open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1904. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas — latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1904]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**.
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).

## Notikumi

### Marts
* Marts — sāka iznākt latviešu sociāldemokrātu laikraksts "Cīņa".

### Aprīlis
* 11. aprīlis — pie Sv. Ģertrūdes baznīcas notikušajā demonstrantu un policijas sadursmē vieglus ievainojumus galvā guva četri Pēterburgas daļas 1. iecirkņa policisti (gorodovoji).
* 24. aprīlis — Latgalē tika atcelts latīņu drukas aizliegums, kas aizsāka latgaliešu nacionālo atmodu.

### Maijs
* 1. maijs — sāka darbu Majoru telefona centrāle.

### Jūnijs
* 20.—22. jūnijs — nelegāli notika Latvijas Sociāldemokrātiskās partijas 1. kongress, pēc kuras latviešu sociāldemokrāti sadalījās radikāli internacionālajā Latvijas Sociāldemokrātiskajā Strādnieku partijā (LSDSP) un nacionāli noskaņotajā Latviešu sociāldemokrātu savienībā (LSS).

### Oktobris
* 23. oktobris — Kurzemē un Rīgā bija jūtama zemes trīcēšana. Zemestrīces epicentrs atradās Skageraka šaurumā.

## Kultūra
* 15. augusts — tika atklāta "Ziemeļblāzmas" biedrības ēka.
* Pēc pilsētnieku lūguma Daugavpilī tika atvērta Nikolaja Gogoļa vārdā nosauktā bezmaksas lasītava.

## Dzimuši
* 27. janvāris — Arturs Apinis, grafiķis (miris 1975. gadā)
* 12. aprīlis — Otomārs Oškalns, sarkanais partizāns (miris 1947. gadā)
* 1. maijs — Tālis Matīss, latviešu estrādes un operas dziedātājs (miris 1985. gadā)
* 12. maijs — Vilis Lācis, rakstnieks un politiķis (miris 1966. gadā)
* 14. oktobris — Kārlis Irbītis, aviokonstruktors (miris 1997. gadā)
* 15. oktobris — Arnolds Deglavs, politiķis (miris 1969. gadā)
* 5. novembris — Jānis Daliņš, vieglatlēts (miris 1978. gadā)
* 20. novembris — Edgars Dunsdorfs, vēsturnieks (miris 2002. gadā)

## Miruši
* 6. augusts — Artūrs Baumanis, latviešu mākslinieks (dzimis 1867. gadā)

## Skatīt arī
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats
Oļegs Skripočka

**Oļegs Skripočka** (*Олег Иванович Скрипочка*; dzimis ) ir Krievijas kosmonauts.

Skripočkas pirmais kosmiskais lidojums sākās 2010. oktobrī, startējot kosmosa kuģī *[[Sojuz TMA-01M]]* uz Starptautisko kosmosa staciju. 2011. gada martā viņš atgriezās uz Zemes.

Viņš bija dublieru apkalpes komandieris kosmosa kuģim *[[Sojuz TMA-18M]]*, kas startēja 2015. gada septembrī.

Otro reizi kosmosā Oļegs Skripočka devās 2016. gada martā ar kosmosa kuģi *[[Sojuz TMA-20M]]*. Starptautiskajā kosmosa stacijā 47. un 48. ekspedīcijā viņš bija lidojuma inženieris. Uz zemes atgriezās 2016. gada septembrī.

Skripočkas trešais lidojums kosmosā sākās 2019. gada 25. septembrī, ar kosmosa kuģi *[[Sojuz MS-15]]* dodoties uz SKS. Starptautiskajā kosmosa stacijā 61. ekspedīcijā viņš bija lidojuma inženieris, un 62. ekspedīcijā viņš bija komandieris. Uz zemes Skripočka atgriezās 2020. gada aprīlī.

2021. gada 1. decembrī Oļegs Skripočka atstāja kosmonautu vienību, turpinot darbu Kosmonautu sagatavošanas centrā kā Metodiskās nodaļas galvenais speciālists.

## Kosmisko lidojumu kopsavilkums

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oļega Skripočkas biogrāfija
1907. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1907]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).
## Notikumi
### Februāris
* 9. februāris — beidzās prāva sakarā ar Tukuma sacelšanos. Šī prāva tika sākta 1906. gada 9. decembrī kara tiesā Rīgā un tā bija lielākais tiesas process pret revolucionāriem visā Krievijas Impērijā. Tajā tika izskatītas 75 apsūdzēto lietas.

### Marts
* 22. marts — tika dibināta Latviešu tautas partija.

### Aprīlis
* 20. aprīlis — Lizdēnos (Ziemeļvidzeme) barons Haralds Loudons apgredzenoja meža pīli, līdz ar to aizsākot putnu gredzenošanas praksi tagadējā Latvijas teritorijā un visā Krievijas Impērijā.

### Maijs
* 1. maijs — Iecavas revolucionāri uzvilka sarkano karogu Iecavas baznīcā un ceļmalā netālu no Iecavas dzelzceļa stacijas, kur 1906. gadā soda ekspedīcijas kareivji nošāva Jāni Rēju, vienu no Iecavas un Baldones apkārtnes aktīvākajiem revolucionāriem.
* 19. maijs — tika slēgts nedēļas laikraksts „Balss”, kas pēc „Baltijas Vēstneša” slēgšanas, bija kļuvis par dienas laikrakstu.

## Kultūra
* 11. marts — ar A.Čehova lugas "Tēvocis Vaņa" izrādi darbu uzsāk Liepājas Latviešu teātris.
* 4. decembris — Tika dibināta Latviešu mūzikas biedrība.

## Dzimuši
* 30. janvāris — Kārlis Karlsons, inženieris, ķīmiķis (miris 1962. gadā)
* 9. februāris — Mirdza Ķempe, dzejniece, tulkotāja (mirusi 1974. gadā)
* 11. februāris — Pēteris Liepiņš, ģeologs, paleontologs (miris 1964. gadā)
* 13. marts — Jānis Labsvīrs, vēsturnieks (miris 2002. gadā)
* 2. maijs — Alfreds Dziļums, rakstnieks (miris 1976. gadā)
* 22. jūnijs — Eriks Ādamsons, rakstnieks (miris 1946. gadā)
* 28. jūnijs — Pēteris Lūcis, aktieris, režisors (miris 1991. gadā)
* 12. jūlijs — Alma Ābele, aktrise (mirusi 1984. gadā)
* 14. oktobris — Žanis Katlaps, aktieris un režisors (miris 1968. gadā)

## Miruši
* 25. marts — Ernests fon Bergmanis, ķirurgs un medicīnas profesors Tērbatas, Vircburgas un Berlīnes universitātēs. Pirmais ieviesis aseptikas principus brūču ārstēšanā. (dzimis 1836)
* 6. jūlijs — Augusts Bīlenšteins, vācbaltu lingvists, letofīls, folklorists un teologs. Pēterburgas zinātņu akadēmijas loceklis. (dzimis 1826)
* 15. septembris — Fricis Brīvzemnieks, latviešu folklorists, publicists, dzejnieks un tulkotājs. (dzimis 1846)

## Skatīt arī
* 1905. gada revolūcija
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats
Vecauces pagasts

**Vecauces pagasts** ir viena no Dobeles novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Auces pilsētu un Īles, Lielauces, Vītiņu un Bēnes pagastiem. Sastāv no divām daļām, mazākā no kurām atdalīta ar Auces pilsētas teritoriju. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes

