais ozolkoka krusts pa kreisi no ieejas baznīcā (brusas šķērsgriezums ir 18x18&nbsp;cm). Pie krusta piestiprināta 70&nbsp;cm augsta kokā griezta, krāsota Kristus figūra.

## Augustovas draudzē kalpojušie priesteri
* 1920—1921 — prāvests Felikss Laizāns
* 1926. g — prāvests Francisks Stulginskis
* 1929—1931 — prāvests Aloizs Kalve
* 1931—1932 — prāvests Aleksandrs Pekšs
* 1932—1933 — prāvests Stefans Locāns
* 1934—1936 — Bēržu baznīcas prāvests Ādolfs Tarbunas
* 1936—1938 — prāvests Jāzeps Krumpāns
* 1938—1942 — prāvests Pēteris Tumans (vēlāk kā Rugāju baznīcas prāvests)
* 1943—1948 — prāvests Jānis Ostrovskis
* 1948—1949 — Rugāju baznīcas prāvests Antons Geriņš
* 1949—1956 — Rugāju baznīcas prāvests Ādams Ivbulis
* 1956—1957 — prāvests Jānis Kokars
* 1957—1959 — prāvests Eduards Ūsāns
* 1959—1962 — Rugāju baznīcas prāvests Ādams Ivbulis
* 1962—1964 — prāvests Eduards Beķers
* 1964—1975 — prāvests Pēteris Liepnieks
* 1975—1984 — Rugāju baznīcas prāvests Eduards Kopeiks
* 1984—1997 — Bēržu baznīcas prāvests Vaclavs Ereļs
* 1997—2002 — Bikavas baznīcas prāvests Felikss Šneveļs
* 2002—2005 — Bikavas baznīcas prāvests Kupčs Jānis
* 2005—2007 — Bikavas baznīcas prāvests Mārtiņš Klušs
* no 2007. gada prāvests Oļģerts Misjuns

## Literatūra
* Pr. J. Svilāns. Latvijas Romas — katoļu baznīcas un kapelas. [1975] — I. daļa — Rīgas Metropolijas kūrija: Rīga, 1995., 24. lpp.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Augustovas sv. Elizabetes katoļu baznīca, Kopyunes (Kapūnes) baznīca
* Augustovas baznīca
* Augustovas Sv. Elizabetes baznīca fotogrāfijās 1
* Augustovas Sv. Elizabetes baznīca fotogrāfijās 2 
* Rēzeknes—Aglonas diecēzes baznīcu saraksts
* Balvu rajona kultūrvēstures pieminekļu datu bāze
Triceratopss

**Triceratopsi** jeb **trīsradži** () ir cerapodu apakškārtas ģints dinozauri, kuri dzīvoja krīta perioda beigās pirms 68-65 miljoniem gadu Ziemeļamerikas teritorijā. Tas bija viens no pēdējiem dinozauriem, kuri piedzīvoja dinozauru izmiršanu, kas, iespējams, notika liela meteorīta sadursmē ar Zemi. Triceratopsi ir vieni no pazīstamākajiem dinozauriem. Tie līdzinās mūsdienās vēl dzīvojošajam degunradzim, jo arī triceratopsam uz deguna ir izaugums. Bet atšķirībā no degunradža, triceratopsam vēl ir divi ragi, kā arī ap kaklu liels kaula vairogs.

Lai gan triceratopsa skelets nav atrasts pilnībā, triceratopss zinātniekiem ir jau zināms kopš 1887. gada.

Triceratopss ir viens no pazīstamākajiem dinozauriem. Tie dzīvoja tajā pašā periodā, kurā dzīvoja tiranozaurs. Triceratopsi bija tiranozauru upuri.  Divas triceratopsa sugas *T. horridus* un *T. prorsus* tika atklātas, taču ir aizdomas, ka bija daudz citu sugu. Jaunākie pētījumi liecina, ka torozaurs, dinozaurs, kas dzīvoja krīta periodā, bija triceratopsa suga ar vairāk nobriedušu formu, bet šī teorija ir apstrīdama.

Ir savāktas daudzas triceratopsa ģints paliekas kopš to atklāšanas 1889. gadā. Tika atrasti dažāda vecuma skeletu eksemplāri, jaundzimušu un pieaugušu triceratopsu skeleti.

Par kaula vairogu un trīs ragiem ir vairākas teorijas. Visbiežāk tiek uzskatīts, ka tie bija aizsardzības ieroči pret plēsējiem. Jaunākās teorijas uzskata, ka tie tika izmantoti, lai identificētu tēviņus.

thumb|230px|left|Triceratopsa salīdzinājums ar cilvēku.

## Atsauces
Lielā 1910. gada janvāra komēta

**Lielā 1910. gada janvāra komēta** bija komēta, kura parādījās 1910. gada janvārī. Tā bija ļoti spoža, varēja redzēt pat dienas laikā. Spožumā tā pārspēja Veneru. Komēta bija redzama īsu laiku. 1910. gada maijā Zemei pietuvojās arī Haleja komēta. Daudzi cilvēki, kuri pieredzēja Haleja komētas atgriešanos 1986. gadā, apgalvoja, ka redz to jau otro reizi. Patiesībā vairums no viņiem pirmoreiz bija redzējuši Lielo 1910. gada janvāra komētu.
Dženifere Anistone

**Dženifere Džoanna Anistone** (; dzimusi  Šermanoksā, Kalifornijā, ASV) ir amerikāņu aktrise. Viņa kļuva slavena 1990. gados ar Reičelas Grīnas lomu seriālā "Draugi", par ko saņēmusi *[[Emmy balva|Emmy]]*, Zelta globusa un Ekrāna aktieru ģildes balvas.

Tāpat ir filmējusies vairākās komerciāli veiksmīgās Holivudas filmās. Viņa saņēma kritiķu atzinību par lomām filmās "Viņa ir īstā" (1996), "Darbs ofisā" (1999), "Laba meitene" (2002) un "Bagātie draugi" (2006). Lielākos komerciālos panākumus guvusi ar lomām filmās "Visvarenais Brūss" (2003), "Šķiršanās amerikāņu stilā" (2006), "Mārlijs un es" (2008), "Izliecies par manu sievu" (2011) un "Neciešamie bosi" (2011).

Bijusi precējusies ar aktieri Bredu Pitu (2000—2005), aktieri, režisoru un scenāristu Džastinu Terū (2015—2017).

Aktrise ir kristīta ɡrieķu pareizticīgo baznīcā un Losandželosā apmeklējusi arī Kristus Apskaidrošanās Krievu pareizticīgo baznīcu.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Haleja armāda

**Haleja armāda** ir apzīmējums kosmisko aparātu grupai, kurus nosūtīja pētīt Haleja komētu, kad tā pietuvojās . Armāda sastāvēja no vienas Eiropas Kosmosa aģentūras zondes; divām zondēm, kuras palaida PSRS un Francija kopēja projekta ietvaros; divām zondēm no Japānas un vienas NASA zondes.

