open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tabaka

thumbnail|200px
**Tabaka** ir lauksaimniecības produkts, ko iegūst no tabaku ģints (*Nicotiana*) augu lapām. Tabakas augi pieder naktsvijoļu dzimtai (*Solanaceae*) un ietver vairāk nekā 70 sugu, no kurām saimnieciskā nozīme galvenokārt ir ''Nicotiana tabacum'' un ''Nicotiana rustica''. Tabaka tiek izmantota cigarešu, cigāru, smēķējamās un košļājamās tabakas ražošanā, kā arī pīpju pildījumam.

Tabakas lapas satur farmakoloģiski aktīvo alkaloīdu nikotīnu, kura koncentrācija sausās lapās var sasniegt līdz 5% no masas. Nikotīns ir neirotoksīns, kas iedarbojas uz nervu sistēmu, stimulējot nikotīna acetilholīna receptorus un izraisot atkarību. Tabakas lapās atrodas arī citas bioloģiski aktīvas vielas, piemēram, anabazīns, nornikotīns un β-karbolīni.

Tabakas augu dzimtene ir Ziemeļamerika un Dienvidamerika, kur to lietoja vietējās tautas gan rituālos, gan medicīnā jau tūkstošiem gadu pirms tās ieviešanas Eiropā 16. gadsimtā. Mūsdienās tabaku audzē tropu un subtropu reģionos visā pasaulē. 2008. gadā visvairāk nepārstrādātu tabaku ieguva Ķīnā (aptuveni 39% no pasaules ražas), Brazīlijā (≈12%), Indijā (≈7%), ASV (≈5%) un Argentīnā (≈3%).

Tabakas pārstrāde ietver žāvēšanu, fermentāciju un dažkārt aromatizēšanu, lai mainītu tās ķīmisko sastāvu un garšas īpašības. Smēķēšanas procesā tabakas dedzināšana rada dūmus, kuros ir vairāk nekā 7000 ķīmisku savienojumu, tostarp darva, oglekļa monoksīds un daudzi zināmi kancerogēni, piemēram, nitrozamīni un benzopirēns. Šīs vielas ir cieši saistītas ar plaušu vēža, sirds-asinsvadu slimību un hroniskas obstruktīvas plaušu slimības attīstību.

## Skatīt arī

* Īstā tabaka
* Šņaucamā tabaka
* Pelēkā tabaka
* Nikotīns
* Snuss

## Atsauces
Rumbula (Stopiņu pagasts)

**Rumbula** ir Rīgai piegulošs ciems austrumos no galvaspilsētas, Ropažu novada Stopiņu pagastā. Skrajciems izvietojies starp autoceļu Rīga—Saurieši un galveno autoceļu A6. Cauri Rumbulai iet dzelzceļa līnija Rīga—Daugavpils (uz tās pieturas punkts Rumbula). Attālums līdz novada centram Ulbrokai pa autoceļiem ir 13 km, līdz Rīgas centram — arī aptuveni 13 km.

## Ģeogrāfija
Rumbula atrodas Stopiņu pagasta dienvidu stūrī, no rietumu puses tā robežojas ar Rīgas pilsētas administratīvo teritoriju, bet no austrumu puses — ar Salaspils novadu. Dienvidos — Rīgas pilsētas daļa Rumbula.

Lielākā daļa Rumbulas iedzīvotāju strādā Rīgā, apbūvē dominē privātmājas un viensētas. Ciemam ir skraja apdzīvotības struktūra, var izdalīt dažādos laikos vēsturiski veidojušās daļas Gaismu, Rubeņu kalnu un Šķeltus. Ciema ziemeļu perifērijā, gar Granīta ielu un Getliņu ielu atrodas rūpniecības uzņēmumi, mazākā mērā tas raksturīgs arī dienvidu perifērijai gar Rīgas Latgales ielu, kur atrodas arī ēdināšanas un degvielas uzpildes uzņēmumi. Ciema dienvidaustrumos ir arī mazdārziņi.