## Vēsture
Mūsdienu Vecauces pagasta teritorijā vēsturiski atradās Vecauces muiža (*Alt-Autz*).

1935. gadā Jelgavas apriņķa Vecauces pagasta platība bija 132 km² un tajā dzīvoja 2469 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Ķeveles, Vecauces un Vītiņu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. Auces rajona **Vecauces ciemam** 1954. gadā pievienoja likvidēto Ķeveles ciemu. 1957. gadā ciemu likvidēja, teritoriju pakļaujot Auces pilsētai un izveidojot **Auces lauku teritoriju**. 1958. gadā Auces lauku teritorijas kolhoza «Rītausma» teritoriju pievienoja Vītiņu ciemam. 1959. gadā likvidēja Auces rajonu un Auci ar lauku teritoriju iekļāva Dobeles rajonā. 1965. gadā lauku teritorijas padomju saimniecības «Mežmaļi» teritoriju pievienoja Bēnes ciemam, 1975. gadā — daļu teritorijas Vītiņu ciemam. 2009. gadā Auces pilsētu ar lauku teritoriju iekļāva Auces novadā, tās lauku teritoriju izveidojot par atsevišķu administratīvo vienību. 2010. gadā Auces lauku teritoriju pārdēvēja par Vecauces pagastu. 2021. gadā Auces novadu iekļāva Dobeles novada.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākā apdzīvotā vieta ir **[[Vecauce]]**.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Zvaigžņu Vārti: Visums

***Zvaigžņu Vārti: Visums*** (bieži saīsināts kā ***SGU***) ir Kanādas un ASV militārās zinātniskās fantastikas televīzijas seriāls un daļa no Metro-Goldwyn-Mayer Zvaigžņu Vārtu franšīzes. *Zvaigžņu Vārti: Visums* ir trešais seriāls Zvaigžņu Vārtu franšīzē. Seriāls seko multinacionālas pētnieku un ASV bruņoto spēku grupas piedzīvojumiem, kas nokļuvusi uz Seno kosmosa kuģa „Liktenis” (Destiny) attālā visuma nostūrī. Breda Vraita (Brad Wright) un Roberta Kūpera (Robert C. Cooper) veidotais seriāls piedzīvoja savu pirmizrādi telekanālā SyFy 2009. gada 2. oktobrī. Televīzijas seriāls tiek filmēts Vankūveras pilsētas apkaimē, Kanādā. 2009. gada decembrī telekanāls SyFy paziņoja par otrās sezonas iznākšanu un sāka tās translāciju 2010. gada 28. septembrī.

## Atsauces
Pitagora trijnieks

**Pitagora trijnieks** ir tādu trīs naturālu skaitļu kortežs *a*, *b*, *c*, kuriem ir spēkā sakarība a^2 + b^2 = c^2. Tā piemēram, 6^2 + 8^2 = 10^2, tāpēc skaitļi 6, 8 un 10 veido Pitagora trijnieku. Parasti šādu trijnieku pieraksta kā (*a*, *b*, *c*), vislabāk zināmais un populārākais šāds trijnieks ir (3, 4, 5), ko bieži piemin jau skolas ģeometrijas kursā.
Šo trijnieku nosaukums ir cēlies no Pitagora teorēmas, kura apgalvo, ka ja *a*, *b* un *c* ir taisnleņķa trijstūra katetes un hipotenūza, tad ir spēkā sakarība a^2 + b^2 = c^2. Tādējādi Pitagora trijnieki apraksta tādus taisnleņķa trijstūru malu garumus, kas visi ir naturāli skaitļi. Taisnleņķa trijstūri, kuru malu garumi nav naturāli skaitļi, neveido Pitagora trijniekus.

## Primitīvi Pitagora trijnieki
Viegli saprast, ka ja (*a*, *b*, *c*) ir Pitagora trijnieks, tad arī (*ka*, *kb*, *kc*) ir Pitagora trijnieks jebkuram naturālam *k*. Līdzīgi, ja (*a*, *b*, *c*) ir Pitagora trijnieks un *a*, *b* un *c* visi dalās ar kādu naturālu *k*, tad  \left(\frac{a}{k}, \frac{b}{k}, \frac{c}{k} \right) arī ir Pitagora trijnieks.
Interesi izraisa tādi Pitagora trijnieki, kuros skaitļiem *a*, *b* un *c* nav kopīgs dalītājs, kas lielāks par 1. Šādiem trijniekiem jebkuri divi to veidojošie skaitļi būs savstarpēji pirmskaitļi.
Pitagora trijnieku (*a*, *b*, *c*) sauc par primitīvu, ja katri divi no skaitļiem *a*, *b* un *c* ir savstarpēji pirmskaitļi. Zemāk parādīti 16 primitīvi Pitagora trijnieki:

## Ģenerēšana
Pitagora trijniekus var ģenerēt, izmantojot Eiklīda formulas. Tas nozīmē, ka ja *m* un *n* ir patvaļīgi naturāli skaitļi, pie tam m > n, tad skaitļi
:a=m^2 - n^2,\, b=2mn,\, c=m^2+n^2\,
veido Pitagora trijnieku. Šādi iegūts Pitagora trijnieks būs primitīvs tad un tikai tad, kad *m* un *n* būs savstarpēji pirmskaitļi un viens no tiem būs pāra skaitlis.

## Skatīt arī
* Fermā pēdējā teorēma
* Pitagors
* Pitagora teorēma
Divkrāsu koksngrauzis

**Divkrāsu koksngrauzis** () — koksngraužu vaboļu suga. Šī suga no 1995. gada ir ierakstīta Latvijas Sarkanajā grāmatā kā pirmās kategorijas aizsargājamā suga. Suga ierakstīta arī Somijas un Ziemeļvalstu apdraudēto sugu sarakstā.Vabole ir no 15 līdz 23 mm gara.

## Izplatība
Sugas izplatības areāls iekļauj visu Eiropu, ka arī ieiet Krievijā, Kaukāzā un Turcijā. Latvijā suga sastopama izklaidus visā teritorijā: Zlēkas, Saldus, Rīga, Pilsrundāle, Bebrene, Zasulauks. Pēdējos gadu desmitos populācijas blīvums strauji samazinās. Ņemot vērā to, ka Latvijā pēdējos gados slimību dēļ samazinās gobu un vīksnu audzes, sugas izdzīvošana var būt apdraudēta. 

## Ekoloģija
Kāpuri attīstās dzīvā ēdamās kastaņas (*Castanea sativa*), parastās kastaņas (*Aesculus hippocastanum*) un piramidālās papeles (*Populus nigra*) koksnē. Tie dzīvo arī vīksnu, gobu, vītolu un citu lapukoku trūdošā koksnē un dobumos. Imago sastopami no maija līdz augustam uz šo koku stumbriem. Sugas aizsardzība Latvijā iekļauj sevī pasākumus saglabāt trūdošu lapukoku stumbrus un vecus celmus sugai piemērotos biotopos.

Sinonīmi:
* *Cerambyx bicolor* Schrank, 1781 nec Voet, 1778
* *Cerambyx rubroviolaceus* Villers, 1789
* *Rhagium etruscum* Rossi, 1790
* *Rhagium salicis* Fabricius, 1787
* *Rhagium schranki* Laicharting, 1784
* *Rhamnusium salicis* (Fabricius) Audinet-Serville, 1835
* *Rhamnusium virgo* (Voet) Pesarini & Sabbadini, 1995
* *Stenocorus ruficollis* Herbst, 1784
* *Stenocorus salicis* (Fabricius) Olivier, 1795
* *Cerambyx virgo* Voet, 1778

## [[Varietāte]]s un [[morfa]]s
Šī ir daudzveidīga suga, kurā ir ieslēgtas viena tipiska forma, viena morfa un 11 varietātes:
* *Rhamnusium bicolor* f. *typica*
* *Rhamnusium bicolor* m. gracilicorne Théry, 1894
* *Rhamnusium bicolor* var. ambustum Heyden
* *Rhamnusium bicolor* var. atripenne Bedel
* *Rhamnusium bicolor* var. aubei Pic
* *Rhamnusium bicolor* var. bischoffi Pic, 1947
* *Rhamnusium bicolor* var. capitali Pic
* *Rhamnusium bicolor* var. demaggii Tippmann, 1956
* *Rhamnusium bicolor* var. glaucopterum (Schaller, 1783)
* *Rhamnusium bicolor* var. humerale Bedel
* *Rhamnusium bicolor* var. limbatum Pic
* *Rhamnusium bicolor* var. occipitalis Plavilistshikov
* *Rhamnusium bicolor* var. rufotestaceum Pic

## Atsauces un piezīmes
1903. gads Latvijā

thumb|315px|Latvijas - latviešu zemes karte (1911).
Šajā lapā ir apkopoti **[[1903]]. gada notikumi [[Latvijas vēsture|Latvijas vēsturē]]**. 
Vidzemes, Latgales, Kurzemes, Zemgales un Sēlijas vēsturiskās zemes tolaik atradās Krievijas Impērijas sastāvā (Kurzemes, Vidzemes un Vitebskas guberņā).
## Notikumi
### Aprīlis
* 7. aprīlis — izcēlās ugunsgrēks un izdega Jēkabpils Sv. Jaunavas Marijas Dzimšanas Romas katoļu baznīca. 
* 23. aprīlis — tika likvidēts Cēsu apriņķa pasts, kurš pastāvēja no 1861. gada un izlaida savas pastmarkas.