Zondes, sākot ar tuvāk pārlidojušo:
* Džoto (*Giotto*)— pirmā zonde, kura ieguva krāsainus komētas kodola attēlus no tuvienes;
* Vega-1 (*Вега-1*) — pirms doties uz Haleja komētu, uz Veneras palaida balonzondi un nolaižamo aparātu;
* Vega-2 (*Вега-2) - pirms doties uz [[Haleja komēta|Haleja komētu]], uz [[Venera (planēta)|Veneras]] palaida balonzondi un nolaižamo aparātu;
* [[Suisei]] — pazīstams arī kā *Planet A*.
* [[Sakigake]] — pirmā Japānas zonde, kura pameta Zemes sistēmu. Paredzēta, galvenokārt, starpplanētu misiju tehnoloģiju izpētei;
* [[International Cometary Explorer]] — sākotnēji *ISEE-3'', tika pārdēvēts jaunajai misijai, komētu izpētei.
Tasmanija

**Tasmanija** () ir sala un štats Austrālijas dienvidu piekrastē. Aizņem Tasmanijas salu (64 519 km²) un vairākas mazākas salas Basa šaurumā, lielākās no kurām ir Flindersa sala (1 330 km²) un Kinga sala (1 098 km²). Štata galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Hobārta salas dienvidaustrumu piekrastē.

## Vēsture
Salu 1642. gadā atklāja Ābels Tasmans. Tikai 156 gadus vēlāk anglis Džordžs Bass atklāja jūras šaurumu (Basa šaurums) starp Tasmaniju un Austrāliju, pierādot, ka Tasmanija ir sala.

## Ģeogrāfija
Tasmanijas krasta līnija ir izrobota, krasti stāvi. Salā ir daudz upju, kas iztek no ezeriem salas vidienē un strauji plūst lejup pa dziļām ielejām uz okeānu. Tās plūst cauri bieziem mežiem, kur īstus biezokņus veido kokpapardes. Pēc izskata savdabīgs augs Tasmanijā ir zāleskoks (ksantoreja), kas sastopams arī Austrālijas dienvidaustrumu daļā. Tam ir īss, resns stumbrs un garai zālei līdzīgas šauras lapas. Tasmanijā gaisa temperatūra vasarā ir ap 17 °C, ziemā ap 7 °C. Nokrišņu ir daudz — 1000 mm gadā. Augu un dzīvnieku pasauli salā veido galvenokārt Austrālijā sastopamie augi un dzīvnieki. Taču tādi dzīvnieki kā Tasmanijā mītošais vilksomainis un velnsomainis pašā Austrālijas kontinentā nav sastopami.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rietumsemītu valodas

**Rietumsemītu valodu atzars** ir galvenais semītu valodu saimes atzars. Otrs ir mūsdienās izzudušais austrumsemītu atzars (ebliešu un akadiešu valodas).

Rietumsemītu atzarā ietilpst visas galvenās semītu saimes valodas, kas savukārt dalās centrālajā (kur ietilpst arābu valoda) un dienvidsemītu atzaros.

## Atsauces
* Alice Faber: *Genetic Subgrouping of the Semitic Languages*. In: Robert Hetzron (Hrsg.): *The Semitic Languages*. Routledge, London 1997. S. 3-15.
Skolozaurs

**Skolozauri** jeb **eiplocefali** () bija dinozauru ģints, kuri dzīvoja Ziemeļamerikas rietumos. Skolozauri bija zālēdāji. Skolozauri bija klāti ar bruņveida ādu, kas aizsargāja dinozaurus no uzbrucējiem. Savukārt spēcīgās kājas padarīja skolozaurus par izveicīgiem skrējējiem. Skolozauriem bija spēcīga, šūpoties spējīga aste, kas bija iespaidīgs ierocis. Astes galā atradās kaula astes vāle.

thumb|230px|left|Skolozaura salīdzinājums ar cilvēku.
Putniegurņa dinozauri

**Putniegurņa dinozauri** () ir dinozauru kārta, kurā ietilpst visi tie dinozauri, kuriem iegurnis bija līdzīgs putniem. Visi putniegurņa dinozauri bija augēdāji.

## Klasifikācija

**Kārta Putniegurņa dinozauri** (*Ornithischia*)
* Dzimta Pisanosauridae
* Dzimta Fabrosauridae
* **Apakškārta [[Thyreophora]]**
** Dzimta Scelidosauridae
** **Infrakārta [[Stegosauria]]**
** **Infrakārta [[Ankylosauria]]**
* **Apakškārta [[Cerapoda]]**
** Dzimta Heterodontosauridae
** **Infrakārta [[Ornithopoda]]**
*** Dzimta Hypsilophodontidae*
*** Dzimta Hadrosauridae
** **Infrakārta [[Pachycephalosauria]]**
** **Infrakārta [[Ceratopsia]]**
Adaptīvā radiācija

[thumb|Četras no Galapagu salas žubīšu sugām, katrai [knābis ir pielāgojies noteiktas barības iegūšanai]]
**Adaptīvā radiācija** ir jaunu sugu veidošanās process, kurā no vienas sugas veidojas daudzas sugas, kas izplatās un pielāgojas atšķirīgiem dzīves stāvokļiem. Izteikts piemērs ir 13 Galapagu salu žubīšu sugas, kas izveidojušās no kontinentā sastopamās žubītes, kas izplatījās salās. 

## Atsauces
Centrālās semītu valodas

**Centrālās semītu valodas** ir viens no Afroaziātu valodu saimes semītu valodu atzariem. Sastāv no arābu makrovalodas un ziemeļrietumsemītu atzara, kuram savukārt pieskaitāmas kanaaniešu, ebreju, aramiešu un Ugaritas valoda.
Zauriegurņa dinozauri

**Zauriegurņa dinozauri** () ir dinozauru kārta, kurā ietilpst visi tie dinozauri, kuriem iegurnis bija līdzīgs ķirzakām. Šajā kārtā ietilpa gan augēdāji, gan gaļēdāji dinozauri. Mūsdienu putni pieder šai kārtai.
Damaska

**Damaska** (, ) ir pilsēta Sīrijas dienvidrietumos, Sīrijas galvaspilsēta un Damaskas muhāfazas administratīvais centrs. Pēc aplēsēm 2023. gadā tajā dzīvoja 2,58 miljoni iedzīvotāju, un pēc šī rādītāja tā ir lielākā valsts pilsēta. Damaska ir viena no senākajām nepārtraukti apdzīvotajām pilsētām uz Zemes.

Damaska atrodas Levantē, Sīrijas dienvidaustrumos, aptuveni 80 km no Vidusjūras un 23 km no Sīrijas robežas ar Libānu. Pilsētu austrumu pusē ieskauj Antilibāna kalni, kas rada lietus ēnas efektu. Tādēļ Damaskā ir daļēji sauss klimats, tomēr zeme ir auglīga, jo to apūdeņo Baradas upe. Vasaras mēneši ir karsti, bet ziemas mēneši ir vēsi.

Damaska vēsturiski ir bijusi viena no Zīda ceļa pieturvietām. No 661. līdz 750. gadam tā bija Umajādu kalifāta galvaspilsēta. Šajā laikā tika uzcelta Omeijādu mošeja, līdz ar to Damaska kļuva par vienu no islāma svētajām vietām. 1979. gadā Damaskas vecpilsēta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, bet 2013. gadā Sīrijas pilsoņu kara dēļ tā kļuva par apdraudēto Pasaules mantojuma objektu.