### Maijs
* 1. maijs — Rainis saņēma atļauju atgriezties dzimtenē no trimdas Slobodskā, Vjatkas guberņā.
* 21. maijs — atdaloties no Nācaretes draudzes izveidojās Liepājas baptistu Ciānas draudze.

### Augusts
* 15. augusts — oficiāli tika atklāta 212&nbsp;km. garā Stukmaņu - Valkas šaursliežu dzelzceļa līnija. Šīs līnijas Gulbenes - Alūksnes posms tagad ir ņemts aizsardzībā kā tehnikas piemineklis. Posms Pļaviņas - Gulbene ir pārtaisīts par platsliežu dzelzceļu.
* 22. augusts — Liepājā tika iesvētīta Svētā Nikolaja pareizticīgo Jūras katedrāle. Tā ir augstākā kupolveida celtne Baltijas jūras piekrastē un kā arī pirmā Austrumeiropas baznīca, kas būvēta pēc nepārtrauktās betona liešanas tehnoloģijas, t.i., neizmantojot atbalsta kolonnas. Atklāšanas ceremonijā kopā ar savu svītu piedalījās Krievijas imperators Nikolajs II.
* 29. augusts—8. septembris — „Vitebskas lauksaimnieku biedrība” Daugavpilī rīkoja Lauksaimniecības izstādi. Uz izstādes labiekārtotās teritorijas bāzes 11. oktobrī šeit tika izveidots Nikolajevas parks.

## Kultūra
* 17. jūnijs — Majoru un Dubultu labdarības biedrības namā (tagad Majoru pamatskola) notika muzikāla soareja — literārs vakars ar kora dziedāšanu, neoficiāli veltīts trimdiniekiem Rainim un Aspazijai.
* 2. novembris — tika atklāta pirmā lielā Latvijas heraldikas izstāde, kas bija skatāma divu nedēļu garumā.

### Nezināms datums
* Bukultu muižas teritorijā pie mazā Baltezera Rīgas apgādei ar dzeramo ūdeni sāka būvēt sūkņu stacijas kompleksu, kā arī cauruļvadus ūdens piegādei uz Rīgu.
* Sāka darboties Ventspils telefona centrāle.
* Tika dibināts Alojas ciems.
* Tika dibināta Latviešu Sociāldemokrātu savienība (vēlākā Latvijas Sociālistu – revolucionāru partija).

## Dzimuši
* 5. janvāris — Mārtiņš Zīverts, dramaturgs (miris 1990. gadā)
* 8. jūlijs — Jūlijs Vanags, rakstnieks un tulkotājs (miris 1986. gadā)
* 17. jūlijs — Lilita Bērziņa, aktrise (mirusi 1983. gadā)
* 25. septembris — Marks Rotko, ASV gleznotājs (miris 1970. gadā)
* 28. oktobris — Jānis Plaudis, rakstnieks (miris 1952. gadā)
* 29. oktobris — Boriss Ingsters (*Boris Ingster*), Latvijā dzimis amerikāņu kinorežisors un scenārists (miris 1978. gadā)
* 7. decembris — Hugo Legzdiņš, virsnieks un pedagogs (miris 2004. gadā)

## Miruši
* 30. marts — Ansis Lerhis-Puškaitis, latviešu rakstnieks. (dzimis 1859. gadā)
* 27. novembris — Doku Atis, latviešu rakstnieks un folklorists. (dzimis 1861. gadā)

## Skatīt arī
* Latvijas vēsture
* Latvijas klimats

## Attēlu galerija

Attēls:Karosta1.jpg|Svētā Nikolaja pareizticīgo Jūras katedrāle
Rūsganbrūnais koksngrauzis

**Rūsganbrūnais koksngrauzis** () — koksngraužu vaboļu suga. Latvijā šī suga ir aizsargājama. Izplatīta Eiropā, Kaukāzā un Kazahstānā.

Kāpurs attīstās galvenokārt parastā dižskabārža koksnē, taču reizēm arī gobas (*Ulmus*), ozola (*Quercus*) un kļavas (*Acer*) koksnē. Ģenerācija turpinās divus līdz trīs gadus. Imago ir 15—27 milimetru garš. Pieaugusi vabole sastopama no maija līdz jūlijam.

Sinonīmi:
* *Cerambyx meridiana* (Linnaeus) Linnaeus, 1767
* *Cerambyx meridianus* (Linnaeus) Gmelin, 1790
* *Leptura grandis* Poda, 1761
* *Leptura meridiana* Linnaeus, 1758
* *Leptura rubra* Sulzer, 1761 nec Linnaeus, 1758
* *Leptura splendens* Laicharting, 1784
* *Stenochorus meridianus* (Linnaeus) Reitter, 1912
* *Stenocorus meridianus* ab. maculatus Podaný, 1979
* *Toxotus lacordairei* Pascoe, 1867
* *Toxotus meridianus* (Linnaeus) Mulsant, 1839

## Varietātes
Suga dalās četrās varietātēs, kuras atšķiras cita no citas ar krāsu:
* *Stenocorus meridianus* var. *cantharinus* Herbst, 1784 
* *Stenocorus meridianus* var. *chrysogaster* Schrank, 1781 
* *Stenocorus meridianus* var. *laevis* Olivier, 1795 
* *Stenocorus meridianus* var. *ruficrus* (Scopoli, 1763)

## Atsauces un piezīmes

* cerambyx.uochb.cz *Stenocorus meridianus* (Linnaeus, 1758)
Vecumnieku iela (Rīga)

**Vecumnieku iela** ir Rīgas iela, Pārdaugavā, Imantas apkaimē. Vecumnieku iela sākas krustojumā ar Progresa ielu un beidzas pie Jūrmalas gatves iepretīm Latvijas Universitātes Pedagoģijas fakultātei. Kopējais ielas garums ir 1292 metri. Sākumdaļā iela sastāv no 2 braukšanas joslām, bet turpinās kā samērā šaurs meža ceļš Anniņmuižas parka teritorijā.

## Ielas raksturojums
Iela aizsākas Imantā 1, savienojumā ar Progresa ielu, kas virzās paralēli netālu esošajam Kurzemes prospektam, tālāk tā virzās ziemeļrietumu virzienā, šķērso Kooperatīva un Imantas ielas un pēc 490 metriem pagriežas dienvidaustrumu virzienā, un šķērsojot Anniņmuižas bulvāri un Bitera ielu, ieiet Anniņmuižas parka mežā, kur turpinās kā šaurs meža ceļš, krustojas ar Dumbrāja ielu un beidzas, pievienojoties Jūrmalas gatvei iepretim Latvijas Universitātes Pedagoģijas fakultātei.

## Ielu savienojumi
Vecumnieku iela ir savienota ar šādām ielām:
* Progresa iela ("T" veida krustojums)
* Kooperatīva iela
* Imantas iela
* Anniņmuižas bulvāris
* Bitera iela
* Dumbrāja iela
* Jūrmalas gatve

## Skatīt arī
* Kurzemes rajons
* Imanta

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vecumnieku iela portālā UzKartes.lv
Reiters

**Reiters** (no  — 'jātnieks'; sieviešu dzimtē Reitere) ir vācu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Jānis Reiters (ap 1632—1695 vai 1697) — mācītājs, latviešu rakstības veidotājs, tulkotājs;
* Štefans Reiters (*Stefan Reuter*; dzimis 1966) — Vācijas futbolists un futbola funkcionārs;
* Teodors Reiters (1884—1956) — latviešu mūziķis, kordiriģents,
* Maksis Reiters (1891—1950) — Sarkanās armijas virsnieks.

## Skatīt arī
* *[[Reuters]]*
Dumbrāja iela

**Dumbrāja iela** ir iela Rīgā, Pārdaugavā, Kurzemes rajonā, Imantā. Kopējais ielas garums ir 930 metri. Tā sākas no Jūrmalas gatves un sākumdaļā ir meža ceļš bez seguma Anniņmuižas parka teritorijā, bet turpinājumā kļūst par asfaltētu ielu ar divām braukšanas joslām. Dumbrāja ielas apbūvētajā ziemeļu daļā ir savrupmāju apbūve.

## Ielas raksturojums
Iela aizsākas pie Jūrmalas gatves, iepretī Latvijas Universitātes Pedagoģijas un psiholoģijas fakultātei un virzās ziemeļu virzienā cauri Anniņmuižas parkam. Šķērso Vecumnieku ielu un, sākoties savrupmāju apbūves teritorijai, no meža ceļa pārtop asfaltētā divu joslu ielā. Tad iela pagriežas sākumā rietumu virzienā, bet pēc tam ziemeļrietumu virzienā un turpinās līdz Anniņmuižas bulvāra un Dammes ielas savienojumam. Dumbrāja ielai var pieskaitīt arī strupceļa posmu aiz kultūras un atpūtas centra "Imanta".

## Ielu savienojumi
Dumbrāja iela ir savienota ar šādām ielām:
* Jūrmalas gatve (T veida krustojums)
* Vecumnieku iela
* Anniņmuižas bulvāris
* Dammes iela

## Skatīt arī
* Imanta
* Dumbrāju iela

## Atsauces
Plakne

thumb|Divas šķeļošas plaknes trīsdimensionālā telpā
**Plakne** ir virsma, kas satur katru taisni, kura savieno jebkurus divus tās punktus. Plakne ir viens no trim ģeometrijas nedefinējamiem pamatobjektiem, kuru īpašības tiek netieši aprakstītas ar ģeometrijas aksiomām.
Plakne ir divdimensionāls analogs punktam (kam ir nulle dimensijas), taisnei (kam ir viena dimensija) un telpai (kam ir trīs dimensijas).
Plakne ir svarīgs ģeometrijas jēdziens, jo tā ļauj definēt daudzus citus ģeometriskus objektus, piemēram, Dekarta koordinātu sistēmu un plaknes figūras — trijstūri, četrstūri, riņķi, utt.
Ģeometrijas nozari, kas pētī figūru un konfigurāciju īpašības plaknē, sauc par **[[planimetrija|planimetriju]]**.

## Plaknes vienādojums

Eiklīda telpā \mathbb{R}^3 plakni apraksta vispārīga veida lineārs vienādojums
:ax + by + cz + d = 0
kur *a*, *b*, *c* un *d* ir reāli skaitļi, turklāt vismaz viens no skaitļiem *a*, *b*, *c* nav vienāds ar nulli. Vektors \vec n = (a, b, c)  ir šīs plaknes normālvektors. Tas nozīmē, ka vektors ar šādām koordinātām ir perpendikulārs plaknei ar augstākminēto vienādojumu.

### Plaknes definīcija ar punktu un normālvektoru

Trīsdimensiju telpā svarīgs veids, kā definēt plakni ir norādot plaknes punktu un plaknes normālvektoru.

Pieņemsim, ka \mathbf r_0 ir rādiusvektors kādam punktam P_0 plaknē, un **n** ir nenulles vektors, kas perpendikulārs plaknei. Ideja ir tāda, ka punkts **P** ar rādiusvektoru **r** atrodas plaknē tad un tikai tad, kad vektors, kas vilkts no P_0 uz *P* ir perpendikulārs **n**. Izmantojot to, ka divi vektori ir perpendikulāri tad un tikai tad, kad to reizinājums ir nulle, iegūsim, ka meklētā plakne var tikt izteikta kā kopa no visiem punktiem **r** tādiem, ka

:\mathbf n \cdot (\mathbf r - \mathbf r_0)=0.

(punkts apzīmē parasto reizināšanu, nevis skalāro reizināšanu).
To izvēršot, iegūsim

: n_x (x-x_0)+ n_y(y-y_0)+ n_z(z-z_0)=0,\,

kas ir jau zināmais plaknes vienādojums.

## Īpašības

* Caur jebkuriem diviem plaknes punktiem var novilkt tieši vienu taisni, jebkurš šīs taisnes punkts pieder plaknei;
* Caur jebkuriem trīs telpas punktiem (kas neatrodas uz vienas taisnes) var novilkt tieši vienu plakni;
* Divu nesakrītošu plakņu šķēlums ir taisne.

## Attālums no punkta līdz plaknei

Plaknei ax + by + cz + d = 0\, un punktam \mathbf p_0 = (x_0, y_0, z_0), kas ne obligāti atrodas plaknē, īsākais attālums no \mathbf p_0 līdz plaknei ir vienāds ar

:D = \frac{\left | ax_0 + by_0 + cz_0+d \right |}{\sqrt{a^2+b^2+c^2}}.

No tā seko, ka \mathbf p_0 atrodas plaknē tad un tikai tad, kad D=0.
Ja \sqrt{a^2+b^2+c^2}=1, kas nozīmē, ka *a*, *b*, un *c* ir normalizēti, tad formula kļūst vienkāršāka:
:D = | ax_0 + by_0 + cz_0+d |\,.

## Vispārinājums

Plaknes vispārinājumu lielāka skaita dimensiju telpā sauc par hiperplakni.

## Skatīt arī

* Pusplakne
* Punkts
* Taisne
* Telpa
* Hiperplakne
* Planārs grafs
Jānis Cielavs

**Jānis Cielavs** ( — ) bija Latvijas gleznotājs. Dzimis Rīgā. Bijis "Rīgas mākslinieku grupas" biedrs.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1890. gada 15. jūlijā Rīgā būvuzņēmēja ģimenē. 1909. gadā absolvēja mācības Aleksandra ģimnāzijā, sāka studēt tieslietas Pēterburgas universitātē (1909-1911), tad mācījās Rīgas pilsētas mākslas skolā (1911-1915), kā arī papildinājies glezniecībā Pirmā pasaules kara gados Penzā un Taškentā. Strādāja žurnālos "Rūgtās drapes" (1922-1923) un "Ho-ho" (1922-1924) par karikatūristu. Bija Latvijas Mākslas akadēmijas pedagogs (1940-1941). 

1944. gadā devās bēgļu gaitās uz Vāciju, tad uz Austriju, kur papildinājās mākslas institūtā. Vēlāk devās uz Parīzi (1946), kļūstot par savienības "*Societies National des Beaux-Arts*" mūža biedru un piedaloties salona izstādēs. 1949. gadā emigrēja uz Ņujorku, kur pārtika no profesionāla gleznotāja darba. Miris 1968. gada 11. novembrī Ņujorkā.

## Mākslinieciskā darbība
1923. gadā pievienojies Rīgas mākslinieku grupai. Mākslinieciskās darbības sākumā, 1920. gadu sākumā strādājis reālismā ievirzē, realizējot pacietu zīmējumu. Vēlāk sācis lietot asākas kontūras, uzsvēris lietu raupjumu un nedaudz ģeometrizējis formas, tuvinoties tolaik latviešu glezniecībā populārajām franču mākslas tradīcijām. 1930. gados raksturīga nosliece uz plašu atmosfēras atveidojumu, otas raksta dažādība un pustoņu attiecības lietojums. Gleznieks kļuvis noskaņā romantisks un glezniecībā atraisītāks. 
Jānis Cielavs gan Latvijā, gan trimdā gleznojis portretus, jo bijis iecienīts salonu un reprezentīvo portretu gleznotājs, tirgus ainas, kafejnīcas skatus, sadzīviskas kompozīcijas.
Mākslinieks piedalījies izstādēs no 1920. gada, darbi tikuši eksponēti Latvijas Kultūras fonda rīkotajās un valsts reprezentācijas izstādēs ārzemēs. Personālizstādes bijušas Rīgā 1930. gadā un trimdā 1957. gadā R.Kalniņa vadītajā mākslas salonā "Franču mākslas centrs".