## Vēsture
Damaska ir viena no vecākajām joprojām apdzīvotajām pilsētām pasaulē. Arheoloģiski izrakumi liecina, ka šī vieta ir bijusi apdzīvota kopš 9000. gada p.m.ē. Rakstiskajos avotos Damaska pirmo reizi minēta ap 2500. gadu p.m.ē. Vēsturiski tā bija viena no Zīda ceļa pieturvietām. 64. gadā p.m.ē. Damasku iekaroja Senās Romas ģenerālis Gnejs Pompejs, un tā kļuva par romiešu (vēlāk arī bizantiešu) centrālo pārvaldes punktu pār Levanti.

7. gadsimtā Abdelmaliks iekaroja Damasku, un no 661. līdz 750. gadam tā bija Umajādu kalifāta galvaspilsēta. Šajā laikā tika uzcelta Omeijādu mošeja, līdz ar to Damaska kļuva par vienu no islāma svētajām vietām. Islāma zelta laikmetā Damaska kļuva par nozīmīgu arābu pasaules kultūras, zinātnes un tirdzniecības centru. 12. gadsimtā Damaska bija Saladīna bāzes vieta cīņai pret kristiešiem Krusta karu laikā.

Pēc Otrā pasaules kara Sīrija ieguva neatkarību un 1945. gadā Damaska kļuva par valsts galvaspilsētu. 1979. gadā Damaskas vecpilsēta tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 2011. gadā arī Damaskā sākās Sīrijas pilsoņu karš. 2013. gadā šī kara dēļ Damaskas vecpilsēta kļuva par apdraudēto Pasaules mantojuma objektu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Saroujah''
* ''Damascus online''
* Damascus Real Estate
* Damaska: Arābu kultūras galvaspilsēta 2008
* ''Damascus Syria News''
* ''Oldamascus.com''
Rokasbumba 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

right
**[[Rokasbumba|Rokasbumbā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 2 medaļu komplekti - sieviešu un vīriešu izlasēm. Sacensības notika no 9. līdz 24. augustam, Nacionālajā apjumtajā stadionā, Pekinā. Gan sieviešu, gan vīriešu sacensībās piedalījās 12 izlases.

## Sacensību formāts
Sacensības noritēja divās kārtās - komandas tika sadalītas divās grupās, kur katras grupas labākās četras izlases tiek uz ceturtdaļfinālu. 

## Medaļu ieguvēji
Futbols 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Futbols|Futbolā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tika sadalīti 2 medaļu komplekti - vīriešu un sieviešu komandu turnīros. Sacensības notika no 6. līdz 24. augustam. olimpiskajās spēlēs piedalījās sieviešu komandas un vīriešu U-23 izlases, vīriešu izlasēm bija tiesības papildināt sastāvus ar trijiem spēlētājiem, kas ir vecāki par 23 gadiem. Futbola sacensības sākās 2 dienas pirms spēļu atklāšanas un turpinājās līdz pat pēdējai olimpiādes dienai.
Futbola spēles tika aizvadītas 6 stadionos:
* Pekinas nacionālais stadions, Pekina
* Pekinas Strādnieku stadions, Pekina
* Šanhajas stadions, Šanhaja
* Cjiņhuandao olimpiskā sporta centra stadions, Cjiņhuandao
* Šeņjanas olimpiskais stadions, Šeņjana
* Tjaņdziņas olimpiskā centra stadions, Tjaņdziņa

## Vīriešu komandu izlases

16 vīriešu futbola izlases tika sadalītas 4 apakšgrupās - grupu uzvarētāji un otro vietu ieguvēji turpināja cīņu par medaļām "play-off" turnīrā.

;A grupa
* 
* 
* 
* 
;B grupa
* 
* 
* 
* 
;C grupa
* 
* 
* 
* 
;D grupa
* 
* 
* 
* 

**Medaļu ieguvēji**

## Sieviešu komandu izlases

12 sieviešu futbola izlases tika sadalītas 3 apakšgrupās - grupu uzvarētāji un otro vietu ieguvēji, kā arī divas labākās trešo vietu ieguvējas turpināja cīņu par medaļām "play-off" turnīrā.

;E grupa
* 
* 
* 
* 
;F grupa
* 
* 
* 
* 
;G grupa
* 
* 
* 
* 

**Medaļu ieguvēji**
Kad Ūsiņš jāj

**Kad Ūsiņš jāj** ir grupas *[[Skyforger]]* dziesma no 2003. gadā izdotā albuma *[[Pērkoņkalve (albums)|Pērkoņkalve]]*. Tā ir par pavasara sākuma un Ūsiņa ierašanos.

Dziesma tika nominēta 2003. gada Latvijas Mūzikas ierakstu gada balvai nominācijā "Labākā roka dziesma", kā arī ieguva astoto vietu Latvijas neatkarīgās (alternatīvās) pagrīdes mūzikas gada aptaujā. 

Dziesmas kaverversija ir iekļauta Latvijas čellistu trio *[[Melo-M]]* 2005. gada debijas albumā *[[Melo-M (albums)|Melo-M]]*.

## Atsauces
ING Group

[thumb|300px|right|''ING group'' galvenā ēka [Shipholas lidosta|Shipholas lidostā]]

**ING Groep N.V.** ir Nīderlandes izcelsmes finanšu grupa, kura galvenokārt nodarbojas ar banku, apdrošināšanas un aktīvu pārvaldīšanas pakalpojumiem. Izveidojās 1991. gadā, apvienojoties Nīderlandes apdrošināšanas kompānijai *Nationale-Nederlanden* un Nīderlandes pasta bankai *NMB Postbank Groep*.

2007. gadā ING Group bija apmēram 75 miljoni klientu 50 valstīs (Latvijā tieši nebija pārstāvēta).

Kopānija sponsorē Ņujorkas maratonu un Formula 1 sacensības, kā arī šo sacensību Renault F1 komandu.

## Ārējās saites
* ''Google Finance''
Eta Akvarīdas

**Eta Akvarīdas** ir ar Haleja komētu saistīta meteoru plūsma. Plūsmas radiants atrodas Ūdensvīra zvaigznājā blakus zvaigznei Eta Aquarii. 

Meteoru plūsma vērojama katru gadu no 21. aprīļa līdz 12. maijam. Maksimumu sasniedz ap 5., 6. maiju, kad stundas laikā var novērot līdz 35 meteoriem. 

Vislabāk to novērot pirms rītausmas, attālāk no pilsētu ugunīm.
Orionīdas

**Orionīdas** ir ar Haleja komētu saistīta meteoru plūsma. Plūsmas radiants atrodas Oriona zvaigznājā. 

Plūsma katru gadu ilgst no 15. oktobra līdz 29. oktobrim. Maksimumu sasniedz ap 21. oktobri, kad stundas laikā var novērot līdz 25 meteoriem. Meteoru ātrums ap 66 km/s.
Pečoru ezers

**Pečoru ezers** (arī **Pečora ezers**) ir ezers Ogres novada Ķeipenes pagastā Pečoru purvā. Ezera dienviddaļā ir trīs saliņas ar kopējo platību 9,4 ha, lielākā no tām (Lielā sala) mežaina, pārējās - purvainas. Ezers stipri aizaudzis, dūņains, dūņu slānis 0,5 - 7,6 m. Visā platībā retas niedres, kosas, meldri, lēpes, glīvenes, vilkvālītes. Krasti zemi, vietām stāvi, grūti pieejami. Dienvidrietumu krastā Madlienas pagastā viensēta "Ezerēni".

## Atsauces
Xf86-video-xgi

**xf86-video-xgi** ir atklātā koda X.org video draiveris XGI (eXtreme Graphics Innovation) Technology videokartēm. Draivera izstrādes pamatā ir 2005. gada 11. aprīlī XGI patentēto draiveru atklātais kods. 2006. gada 6. martā ATI iegādājas XGI, līdz ar to turpmākā aparatūras specifikāciju atklāšana X.org draiveru veidotājiem ir atkarīga no ATI atklātā koda iniciatīvas. Līdz ar Jana Romanika darba maiņu, aizejot no IBM, kur viņš strādāja pie PowerPC servera ar XGI XP10 grafisko procesoru grafiskā nodrošinājuma, uz Intel, tur kļūstot par "OpenGL guru", Linux kopienā tiek uzskatīts, ka turpmākā XGI atklātā pirmkoda draivera izstrāde ir beigusies. Beidzamā Xf86-video-xgi draivera versija ir 1.5 un tā ir tikusi izlaista 2007. gada novembrī. 2008. gada maijā draivera uzturēšana turpinās un kā viens no labojumu iesniedzējiem aizvien ir Jans Romaniks, kā savu saziņas e-pasta adresi aizvien norādot IBM. 

## Skatīt arī
* Linux
* XGI

### Citi atklātā pirmkoda video draiveri
* nv
* RadeonHD
* openChrome
* Unichrome
* nouveau
* R300

## Atsauces

## Ārējās saites
* xf86-video-xgi versiju kontroles resurspunkts
Plaužu ezers (Ķeipenes pagasts)

**Plaužu ezers** ir caurteces ezers Ogres novada Ķeipenes pagastā uz robežas ar Taurupes pagastu. Ietek vairāki grāviji, notece pa strautu uz Mazo Juglu. Krasti zemi, slīpi. Ziemeļu krastā mežs, dienvidu - lauksaimniecības zemes. Dibens smilšains, mālains, dūņains. Makrofīti: meldri, niedres, dzeltenās lēpes, sīkās lēpes, glīvenes, abinieku sūrenes.

Padomju laikā pie ezera divas laivu bāzes ("Ezerēnos" un "Plaužos"), vairākas peldvietas.

Pašlaik pie ezera ir viena laivu bāze ("Laivu māja" kopš 2015.gada), viena publiski pieejama labiekārtota peldvieta (kopš 2013.gada) 

## Atsauces
Tropu josla

thumbnail|upright=1.5|Tropu joslas atrašanās vieta
**Tropu josla** ir klimata josla, kas atrodas starp subekvatoriālo joslu un subtropu joslu. Tropu joslā visu gadu dominē tropiskās gaisa masas. 

Gaisa temperatūra vasarā ir ap +30 - +32 °C, ziemā no +10 līdz +20 °C, paretam var būt arī zem 0 °C. Starpība starp gaisa temperatūru dienā un naktī var sasniegt 40 °C. Lielākajā daļā tropu joslas valda tropisko tuksnešu klimats — nokrišņu ir mazāk nekā 100 mm gadā. Kontinentu austrumu piekrastē, kur pūš pasāti, parasti ir mitrais tropu klimats. Gaisa temperatūra vasarā šeit ir +25 - +27 °C, ziemā — ap +15 °C. Nokrišņi ir visu gadu, un to daudzums sasniedz 500 - 1000 mm gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Ekvatoriālā josla

thumbnail|upright=1.2|Ekvatoriālā klimata josla
**Ekvatoriālajā joslā** cauru gadu valda ekvatoriālā gaisa masas. Tā atrodas starp 10° ziemeļu un dienvidu platumiem. Gaisa temperatūra šeit visu gadu ir gandrīz nemainīga: +25 - +27&nbsp;°C. Lietus līst katru dienu (pēcpusdienā), tāpēc gada nokrišņu summa sasniedz 2000-3000 mm un pat vairāk. Gaiss ir ļoti mitrs. Vēji nemēdz būt stipri. Laikapstākļi šeit ir ļoti vienveidīgi, tie gandrīz nemainās.
Loka šaušana 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Loka šaušana|Loka šaušanā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 4 medaļu komplekti - individuālās sacensības vīriešiem un sievietēm, kā arī komandu sacīkstes vīriešu un sieviešu komandām. Sacensības notiek no 9. līdz 15. augustam, pagaidu loka šaušanas laukumā, kas tiks izveidots Pekinas olimpiskajā parkā.

## Sacensību formāts

Gan sievietēm, gan vīriešiem mērķa izmērs ir vienāds - 1,22 metri. Šāvēji no mērķa stāv 70 metru attālumā. Punkti tiek piešķirti no 10 punktiem (tiešs trāpījums centrā) līdz 0 punktiem (nav trāpīts mērķī).

Individuālajās sacensībās priekšsacīkstēs katrs sportists šauj 72 bultas (6 raundi, 12 bultas raundā). Pēc priekšsacīkšu rezultātiem tiek izveidota "play-off" shēma. Turnīra pirmajās trijās kārtās šāvēji šauj 18 bultas (6 raundi, 3 bultas raundā). Sportists ar labāko rezultātu uzvar un nonāk nākamajā kārtā. Pēdējās trijās kārtās (ceturtdaļfinālos, pusfinālos un finālā) šāvēji šauj 12 bultas (4 raundi, 3 bultas raundā).

Komandu sacīkstēs drīkst piedalīties visas valstis, kuru komandā ir trīs loka šāvēji. Individuālo sacīkšu rezultāti tiek summēti katrai komandai, lai izveidotu "play-off" shēmu. Sacīkstēs katra komanda šauj 27 bultas (3 raundi, 9 bultas raundā, katrs komandas dalībnieks šauj 3 bultas).