## Ārējās saites
* Darbi
* Biogrāfija
* Darbi

## Atsauces
Dignāja

**Dignāja** ir ciems Jēkabpils novadā, Dignājas pagasta centrs. Dignājas apkārtē atrodas Dignājas pilskalns, līdz 14. gadsimtam te pastāvējusi Dignājas viduslaiku pils. No Dignājas pār Daugavu uz Līvāniem ved pārceltuve.

## Vēsture

### Arheoloģiskie izrakumi
Dignājas pilsētiņa bija nocietināta un saimnieciskajā dzīvē tai bija novadam stratēģiska nozīme. Tā atradās plašā, plakanā divpakāpju paugurā Dignājas pagasta Kusiņu saimniecības tīrumā, 300 m no Daugavas kreisā krasta. Paugura pamats — dolomītu klints 15 m virs pārpurvotas pļavas. Pilsētiņa aizņēma 65x35 m plašu klintāju upes krastā.

Dignājā atrasti kaula žebērkļi, pogas, adatas un saspraudes, akmens cirvju lauskas, metāla liešanas tīģeļi, māla sprēslīcas, tekstilās un citu veidu keramikas lauskas.

### Jaunie laiki
Reformācijas gaitā 1567. gadā hercogs Gothards izdeva pavēli dibināt Dignājā luterāņu draudzi un baznīcu. 1650. gadā Dignājā bija dzelzs ceplis. Tolaik šeit bija iecerēts būvēt pilsētu pie kanāla, kas savienotu Daugavas un Lielupes baseinus, taču tas netika uzbūvēts politisku iemeslu dēļ.

Zviedrijas kambarkungs Andreass fon Nordenflihts ap 1760. gadu rakstīja, ka hercogs Ernsts Johans Bīrons Dignājas muižā bija ierīkojis potaša dedzinātavu. Potašu ieguva no bērzu un alkšņu pelniem, tos aplejot ar ūdeni, filtrējot, tvaicējot un beigās karsējot īpašās krāsnīs. Tā rezultātā iznāca bezkrāsaina kristāliska viela, ko izmantoja ziepju un stikla ražošanai, kā arī ādu apstrādei.

## Novadnieki
* Jānis Gerkāns, skolotājs

## Atsauces
Kovārņi

**Kovārņi** jeb **kovārņu ģints** (*Coloeus*) ir vārnu dzimtas (*Corvidae*) ģints, kas apvieno divas mūsdienās dzīvojošas sugas. Sastopamas Eiropā, Āzijā  un Ziemeļāfrikā. Mongolijā abu sugu izplatības areāls pārklājas, bet tās savstarpēji nehirbidizējas.

## Latvijā
Latvijā mājo viena kovārņu ģints suga — kovārnis (*Coloeus monedula*), kas ir parasts ligzdotājs un nometnieks pilsētās un apdzīvotās vietās, kā arī to apkārtnē.

## Kopīgās īpašības
[thumb|left|240px|[Daurijas kovārnis|Daurijas kovārņi (*Coloeus dauuricus*)]]
Kovārņi ir vieni no mazākajiem vārnu dzimtas putni. Abas sugas ir apmēram vienādi lielas: kovārņa lielāko īpatņu ķermeņa garums sasniedz 39 cm, svars 265 g, bet Daurijas kovārņa lielāko īpatņu ķermeņa garums ir 36 cm, svars 275 g. 

Abu sugu apspalvojums ir pelēks ar melnu: galvas virsa, spārni un aste melni, pārējais ķermenis tumši pelēks vai gaiši pelēks, gandrīz balts (atkarībā no pasugas). Acis kovārnim ir tumši pelēkas, bet Daurijas kovārnim gaiši pelēkas.

## Uzvedība
Uzvedība un ieradumi abām sugām ir ļoti līdzīgi. Tie mājo gan lauku vidē, gan apdzīvotās vietās. Kovārņi ir sabiedriski, ļoti gudri un inteliģenti putni, kas ātri viens no otra mācās gan savvaļā, gan nebrīvī. Tiem var iemācīt dažādus sarežģītus trikus. 

Ligzdo kolonijās, koku dobumos, alās, putnu būros, ēku konstrukciju nišās un citās pasargātās vietās, pat skursteņos. Ligzda tie sakrauta no zariem, pēc tam izklāta ar vilnu. Veido ilgstošus monogāmus pārus. Kovārņi ne tikai ligzdo kolonijās, bet arī guļ un barojas lielos baros. Reizēm barojas vienotā barā ar karuķiem un melnajām vārnām. Barojas galvenokārt ar sēklām, augļiem un bezmugurkaulniekiem. Barojas arī ar maitu, uz braucamajiem ceļiem nogalinātiem dzīvniekiem un citu putnu olām.

## Sistemātika
**Kovārņu ģints** (*Coloeus*)
*Daurijas kovārnis (*Coloeus dauuricus*)
*Kovārnis (*Coloeus monedula*)

## Atsauces

## Ārējās saites
*Xeno-Canto: Coloeus
Baldzēns

**Baldzēns** (sieviešu dzimtē **Baldzēna**) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Egils Baldzēns (1960) — politiķis;
* Jēkabs Belzēns (1870—1937) — gleznotājs;
* Viesturs Baldzēns (1924—2003) — basketbola tiesnesis.
Adamova

**Adamova** var būt:
* Adamova — pilsēta Čehijā, Dienvidmorāvijas apgabalā.
* Adamova — apdzīvota vieta Alūksnes novada Liepnas pagastā.
* Adamova — apdzīvota vieta Krāslavas novada Ūdrīšu pagastā.
* Adamova — apdzīvota vieta Rēzeknes novada Vērēmu pagastā.
* Adamova — apdzīvota vieta Ludzas novada Pasienes pagastā.
* Adamova — izzudušais ciems Krālavas novada Ezernieku pagastā.

## Skatīt arī
* Adamovas dīķis
* Adamovas ezers
* Adamovas mežs
* Adamovas muiža
* Adamovas pilskalns
* Odumova
Adamova (Vērēmu pagasts)

**Adamova** () ir ciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Atrodas Adamovas ezera krastā, dabas parka "Adamovas ezers" teritorijā. Adamovā atrodas 19. gadsimtā celta Adamovas muiža. Muižas dzīvojamā ēka ir valsts nozīmes arhitektūras piemineklis. 

Līdz 2019. gadam ciemā darbojās Adamovas internātpamatskola, skolas vēsturiskais (no 1962. gada) nosaukums bija Adamovas sanatorijas internātskola. Pirmā skola, bāreņu patversme, Adamovā atvērta 1919. gadā.

1905. gadā Adamovā tika atklāts Sv. Helēnas minerālūdens avots. Šis minerālūdens ar nosaukumu "Kristāls" ieguvis vairākas zelta godalgas 1912. gada Londonas un 1913. gada Parīzes izstādēs. Pašlaik minerālūdens avota Adamovā vairs nav.

1925. gadā Adamovā viesojies Valsts prezidents Jānis Čakste, biežs viesis šeit bijis Tautas labklājības ministrs Vladislavs Rubulis. 

1936. gadā Adamovu apmeklēja Latvijas Valsts prezidents Kārlis Ulmanis un ierosināja latviskot šīs vietas nosaukumu. Drīz vien Adamovu presē sāka dēvēt par Kalnezeri, taču pēckara gados nosaukums Kalnezere zaudēja savas pozīcijas, Īslaicīgi tas saglabājās vēl pasta un skolas nosaukumos, bet padomju vara atgriezās pie iepriekšējā vietvārda.

1897. gadā pareizticīgo muižā bija 4 sētas.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Adamova tūrisma e-ceļvedī
* Adamovas muiža
* Vērēmu pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Odumova

**Odumova** var būt:
* Odumova — apdzīvota vieta Baltinavas pagastā;
* Adamovas Vērēmu pagastā cits nosaukums.

## Skatīt arī
* Adamova
Iugulova (Vērēmu pagasts)

**Iugulova** () ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā, kura kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Ilzeskalna pagasta Iugulovu. Starpkaru periodā **Ivgolova** bija Makašēnu pagasta centrs. 1933. gadā Ivgolovai piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu.