## Sacensību kalendārs

* 2008. gada 9. augusts
** Individuālās sacīkstes sievietēm - priekšsacīkstes
** Komandu sacīkstes sievietēm - priekšsacīkstes
** Individuālās sacīkstes vīriešiem - priekšsacīkstes
** Komandu sacīkstes vīriešiem - priekšsacīkstes

* 2008. gada 10. augusts
** Komandu sacīkstes sievietēm - astotdaļfināli
** Komandu sacīkstes sievietēm - ceturtdaļfināli
** Komandu sacīkstes sievietēm - pusfināli
** Komandu sacīkstes sievietēm - **spēle par trešo vietu**
** Komandu sacīkstes sievietēm - **fināls**

* 2008. gada 11. augusts
** Komandu sacīkstes vīriešiem - astotdaļfināli
** Komandu sacīkstes vīriešiem - ceturtdaļfināli
** Komandu sacīkstes vīriešiem - pusfināli
** Komandu sacīkstes vīriešiem - **spēle par trešo vietu**
** Komandu sacīkstes vīriešiem - **fināls**

* 2008. gada 12. augusts
** Individuālās sacīkstes sievietēm - 1. un 2. kārtas sacīkstes
** Individuālās sacīkstes vīriešiem - 1. un 2. kārtas sacīkstes

* 2008. gada 14. augusts
** Individuālās sacīkstes sievietēm - astotdaļfināli
** Individuālās sacīkstes sievietēm - ceturtdaļfināli
** Individuālās sacīkstes sievietēm - pusfināli
** Individuālās sacīkstes sievietēm - **spēle par trešo vietu**
** Individuālās sacīkstes sievietēm - **fināls**

* 2008. gada 15. augusts
** Individuālās sacīkstes vīriešiem - astotdaļfināli
** Individuālās sacīkstes vīriešiem - ceturtdaļfināli
** Individuālās sacīkstes vīriešiem - pusfināli
** Individuālās sacīkstes vīriešiem - **spēle par trešo vietu**
** Individuālās sacīkstes vīriešiem - **fināls**
Mērenā josla

thumb|upright=1.2|Mēreno joslu atrašanās vietas uz Zemes
**Mērenajā joslā** cauru gadu valda mēreno platumu gaisa masas. Ziemā gaisa temperatūra parasti ir zem 0 °C, vasarā — virs 0 °C. Taču temperatūra, tāpat kā nokrišņi, mainās atkarībā no vietas attāluma līdz jūrai vai okeāna piekrastei.

Mērenās joslas okeāniskā klimata apgabalos gaisa temperatūra ziemā svārstās ap 0 °C, vasarā tā ir +15—17 °C. Nokrišņu ir daudz — no 1000 līdz 2000 mm gadā. Mēreni kontinentālā klimata apgabalos (arī Latvijā) ir ne sevišķi auksta ziema — gaisa temperatūra -5 līdz -10 °C un silta vasara — +16 +17 °C. Gadā ir 600—800 mm nokrišņu. Kontinentālajam klimatam, kurš visizteiksmīgākais ir Eirāzijas kontinenta vidienē, raksturīga ļoti zema gaisa temperatūra ziemā — ap -30 °C un samērā karsta vasara — ap +25 °C un vairāk. Nokrišņu ir maz — no 400 līdz 600 mm gadā. Musonu klimata apgabalos ir ne visai karsta vasara — gaisa temperatūra +16 +20 °C un auksta ziema — ap -20 °C. Nokrišņu ir samērā daudz — ap 1000 mm, un tie ir galvenokārt vasarā.

## Ārējās saites
Tropi

[thumbnail|upright=1.5|Tropu atrašanās vieta. To ierobežo [ziemeļu tropu loks un dienvidu tropu loks]]
**Tropi** jeb **tropiskie reģioni** ir reģions ap ekvatoru, teritorija uz dienvidiem no ziemeļu tropu loka un uz ziemeļiem no dienvidu tropu loka. Tropos vismaz reizi gadā saule ir zenītā.

Tropi nav tas pats, kas klimatiskā tropu josla — tropos galvenokārt ir ekvatoriālā josla un subekvatoriālā josla. Tropos valda tropiskais klimats (pēc Kepena klimata klasifikācijas).

## Ārējās saites
Leonīds Desjatņikovs

**Leonīds Desjatņikovs** (, dzimis  Harkivā, Ukrainas PSR) ir krievu komponists. Komponējis operas, kantātes, kamermūziku, mūziku filmām. Desjatņikovs 1978. gadā absolvējis Ļeņingradas konservatoriju. Komponistu savienības biedrs.

Kopš 1996. gada sadarbojies ar Gidonu Krēmeru. Komponējis dziesmas korim Kamēr...

Latvijā uzvesta Desjatņikova opera "Rozentāla bērni" (libreta autors Vladimirs Sorokins) Krievijas Akadēmiskā Lielā teātra viesizrādēs 2008. gada 17. un 18. jūnijā. Operu Desjatņikovs uzrakstījis tieši pēc Lielā teātra pasūtījuma.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Autobiogrāfija, darbu un publikāciju saraksts
UNA (žurnāls)

thumb|200px|Žurnāla logo
thumb|200px|Žurnāla 1.numurs
"**UNA**" ir žurnāls sievietēm latviešu valodā, iznāk kopš 1997. gada reizi mēnesī. Žurnāla izdevējs SIA Izdevniecība "Dienas žurnāli". Galvenā redaktore - Džina Briška.

Žurnālā tiek publicētas intervijas, raksti par attiecību sarežģījumiem un to risinājumiem, kā arī psihologa komentāri par aktuālām problēmām. Katru mēnesi tiek publicēti raksti šādās rubrikās: dzīvesstils, veselība, mode, zvaigznes un leģendas, ceļojumi un jaunumi kultūrā.

Žurnāla moto – par tevi pasaulē un pasauli tevī. UNAS mērķauditorija ir inteliģentas un aktīvas sievietes vecumā no 30 gadiem.

## Galvenie redaktori
* Pirmā redaktore (1997-2000) - Daina Jāņkalne
* Pašreizējā redaktore - Džina Briška

## Ārējās saites
* Mājaslapa
Parastais cigoriņš

**Parastais cigoriņš** (*Cichorium intybus*) ir daudzgadīgs, 15 - 150 cm augsts kurvjziežu dzimtas lakstaugs. Diezgan bieži sastopams ceļmalās, nezāļainās vietās, norās, pa lielākai daļai mālainās vai smilšainās augsnēs. Bieži arī kultivē. Sakne cilindriski vārpstveidīga, resna. Stumbrs stāvs, ciets un šķautņains, kails vai biežāk spilvains, augšdaļā atstāvoši zarains. Lapas pamīšus, vienkāršas, uz stumbra 6,5 - 12 cm garas, 2-3 cm platas, kailas vai apakšpusē ar sarainiem matiņiem. Piezemes un apakšējās stumbra lapas jomaini šķeltas, ar lielu galotnes daivu, kāts īss, spārnains, pamats strups vai sirdsveida. Vidējās stumbra lapas sēdošas, ar bultveida pamatu. Augšējās lapas iegarenas vai lancetiskas, pa pusei skaujošas. Zied no jūnija līdz oktobrim. Ziedu kurvīšu daudz, tie stumbra galotnē vai uz sānzariem pa vienam vai vairākiem; kurvīši 3-4 cm plati, kurvīša gultne kaila. Vīkala lapas 2, skropstainas un bieži dziedzeraini spilvainas, iekšējās stāvas, ārējās atliekušās. Kauss īsu plēksnīšu veidā. Ziedi divdzimumu, gaišzili, retumis balti vai rožaini, atveras tikai priekšpusdienas stundās, vainags mēlveida. Auglis - kails, iedzeltens olveida sēklenis. Tautas medicīnā saknes un lakstus lieto kuņģa sekrēcijas un ēstgribas veicināšanai, kā diurētisku vai vieglu caurejas līdzekli, aknu un žultspūšļa slimību ārstēšanai. Jaunas, svaigas cigoriņu lapas lieto salātiem, tie ieteicami, slimojot ar mazasinību, jo satur dzelzi. Grauzdētas cigoriņu saknes plaši izmanto kā kafijas surogātu.

## Ārējās saites

* Parastais cigoriņš| Medicīnas termins
Galda teniss 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

right

**[[Galda teniss|Galda tenisā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiks sadalīti 4 medaļu komplekti - vīriešu un sieviešu vienspēlēs un vīriešu un sieviešu komandu sacīkstēs. Sacensības notiks no 13. līdz 23. augustam. Spēles notiks Pekinas universitātes zālē, Pekinā.

## Sacensību dalībnieki

Gan vīriešu, gan sieviešu vienspēlēs sacensībām kvalificējas 64 sportisti. 

Vīriešu un sieviešu komandas sastāv no 3 sportistiem, komandu dalībniekiem nav obligāti jāpiedalās vienspēlēs.

Vīriešu komandas:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  Taivāna
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
( un s komandas izvēlētas kā rezervistes)

Sieviešu komandas:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
( un s komandas izvēlētas kā rezervistes)
Uz Ziemeļkrastu

**Uz Ziemeļkrastu** ir grupas *[[Skyforger]]* dziesma no 2005. gadā pārizdotā albuma *[[Semigalls' Warchant]]* papildu sadaļas *Asinslauks*.

Dziesma ieguva pirmo vietu 2005. gada Latvijas neatkarīgās (alternatīvās) pagrīdes mūzikas gada aptaujā , kā arī uz desmit nedēļām iekļuva Latvijas Spicē, kā augstāko sasniedzot 19. vietu .

## Atsauces
Latvijas neatkarīgās (alternatīvās) pagrīdes mūzikas gada aptauja

**Latvijas neatkarīgās (alternatīvās) pagrīdes mūzikas gada aptauja** ir biedrības „Mūziķu apvienība TORNIS” kopš 1992. gada rīkota ikgadēja aptauja par labāko Latvijas mūzikā aizvadītajā gadā. Sākotnēji aptauja veikta pagrīdes izdevumos „Wilks” (KAMPA, Kuldīga) un „Džīga” (Tornis, Rīga), taču vēlāk to pārņēma Radio Naba Latvijas mūzikas raidījums „Bitīt' Matos”, ko vada dīdžeji Dambis un Jānis Daugavietis.

## Nominācijas un uzvarētāji

### Labākā grupa
* 2008: Tesa
* 2005: Hospitāļu iela
* 2004: In.Stora
* 2003: In.Stora
* 2002: Depo
* 2001: Baložu pilni pagalmi
* 2000: Sirke
* 1995: Kartāga
* 1994: Kartāga
* 1993: *[[Shine On]]*
* 1992: *[[Shine On]]*

### Labākais albums
* 2008: Tesa — *[[Heartbeatsfromthesky]]*
* 2005: Hospitāļu iela — *[[Nav centrs]]*
* 2004: Hospitāļu iela — *[[Pilnmēness (albums)|Pilnmēness]]*
* 2003: In.Stora — *[[How Come You Don't Get Bored Of All The Happy Ends On Screen?]]*
* 2002: Depo — *[[Alepo (albums)|Alepo]]*
* 2001: Baložu pilni pagalmi — *[[Jauni iespaidi]]*
* 2000: Inokentijs Mārpls — *[[Spēks no tētiem]]*
* 1995: Kartāga — *[[Zēns ar akmeni]]*
* 1994: Kartāga — *[[Tik tālu tik prom]]*
* 1993: Tukšā muca — *[[Trajektorija: sapņi-relejs]]*
* 1992: Radiatoru remonts — *[[Darbnīca slēgta]]*

### Labākā dziesma
* 2008: Židrūns — *[[Šņāc šoseja]]*
* 2005: *[[Skyforger]]* — *[[Uz Ziemeļkrastu]]*
* 2004: *[[When My Authorities Fall]]* — *[[Es neesmu paredzēts]]*
* 2003: In.Stora — *[[Humanoīds (dziesma)|Humanoīds]]*
* 2002: Depo — *[[Katra skaņa kā izbļauts vārds]]*
* 2001: Skumju akmeņi — *[[Neaizej]]*
* 1995: Baložu pilni pagalmi — *[[Mans lielais rakstāmgalds]]*
* 1994: *[[Grindmaster Dead]]* — *[[Under The Willow Tree]]*
* 1993: Inokentijs Mārpls — *[[America fuck off]]*

### Labākā koncertuzstāšanās
* 2008: *[[Skyforger]]* — Lāčplēša dienas 11. novembra svētku pasākums, Strēlnieku laukums, Rīga
* 2005: Prāta Vētra — Mežaparka estrāde, 21. aug.
* 2004: *[[Skyforger]]* — Festivāls Baltijas Saule, Zaķusala, 11. septembris
* 2003: *[[Skyforger]]* Baltijas Saulē
* 2002: Depo Tabūnā
* 2001: Inokentijs Mārpls Tabūnā
* 1992: Inokentijs Mārpls „Kocī”

### Labākie teksti
* 2004: In.Stora — *[[Ksprs]]*

### Labākais pasākums
* 1992: Kocis II

### Gada notikums
* 2008: Metalshow.lv Open Air 2008
* 2005: Zābaks 2005 Saldus rajona Zirņu pagastā 29. un 30. jūl.
* 2004: Tabūns 2004
* 2003: Tabūns 2003
* 2002: Radio Naba rašanās
* 2001: Radio KNZ darbība un kritums
* 2000: Radio KNZ dzimšana

## Atsauces
*Latvijas mūzikas gada aptauja . *[[Tornis Rec.]]*. Atjaunināts: 2015. gada 3. maijā.
Džims Kerijs

**Džims Kerijs** (, īstajā vārdā **Džeimss Jūdžīns Kerijs** (*James Eugene Carrey*), dzimis  Ņūmārketā, Kanādā) ir amerikāņu un kanādiešu kinoaktieris un komiķis.

## Biogrāfija
Džims Kerijs piedzima 1962. gada 17. janvārī Ņūmārketas pilsētā, Ontārio provincē, Kanādā. 16 gadu vecumā pameta skolu, uzstājās komiķu klubos. Pēc gada pārvācās uz Losandželosu, ASV, sāka piedalīties humoristiskos šovos, spēlēt nelielas lomas kino.

Pirmie nozīmīgie panākumi bija 1994. gadā ar lomām filmās "Eiss Ventura: Zvēru detektīvs" un tai sekojošajās komēdijās "Maska" ar Kemeroni Diasu un "Stulbs un vēl stulbāks". Filma "Stulbs un vēl stulbāks" ar 16 miljonus dolāru lielu budžetu pasaules tirgū nopelnīja 246 miljonus, bet "Maska" — 230 miljonus dolāru.

Kerijs sešas reizes nominēts Zelta globusa balvai, no kurām divreiz šo balvu ieguva — par lomām filmās "Trūmena šovs" (1998) un "Cilvēks uz Mēness" (1999). Pārējās nominācijas bija par lomām filmās "Maska" (1994), "Melis melis" (1997), "Kā Grinčs nozaga Ziemassvētkus" (2000), "Gaišo atmiņu mūžīgais starojums" (2004).