Iugulovā atrodas Lūcijas Rancānes Makašānu Amatu pamatskola.

Agrāk Iugulovā atradās pasta nodaļa Makašāni (LV-4629), vēlāk to pievienoja pasta nodaļai Rēzekne-4 (LV-4604), kas pašlaik un apkalpo Iugulovu.

1897. gadā ciemā bija 14 sētas.

## Iedzīvotāju skaits

## Atsauces

## Ārējās saites
* Makašānu amatu vidusskola
* Makašāni – Latgales pērle
* Vērēmu pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Iugulova (Ilzeskalna pagasts)

**Ivgulova (arī Iugulova)** () ir skrajciems Rēzeknes novada Ilzeskalna pagastā, kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Vērēmu pagasta Iugulovu. Ciems atrodas pagasta dienvidos, pie vietējās nozīmes autoceļa Greivuļi — Ilzeskalns (V562) 11 km attālumā no pagasta centra Ilzeskalna, ka arī tādā pat attālumā no novada centra Rēzeknes.

## Atsauces
Boriss Godunovs

**Boriss Godunovs** (, dzimis ap 1551. gadu miris ) bija krievu bajārs, kas pārvaldīja Krievijas valsti sava māsasvīra Fjodora I vietā no 1585. gada. Pēc Fjodora I nāves viņš kļuva par 3. Krievijas caru no 1598. gada līdz savai nāvei 1605. gadā.  Krievijas juku laikā centās nodibināt Godunovu dinastiju, bet viņa dēls un troņa mantinieks Fjodors II Godunovs tika nogalināts neilgi pēc kronēšanas.

## Pilns tituls

Pēc Krievu-zviedru kara 1595. gada 18. maijā noslēgtā Tezvinas miera līguma cars Fjodors I atguva Ingriju, bet par labu Zviedrijai atteicās no pretenzijām uz Igaunijas hercogisti. Tādēļ arī cars Boriss ārlietu dokumentus vairs neparakstīja kā "Livonijas lielkņazs", lietojot šādu pilno titulu:

"No Dieva žēlastības cars un lielkņazs Boriss Fjodorovičs, visas Krievzemes patvaldnieks, Vladimiras, Maskavas, Novgorodas valdnieks, Kazaņas cars, Astrahaņas cars, Sibīrijas cars, Pleskavas kungs un Smoļenskas, Tveras, Jugras, Permas, Vjatkas, Bulgārijas u.c. valstu lielkņazs, Ņižņijnovgorodas, Čerņigovas, Rjazaņas, Rostovas, Jaroslavļas, Belozerskas, Udoras, Obdoras, Kondijas valdnieks un lielkņazs, visas Ziemeļu zemes pavēlnieks un Ivērijas zemes, Kartvelas un Gruzijas caru, un Kabardijas zemes, Čerkesu un Kalnu kņazu kungs un daudzu citu valstu kungs un īpašnieks."

(krievu: *Божiею милостiю Великого Государя Цара и Великого Князя Бориса Θедоровича всеа Русии Самодержцы, Владымерского, Московъского, Новогородского, Цара Казанъского, Цара Астараханьского, Цара Сибирского, Государа Псковъскаго и Великого Князя Смоленьского, Тверьского, Югоръского, Пермъского, Вятъского, Болгарского и иныхъ, Государя и Великого Князя Новагорода Низовское земли, Черниговъского, Резанского, Ростовъского, Ярославъского, Бђлоозерского, Удорского, Обдоръского, Конденъского, и всея Сђверъные стороны Повелителя, и Государя Иверское земъли, Грузинскихъ царей, и Кабардинскiе земъли, Черкасскихъ и Горъскихъ князей и иныхъ многихъ Государствъ Государа и Обааладетеля.*)

## Atsauces

## Ārējās saites
Krāslava (nozīmju atdalīšana)

**Krāslava** var būt:
* Krāslava — pilsēta Latgalē.
* Krāslava — dzelzceļa stacija līnijā Daugavpils—Indra.

## Skatīt arī
* Krāslavas novads
* Krāslavas pagasts
* Krāslavas pilskalns
* Krāslavas stacija
Leimaņu ciems

**Leimaņu ciems** var būt:
* Leimaņu pagasta nosaukums 1945-1990
* Skujenes pagasta nosaukums 1946-1964
Santakrusa de Tenerife

thumb|220px|''Auditorio de Tenerife''.
**Santakrusa de Tenerife** () ir pilsēta Spānijai piederošajās Kanāriju salās, Tenerifes salas ziemeļaustrumos.

Pilsēta ir svarīga jūras osta un populārs kūrorts. Pilsētas iedzīvotāju sastāvs ir visai kosmopolītisks. Tiek uzskatīts, ka pilsētas klimats ir viens no vispatīkamākajiem pasaulē. Pazīstams ir Santakrusas de Tenerifes tradicionālais karnevāls.

## Ievērojamas vietas
* *[[Auditorio de Tenerife]]*
* *[[Plaza de España]]*
* *[[Torres de Santa Cruz]]*

## Atsauces

## Ārējās saites
Fjodors II Godunovs

**Fjodors II Godunovs** (, dzimis , miris ) 49 dienas bija Krievijas juku laiku cars pēc sava tēva Borisa Godunova nāves 1605. gadā. Konkurējošās bajāru dzimtas Fjodoru II atcēla no varas un pēc neilga laika viņu nožņaudza Viltusdmitrija I sūtīti sazvērnieki.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sprūževa

**Sprūževa** () ir ciems Rēzeknes novadā, Griškānu pagasta centrs. Sprūževu šķērso vietējais autoceļš Rēzekne — Stoļerova — Kaunata (V579), kā arī līdz tai stiepjas autoceļi Greiškāni — Sprūževa (V563) un Staroščiki — Sprūževa (V587).

Aiz Sprūževas, braucot pa ceļu V579, atrodas agrākās Zarečnajas pamatskolas ēka, dibināta 1960. gadā (slēgta 2016. gadā).

1897. gadā ciemā bija 25 sētas.
## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Griškānu pagasta mājaslapa 
* Rēzeknes novada informatīvais portāls
Veronika Plotņikova

**Veronika Plotņikova** (; dzimusi  Kemerovā, Krievijā) ir krievu izcelsmes latviešu aktrise un dziedātāja.

## Dzīvesgājums
Dzimusi Kemerovā Padomju armijas virsnieka ģimenē. Pārcēlusies uz Rīgu sešu mēnešu vecumā. Mācījās Rīgas 38. un 10. vidusskolās. 1997. gadā absolvēja Rīgas Krievu teātra aktieru studiju Semjona Loseva kursā. Kopš 1997. gada ir šī teātra aktieru trupā, bija Rīgas krievu teātra labākā aktrise 2002/2003 un 2003/2004 gadu sezonās, 2003. gada jauno dziedātāju konkursa Novaja volna diplomante.

2007. gadā kopā ar Māri Grigali uzvarēja LNT televīzijas šovā Divas zvaigznes. 2009/2010. gada sezonā piedalījās TV3 seriālā UgunsGrēks (Serafima). 2010. gadā kopā ar Martu Kristiānu Kalniņu piedalās TV3 televīzijas šovā Dziedi ar zvaigzni.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Veronika Plotņikova izrades.lv
Alī ibn Abī Tālibs

**Alī ibn Abī Tālibs** (, *ʿAlī ibn Abī Ṭālib*, , dzimis , miris ) bija pēdējā islāma pravieša Muhameda znots (Fātimas vīrs) un ceturtais, pēdējais "Taisni vadītais kalifs". Viņš bija kalifs no 656. līdz 661. gadam. Alī ibn Abī Tāliba valdīšanas laikā musulmaņi sadalījās šiītos un sunnītos. Šiīti uzskata viņu par pirmo šiītu līderi un garīgo vadoni (imāmu).

Vadoties pēc musulmaņu avotiem, it īpaši pēc šiītu avotiem, Alī ir vienīgā persona, kas dzimusi musulmaņu svētajā vietā Kaabā. Saskaņā ar tradīciju Alī kļuva par otro cilvēku, kas pievērsās islāmam (pirmā bija Muhameda sieva Hadīdža). Viņš islāmam pievērsās 10 gadu vecumā.