2004. gadā Kerijs ieguva ASV pilsonību, vienlaicīgi saglabājot arī Kanādas pilsonību.

## Filmogrāfija

## Atsauces

## Ārējās saites
Ūdenspolo 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Ūdenspolo]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiks sadalīti 2 medaļu komplekti - vīriešu un sieviešu komandu sacīkstēs. Sacensības notiks no 10. līdz 24. augustam, Pekinas nacionālajā ūdenssporta centrā.

## Sacensību formāts
Sacensībās piedalījās 12 vīriešu un 8 sieviešu izlases.

## Medaļu ieguvēji
Lauka hokejs 2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

**[[Lauka hokejs|Lauka hokejā]] [[2008. gada vasaras olimpiskās spēles|2008. gada vasaras olimpiskajās spēlēs]]** tiek sadalīti 2 medaļu komplekti - vīriešu un sieviešu komandu sacīkstēs. Sacensības notiek no 10. līdz 23. augustam, Pekinas pagaidu lauka hokeja laukumā.

## Sacensību formāts
Gan sieviešu, gan vīriešu sacīkstēs piedalās 12 izlases, kas sadalītas divās grupās. Grupu pirmo un otro vietu ieguvēji veidos pusfinālus, bet pārējās komandas izspēlēs savstarpējo spēli.

## Vīriešu izlases
;A grupa
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;B grupa
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Sieviešu izlases
;A grupa
* 
* 
* 
* 
* 
* 

;B grupa
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Medaļnieki
Hermanis fon Helmholcs

**Hermanis fon Helmholcs** (;  — ) bija vācu dabaszinātnieks, kas darbojās fizikas, matemātikas un fizioloģijas nozarēs. Profesors Kēnigsbergas, Bonnas, Haidelbergas un Berlīnes universitātēs. Viņa fizikāli ķīmiskās metodes un atklājumi ievērojami ietekmēja tā laika zinātnes attīstību Eiropā.

Viņš pirmais (1847. gadā) deva enerģijas nezūdamības likuma vispārīgo raksturu. Helmholcam ir izcili rezultāti termodinamikā; viņš pirmais to pielietoja ķīmisko procesu pētīšanā. Ar saviem darbiem par šķidrumu turbulento kustību Helmholcs lika hidrodinamikas un aerodinamikas pamatus. Vairākus nozīmīgus pētījumus viņš veica akustikas un elektromagnētisma nozarēs. Helmholcs attīstīja mūzikas fizikālo teoriju. Savos fizikālajos pētījumos viņš izmantoja oriģinālas un veiksmīgas matemātiskās metodes. Pamatojoties uz ideju par "maņu orgānu specifisko enerģiju", viņš postulēja, ka sajūtas nav reālo lietu attēli jeb kopijas, bet gan simboli, pieņemtas zīmes, "hieroglifi", kam nav nekādas līdzības ar objektīvi pastāvošajiem priekšmetiem (skat. t.s. hieroglifu teoriju).

Helmholcs veica arī vairākus nozīmīgus atklājumus fizioloģijā (izmērīja ātrumu, ar kādu kairinājums izplatās pa nervu šķiedru, veica pētījumus par maņu orgānu fizioloģiju, par telpas uztveres likumsakarībām u.c.).

## Literatūra

* Filozofijas vārdnīca. / red. Rozentāls M., Judins P. - Latvijas valsts izdevniecība: Rīga, 1964., 150. lpp.

## Ārējās saites
Rūdolfs Klauziuss

**Rūdolfs Klauziuss** (*Rudolf Clausius*, dzimis , miris ) bija vācu fiziķis un matemātiķis. Klauziuss pirmais skaidri formulēja otro termodinamikas likumu. 1850. gadā Klauziuss pierādīja, ka nav iespējama spontāna siltuma pāreja no aukstāka ķermeņa uz siltāku ķermeni; 1865. gadā viņš formulēja entropijas jēdzienu. Klauziuss viens no pirmajiem pievērsās jautājumiem par daudzatomu gāzu siltumietilpību un siltumvadāmību. Klauziusa darbi gāzu kinētiskajā teorijā veicināja statistisko priekšstatu attīstību par fizikāliem procesiem. Klauziuss sarakstījis vairākus interesantus darbus par elektrības un magnētisma parādībām.

## Ārējās saites
Didjē Drogba

**Didjē Īvs Drogba Tebili** (*Didier Yves Drogba Tébily*, dzimis ) ir bijušais Kotdivuāras futbolists, spēlēja uzbrucēja pozīcijā, bijis Kotdivuāras futbola izlases dalībnieks un kapteinis.

Profesionāļa karjeras lielāko daļu aizvadījis Anglijas Premjerlīgas klubā "Chelsea", kur spēlēja no 2004. līdz 2012. gadam. Drogba ar 104 iesistiem vārtiem ir šī kluba ceturtais visu laiku rezultatīvākais spēlētājs un pirmais futbolists no Āfrikas, kas guvis 100 vārtus Premjerlīgā.

## Karjera
Piecu gadu vecumā pārcēlās no Kotdivuāras uz Franciju. Tur sācis trenēties futbolā un spēlēt jauniešu klubā *[[Levallois SC|Levallois]]*, bet *[[Le Mans UC72|Le Mans]]* sastāvā 1999. gadā debitēja Francijas čempionāta otrajā divīzijā. 21 gada vecumā noslēdza pirmo profesionālo līgumu. Pirmo plašāko atzinību izpelnījās spēlējot Gengānas "En Avant" sastāvā, 2002.—2003. gada Francijas līgas sezonā gūstot 17 vārtus 34 spēlēs. Tai pašā sezonā debitēja Kotdivuāras nacionālajā izlasē (kopš 2006. gada ir tās kapteinis).

2003. gadā Drogba nokļuva Marseļas "Olympique", kas samaksāja 3,3 miljonu mārciņu lielu transfēra maksu. Jau nākamajā gadā spēlētājs pārcēlās uz Londonas "Chelsea", taču maksa par viņa pāreju bija izaugusi jau līdz 24 miljoniem mārciņu. "Chelsea" sastāvā guvis lielākos panākumus: 2005. gadā viņš guva izšķirošos vārtus Anglijas Superkausa un Līgas kausa finālspēlēs, tāpat arī palīdzēja klubam izcīnīt tā pastāvēšanas vēsturē pirmo uzvaru Premjerlīgā. Tādu pašu panākumu "Chelesea" atkārtoja arī nākamajā sezonā. 2006. gadā Drogbu atzina par Āfrikas gada labāko futbolistu, bet 2007. un 2010. gadā viņš bija Anglijas Premjerlīgas rezultatīvākais spēlētājs.

2012. gadā beidzās Drogbas un "Chelsea" līgums un spēlētājs kā brīvais aģents pārcēlās uz Ķīnas klubu Šanhajas "Shenhua", ar ko noslēdza līgumu uz 2,5 gadiem. Pēc tam nospēlēja vienu sezonu Stambulas "Galatasaray", pēc kuras atkal atgriezās "Chelsea", 2014. gada 25. jūlijā noslēdzot līgumu uz gadu.

2014. gada 8. augustā paziņoja par karjeras beigšanu izlases sastāvā.

## Sasniegumi
**Chelsea**

* Anglijas Premjerlīga: 2004—05, 2005—06, 2009—10, 2014—15
* FA kauss: 2006—07, 2008—09, 2009—10, 2011—12
* Anglijas Līgas kauss: 2004—05, 2006—07, 2014—15
* FA Community Shield: 2005, 2009
* UEFA Čempionu līga: 2011—12

**Galatasaray**

* Turcijas Superlīga: 2012—13
* Turcijas kauss: 2013—14
* Turcijas Superkauss: 2013

**Individuālie sasniegumi**

* Āfrikas gada futbolists: 2006, 2009
* ''Chelsea'' gada labākais spēlētājs: 2010
* Francijas 1. līgas gada labākais spēlētājs: 2003—04
* Anglijas Premjerlīgas labākais vārtu guvējs: 2006—07, 2009—10
* Gada futbolists Turcijā: 2013

## Atsauces

## Ārējās saites
Pedele

**Pedele** ir apdzīvota vieta Valkas novada Valkas pagasta ziemeļrietumos. Atrodas 9,8 km no pagasta centra Lugažiem, 7,8 km no novada centra Valkas un 165,6 km no Rīgas.

Apdzīvotā vieta atrodas pie valsts autoceļa V236 (Valka–Pedele–Ērģeme), pie Pedeles upē izveidotā Pedeles dzirnavezera.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Bērzezers (ciems)

**Bērzezers** ir apdzīvota vieta Valkas pagasta ziemeļrietumos, dārziņu rajons. Atrodas Bērzu ezera krastos. Atrodas 10 kilometrus no pagasta centra Valkas, 5 km no Ērģemes.

## Atsauces
Alieši

**Alieši** ir apdzīvota vieta, vasarnīcu (lapeņu) ciems Valkas novada Valkas pagastā. Atrodas pie Valkas pilsētas robežas un veidojas no diviem vasarnīcu kooperatīviem — «Alieši» un «Celtnieks». Aliešos atrodas ap 800 padomju laikā sadalītu zemes gabalu un ap 600 māju zemes gabalu.

## Atsauces
Bens Stillers

**Bens Stillers** (*Ben Stiller*; dzimis ) ir ASV aktieris, komiķis, scenārists un kinorežisors.

Bens Stillers savu karjeru uzsāka ar lomu televīzijā. Pēc tam 1986. gadā ieguva lomu Brodvejas lugā. Vēlāk viņš veidoja īsfilmas, iegūstot ievērību ar vienu no tām — īsfilmu *Going Back to Brooklyn*. MTV televīzijas kanāla producenti piedāvāja Stilleram veidot šovu — "Bena Stillera šovs" (*The Ben Stiller Show*, 1992–1993). Tajā viņš bija aktieris, režisors un scenārists visās 13 epizodēs. Par scenāriju šim seriālam Stillers (kopā ar citiem līdzautoriem) saņēma ''Emmy'' balvu.

1990. gadu sākumā Stillers pievērsās filmu industrijai, sākumā tēlojot nelielas lomas. Kā kinorežisors Stillers debitēja ar filmu "Realitāte kož" (*Reality Bites*, 1994). Karjeras laikā Stillers ir bijis aktieris, režisors, scenārija autors. Dažas no tām ir — "Voltera Mitija slepenā dzīve", "Paraugtēviņš", "Šis un tas par Mēriju", "Iepazīsties, mani vecāki", "Tropu negaiss", "Madagaskara", "Nakts muzejā", "Nakts muzejā 2".

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
Berkshire Hathaway

***Berkshire Hathaway Inc.*** ir Nebraskā, ASV bāzēta pārvaldītājsabiedrība. Tās darbības pamats ir apdrošināšana, tomēr tai pieder ievērojams daudzums visdažādāko nozaru meitas kompāniju. Tās ilggadējais priekšsēdētājs un izpilddirektors ir Vorens Bafets.

## Pārskats
Uzņēmuma priekštece ir 1839. gadā Rodailendā dibinātā tekstilkompānija *Valley Falls Company*. 1929. gadā tā apvienojās ar citu tekstilkompāniju - *Berkshire Fine Spinning Associates*, 1955. gadā — ar tekstilkompāniju *Hathaway Manufacturing Company*, nodibinot *Berkshire Hathaway*. No 1962. gada Vorens Bafets sāka uzpirkt kompānijas akcijas un drīz tā nonāca Bafeta kontrolē. No 1967. gada Bafets pievērsās apdrošināšanas biznesam. 1985. gadā tika aizvērta pēdējā tekstilrūpnīca.

Laika gaitā *Berkshire Hathaway* nokļuva ievērojams daudzums citu uzņēmumu, tostarp:

* *GEICO* — autoapdrošināšana;
* *General Re* — pārapdrošināšana;
* *Wesco Financial* (80,1%) — finanses;
* *Berkshire Hathaway Assurance* — vērtspapīru apdrošināšana;
* *Business Wire* — ziņu aģentūra;
* *[[Dairy Queen]]* — ātrās apkalpošanas restorānu ķēde;
* *FlightSafety International* — aviācijas treniņu tehnoloģijas uzņēmums;
* *Fruit of the Loom* — apģērbu ražošana;
* *ISCAR Metalworking* — darbarīku ražošana (Izraēla);
* *NetJets* — lidmašīnu īre;
* *World Book Encyclopedia* — izdevniecība.

## Ārējās saites
* ''Google Finance''
Kriss Takers

**Kristofers Takers** (; dzimis  Atlantā) ir ASV komēdiju aktieris, uzstājas arī žanrā *stand-up comedy*.

## Filmogrāfija
### Aktieris
* 2008. — *Mr. S: My Life with Frank Sinatra — George Jacobs*
* 2007. — *Rush Hour 3*
* 2001. — *Rush Hour 2*
* 1998. — *Rush Hour*
* 1997. — *Money Talks*
* 1997. — *Jackie Brown*
* 1997. — *The Fifth Element*
* 1995. — *Dead Presidents*
* 1995. — *Friday*
* 1994. — *House Party 3 — Johnny Booze*

### Izpildu producents
* *Money Talks* (1997)

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Veselība (žurnāls)

**Veselība** ir a/s Diena uzņēmuma Izdevniecība "Dienas žurnāli" izdevums. 2000. gadā pārņemtas no toreizējās mediju grupas "Tops" žurnāla "Sveiks un Vesels" izdevējtiesības un izveidots žurnāls "Veselība". Žurnāla galvenā redaktore - Lilija Leherovska.

Žurnāls iznāk reizi mēnesī. Apskatīto tēmu loks - kā būt un palikt veselam: 
* Ārstu padomi - par izplatītāko slimību profilaksi un ārstēšanu;
* Veselīgs uzturs - padomi, diētas un receptes;
* Fitness un aktīvā atpūta - treneru ieteikumi, vingrojumu kompleksi, sporta inventāra apskati;
* Ķermeņa kopšana - procedūras un kosmētika;
* Bērnu veselība;
* Psihologa komentāri;
* Dzīvesstāsti.

Žurnāla "Veselība" devīze: "Tavai labsajūtai, skaistumam un dzīvessparam!"