Laulībā ar Muhameda meitu Fātimu viņam bija trīs dēli (Huseins, Hasans un Muksīns, kurš nomira bērnībā), kā arī divas meitas (Zainaba un Umma Kulsūma). Pēc Fātimas nāves Alī apprecējās vēl 8 vai 9 reizes, un šajās laulībās bija vēl vairāki bērni.

## Biogrāfija

[thumb|[Jusefs Abdinedžads|Jusefa Abdinedžada glezna, kurā attēlota Alī ibn Abī Tāliba slepkavība]]
Alī dzīve, kas galvenokārt aprakstīta sunnītu un šiītu tekstos, tiek dalīta vairākos dažādos periodos, kuriem raksturīgi kādi noteikti notikumi. Viņa vecāki bija Abū Tālibs un Fātima bint Asada. Alī ir dzimis radžāba mēneša trīspadsmitajā dienā, tas ir, . Daudzos avotos, it īpaši šiītu rakstos, Alī tiek minēts kā vienīgais cilvēks, kurš dzimis Kaābā. Piecu gadu vecumā Alī ibn Abī Tālibu sāka audzināt Muhameds un viņa sieva Hadīdža, jo Alī tēvs kļuva nabadzīgs un nespēja vairs nodrošināt savu ģimeni. 10 gadu vecumā Alī pievērsās islāmam un tradicionāli viņš tiek uzskatīts par otro šādu personu aiz Muhameda sievas Hadīdžas.

## Atsauces

## Ārējās saites
Sešplankumu celmgrauzis

**Sešplankumu celmgrauzis** () — koksngraužu vaboļu suga. Latvijā šī suga ir aizsargājama. 

## Apraksts
Vaboles garums ir no 7 līdz 12 mm. Imago lidošanas laiks ir no maija līdz jūnijam. 

## Izplatība
Suga izplatīta Eiropā, Kaukāzā un Rietumāfrikā.

## Bioloģija
Šī suga apdzīvo lapu koku mežus, kuros aug Eiropas dižskābardis (*Fagus sylvatica*), parastais skābardis (*Carpinus betulus*) un parastais ozols (*Quercus robur*). Kāpuri attīstas šo trīs koku sugu atmirušajā koksnē un vēl dažu citu koku, piemēram, alkšņu koksnē. Pieaugušās vabolės var atrast sēžam uz meža kazbāržiem (*Aruncus vulgaris*), zilganajām kazenēm (*Rubus caesius*), meža avenēm (*Rubus idaeus*), gārsas (*Aegopodium*), ķimenēm (*Carum*) un dažu citu augu ziediem. Viena paaudze dzīvo divus līdz trīs gadus.

## Sinonīmija
Sinonīmi:
* *Leptura cincta* Panzer, 1804
* *Leptura punctatomaculata* Marsham, 1802
* *Leptura sexguttata* Fabricius, 1775
* *Leptura uddmanniana* Harrer, 1784
* *Leptura 6-guttata* Fabricius, 1775 (nepareizi rakstīts)

## Varietātes
Suga ir sešas varietātes:
* *Anoplodera sexguttata* var. *atrata* Schilsky 
* *Anoplodera sexguttata* var. *biguttata* Mulsant, 1839 
* *Anoplodera sexguttata* var. *excalamationis* (Fabricius, 1792) 
* *Anoplodera sexguttata* var. *landoisi* Pic, 1900 
* *Anoplodera sexguttata* var. *pyrenaica* Pic

## Piezīmes

## Atsauces
* cerambyx.uochb.cz *Anoplodera sexguttata* (Fabricius, 1775) [= Leptura sexguttata Fabricius, 1775]

## Literatūra
* Загайкевич І. К. До вивчення вусачів (Cerambycidae) Станіславської обл. // Проблеми ентомології на Україні. — К.: Вид-во АН УРСР, 1959. — с. 45-47;
Pachytodes cerambyciformis

**Pachytodes cerambyciformis** (Schrank) Villiers, 1974 — koksngraužu vaboļu suga. Latvijā sastopama ļoti reti. 

## Apraksts
Pieaugušas vaboles garums ir 6-12 mm.

## Izplatība
Izplatīta Eiropā.

## Bioloģija
Kāpuri attīstās celmu saknēs vai trūdošos lapu kokos, reizēm skujkokos (*[[Abies alba]]*, *[[Picea abies]]*, *[[Castanea sativa]]*). Iekūņošanās notiek kūniņu gultnē pie virsējā zemes slāņa blakus saknēm. Ģenerācija turpinās divus gadus.

## Sinonīmi
* *Judolia cerambyciformis* (Schrank, 1781)
* *Judolia (Pachytodes) cerambyciformis* (Schrank) Pic, 1891
* *Judolia cerambyciformis* ab. *zemplinensis* Podaný, 1979
* *Leptura cerambyciformis* Schrank, 1781
* *Stenocorus parvapunctatus* Voet, 1806

## Varietātes
Suga iedalās kā viena tipiska forma un četras varietātes:
* *Judolia cerambyciformis* var. *anticereducta* Plavilstshikov 
* *Judolia cerambyciformis* var. *anticeundulata* Pic 
* *Judolia cerambyciformis* var. *decempunctata* (Olivier, 1795) 
* *Judolia cerambyciformis* var. *octomaculata* (Schaller, 1783)

## Atsauces

## Literatūra
* Бартенев А.Ф. Обзор видов жуков-усачей (Coleoptera: Cerambycidae) фауны Украины // Вісті Харківського ентомологічного товариства.&nbsp;— 2003 (2004).&nbsp;— 11, №&nbsp;1-2.&nbsp;— с. 24-43
* Загайкевич І.К. До вивчення вусачів (Cerambycidae) Станіславської обл. // Проблеми ентомології на Україні.&nbsp;— К.: Вид-во АН УРСР, 1959.&nbsp;— с. 45-47
Matemātiskā loģika

**Matemātiskā loģika** (teorētiskā loģika, simboliskā loģika) ir matemātikas nozare, kas pēta matemātisko pierādījumu formas, formālās valodas izteikumus un operācijas ar izteikumiem. Matemātiskā loģika apvieno vienā disciplīnā matemātiku un loģiku, aprakstot pareizai domāšanai raksturīgās formālās kārtulas.

## Skatīt arī
* Elementārā matemātika
* Augstākā matemātika

## Ārējās saites

* .
Antivielas

**Antivielas** (imūnglobulīni – Ig) ir asins seruma olbaltumvielas, kuras pieder pie glikoproteīnu klases un kuras sintezē B limfocīti un to diferencētās formas – plazmocīti – atbildot uz noteikta antigēna klātbūtni organismā. Antivielu sintēzi var ierosināt dažādi faktori: infekciju slimību ierosinātāji (piemēram, baktērijas, vīrusi, sēnes), vakcīna vai cits svešas izcelsmes antigēns (piemēram, toksīns vai transplantēts audu fragments).

Antivielas ar augstu specifiskumu saistās tieši ar to antigēnu, kas izraisījis to veidošanos, veidojot imūnkompleksus. Šī saistīšanās var neitralizēt patogēnu vai tā toksīnu, aktivēt komplementa sistēmu vai marķēt antigēnu fagocitozei.

Pastāv piecas galvenās imūnglobulīnu klases – IgA, IgD, IgE, IgG un IgM – katrai no kurām ir specifiska funkcija un lokalizācija organismā.

Tā, piemēram, difterijas toksīns ierosina tikai tādu antitoksīnu (specifisku IgG antivielu) rašanos, kas spēj saistīties un neitralizēt vienīgi pašu difterijas toksīnu, bet ne citus līdzīgus proteīnus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Antivielas — medicīnas termins
Jaunciema gatve

**Jaunciema gatve** ir Rīgas maģistrālā iela. Tā atrodas Vidzemes priekšpilsētā un Ziemeļu rajonā, Bukultu, Sužu, Jaunciema, Trīsciema un Vecmīlgrāvja apkaimē. Kopējais ielas garums ir aptuveni 16 177 metri, līdz ar to tā ir Rīgas garākā iela. Jaunciema gatve sastāv no 2 braukšanas joslām. Posmā no Mīlgrāvja ielas līdz pagriezienam uz Carnikavu tā ir daļa no reģionālās nozīmes autoceļa P1.

Pa Jaunciema gatvi kursē 2., 11., 24., 29. un 58. maršruta autobusi.

## Vēsture
Iela tika izveidota 1927. gadā ar nosaukumu **Jaunciema iela**, 1928. gadā tā tika pārdēvēta par **Jaunciema 1. līniju**. 1975. gadā tika izveidota **13. oktobra iela** apvienojot Jaunciema 1. līniju un Jaunciema gatvi. 1990. gadā tā tika pārdēvēta par Jaunciema gatvi.

## Ielu savienojumi
Jaunciema gatve ir savienota ar šādām ielām:
* Brīvības gatve (divlīmeņu krustojums)
* Aboras iela 
* Kanāla iela (pārvads pār ielu)
* Vadžu iela
* Buldurpungas iela
* Mežāres iela
* Ozolkalnu iela
* Jaunciema 10. šķērslīnija
* Jaunciema 9. šķērslīnija
* Jaunciema 8. šķērslīnija
* Jaunciema 7. šķērslīnija
* Jaunciema 6. šķērslīnija
* Steķu iela
* Jaunciema 5. šķērslīnija
* Jaunciema 4. šķērslīnija
* Jaunciema 3. šķērslīnija
* Gaileņu iela
* Jaunciema 2. šķērslīnija
* Šalku iela
* P1 (autoceļš uz Carnikavu)
* Līču iela
* Rudzu iela
* Kalmju iela
* Lapsukalna iela
* Niedru iela
* Traktoru iela
* Draudzības iela
* Āliņģu iela
* Mīlgrāvja iela

## Attēlu galerija

Attēls:Jaunciema gatve (2).JPG|
Attēls:Jaunciema gatve (3).JPG|
Attēls:Jaunciema gatve (4).JPG|
Attēls:Jaunciema gatve (5).JPG|
Attēls:Jaunciema gatve (6).JPG|
Attēls:Jaunciema gatve (7).JPG|
Attēls:Jaunciema gatve (8).JPG|
Attēls:Jaunciema gatve (9).JPG|
Attēls:Jaunciema gatve (10).JPG|


## Skatīt arī
* Jaunciema iela
* Vidzemes priekšpilsēta
* Ziemeļu rajons (Rīga)

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jaunciema gatve  portālā UzKartes.lv
2010. gada NHL drafts

**2010. gada NHL drafts** bija jau 48. NHL drafts, kurš notika 2010. gada 25. un 26. jūnijā *[[Staples Center]]* Losandželosā. Kopā tika draftēti 210 spēlētāji septiņās kārtās.
[thumb|[Vladimirs Tarasenko tika draftēts ar 16. numuru klubā Sentluisas "Blues".]]
## 1. kārta

## 2. kārta

## 3. kārta

## 4. kārta

## 5. kārta

## 6. kārta

## 7. kārta
Pakavs

[thumb|200px|Mūsdienu pakavus visbiežāk izgatavo no [tērauds|tērauda.]]

**Pakavs** ir no metāla vai kāda cita mūsdienu sintētiskā materiāla izgatavots U formas priekšmets, kas tiek pienaglots vai pielīmēts pie zirgu vai citu darba lopu nagiem. Pakavs bieži vien tiek uzskatīts par veiksmes simbolu.

## Ārējās saites
Štiglica Centrālā tehniskās zīmēšanas skola

thumb|250px|Skolas ēka
thumb|250px|Ēkas fragments

**Štiglica Centrālā tehniskās zīmēšanas skola** bija viena no Krievijas impērijas Pēterburgā esošām mākslas skolām.

Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skola atradās Tirdzniecības un rūpniecības ministrijas pārziņā un tika nosaukta tās mecenāta lielrūpnieka un tirgotāja barona Aleksandra Štiglica vārdā.

Tā darbojās kopš 1879. gada. Skolas mērķis sākotnēji bija sagatavot zīmēšanas skolotājus un lietišķās mākslas pasniedzējus vidējām rūpniecības mākslas skolām, taču ar laiku tā izveidojās par ievērojamāko dekoratīvās un lietišķās mākslas mācību iestādi visā Krievijā. Laikam ritot, skolas nosaukums ir vairākkārt mainījies, no 2006. gada tā ir Štiglica Sanktpēterburgas Valsts mākslinieciski tehniskā akadēmija.

## Nodaļas
Sākotnēji skolā bija vispārizglītojošas klases ar dažām mākslas priekšmetu klasēm kā zīmēšanas, rasēšanas, veidošanas un ēnu teorijas klases. 1880. gados skolas profils tika pārveidots un mācību programmas paplašinātas.

Tika atvērtas sekojošas klases: dekoratīvās glezniecības, majolikas, kokgriezuma (1882), ksilogrāfijas un oforta (1885), porcelāna apgleznošanas (1886), tekstiliju (1895), metālkaluma, puķu gleznošanas (1897), stikla apgleznošanas un vitrāžas (1899), teātra dekorāciju (1900), keramikas un ādas izstrādājumu (1904) klases.

## Latvieši

1890. gadu vidū skola kļuva ļoti populāra latviešu jauniešu vidū, jo iestājoties vidējo izglītību neprasīja tik stingri kā Pēterburgas Mākslas akadēmija un rūpējās par absolventu iekārtošanu darbā.

Skolas pastāvēšanas laikā šeit mācījušies aptuveni 130 latviešu.
Vairāki no viņiem vēlākos gados kļuva par skolas pedagogiem, kuru vidū ir minami: Jūlijs Jaunkalniņš — tekstiliju un puķu gleznošanas klases vadītājs (1896—1918), Gustavs Šķilters — plastiskās veidošanas pedagogs (1905—1918), Kārlis Brencēns — stikla apgleznošanas un vitrāžas klases vadītājs (1907—1920). Zīmēšanas un gleznošanas pedagogs skolā bijis arī Jēkabs Belzēns (1905—1917).

Skola devusi Latvijai daudzus vēlākos gados zināmus māksliniekus, kuru vidū minami: latviešu profesionālās tēlniecības pamatlicēji Gustavs Šķilters, Teodors Zaļkalns, Burkards Dzenis; latviešu scenogrāfijas pamatlicēji Eduards Brencēns, Jānis Kuga, Pēteris Kundziņš, Artūrs Cimermanis; latviešu monumentāli dekoratīvās glezniecības pamatlicējs Kārlis Brencēns; latviešu profesionālās lietišķās mākslas pamatlicēji un popularizētāji Jūlijs Madernieks, Rūdolfs Pelše, Jūlijs Straume, Pauls Rūdolfs Rubis un daudzi citi pazīstami mākslinieki kā Rihards Zariņš, Ansis Cīrulis,  Oto Skulme, Kārlis Kalve, Eduards Vītols un citi.

## Ārējās saites
* Skolas vēsture
* Skola (krievu valodā)
* Vēsture (krievu valodā)

## Izmatotā literatūra
Redkolēģija. Latviešu tēlotāja māksla. 1860—1940. Rīga: Zinātne, 1986. 502 lpp.

## Atsauces
Ielāps (programmatūra)

Programmatūrā **ielāps** ir neliels programmas labojums, ko parasti veic tās izstrādātājs, lai novērstu iepriekš neparedzētus trūkumus programmas darbībā un/vai drošības caurumus.

## Vēsture

Vēsturiski, pirmos ielāpus programmatūras apgādātāji piegādāja uz papīra lentēm vai perfokartēm. Bija paredzēts, ka jāizgriež aizstājamā daļa un jāaizstāj ar ielāpu. Vēlāk tos sāka izplatīt ar magnētisko disku palīdzību. Tad pēc noņemamo cieto disku izgudrošanas, tos pa pastu izsūtīja disketēs un vēlāk CD-ROM. Mūsdienās galalietotāji ielāpus galvenokārt lejupielādē ar Interneta palīdzību pa tiešo no izstrādātāju mājaslapas.

## Atsauces