### Getliņu atkritumu poligons
thumbnail|left|250px|Kaijas Getliņu poligonā
Getliņu purva malā, pie robežas ar Salaspils novadu ir izvietots ievērojamākais objekts Rumbulā: Getliņu atkritumu poligons —  uzņēmums SIA "Getliņi EKO" apsaimnieko lielāko cieto sadzīves atkritumu poligonu Baltijas valstīs – „Getliņus”. Atkritumu kalns ir ievērojami augstāks par apkārtējo Piejūras zemienes Rīgavas līdzenumu, sasniedzot aptuveni 50 m vjl. augstumu.

Šī ir lielākā atklātā atkritumu izgāztuve Baltijā un Ziemeļeiropā, viegli pieejamā barība piesaista arī lielu kaijveidīgo putnu daudzumu. Izgāztuvē vienlaicīgi esošo kaiju skaits ir mērāms vairākos tūkstošos, to vidū sastapti arī Latvijā retu sugu putni, piemēram, tieši šeit vienīgās divas reizes novērota Vidusjūras kaija un vienīgo reizi — Kamčatkas kaija.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Getliņi EKO
Jēkabpils karogs

**Jēkabpils karogs** ir viens no Jēkabpils pilsētas oficiāliem simboliem. Tas ir ticis apstiprināts 1999. gadā un tiek lietots saskaņā ar "Nolikumu par Jēkabpils pilsētas karogu". Karogu Jēkabpils pilsētas svētku laikā 2000. gada vasarā Sv. Miķeļa evaņģēliski luteriskās draudzes baznīcā iesvētīja prāvests Modris Plāte.

## Apraksts
Jēkabpils karogs ir taisnstūra formas audums ar divām vienāda platuma horizontālām joslām melnā un sarkanā krāsā, no kurām melnās krāsas josla atrodas augšējā, bet sarkanās krāsas- apkšējā pusē. Karoga laukuma centrā izvietots Jēkabpils ģerbonis, kura augstums ir 3/5 no karoga platuma. karoga platuma attiecības pret garumu ir 1:2. Tā standarta izmērs ir 14 centimetri x 28 centimetri, bet pieļaujami arī izmēri 1 metrs x 2 metri un 1.5 metri x 3 metri.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Jēkabpils simbolika
Dekom

**"Dekom"** bija sabiedrība ar ierobežotu atbildību, kas nodarbojas ar pasažieru pārvadājumiem (valsts pasūtījums), kā arī komercpārvadājumiem. 2011. gadā "Dekom" apkalpoja 25 pilsētas un 6 rajona maršrutus.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Mājaslapa (arhivēta saite)
Korasona Akino

**Korasona Akino** (, dzimusi , mirusi ) bija 11. Filipīnu prezidente un pirmā sieviete ne tikai Filipīnās, bet arī Āzijā, kas kļuva par valsts galvu. Viņas prezidentūra sākās , bet beidzās . Viņas dēls Benigno Akino 2010. gadā arī kļuva par Filipīnu prezidentu. 1986. gadā žurnāls "*[[Time]]*" Korasoni Akino atzina par "Gada cilvēku".

## Ārējās saites
Šag

***Šag*** () ir 2009. gadā izdotais Prāta Vētras albums. Tajā ir iekļautas 12 dziesmas: 6 krievu valodā un 6 angļu valodā. Šis albums tika izdots kā Prāta Vētras iepriekšējā albuma *[[Tur kaut kam ir jābūt]]* versija Krievijas tirgum. Vēlāk šim albumam iznāca arī angļu valodas versija *[[Years and Seconds]]*.

## Dziesmu saraksts
# "A Moment to Share" — 1:38
# "Только бы ты на меня посмотрела" — 3:44
# "Монца" — 2:51
# "Years and Seconds" — 4:53
# "Шаг" — 5:14
# "And I Lie" — 3:52
# "Про гуру" — 4:22
# "Ступени" — 4:11
# "White" — 4:18
# "On My Way" — 4:16
# "Волны" — 3:15
# "Simple Things That Matter" — 3:01

## Ārējās saites
* Albuma dziesmas grupas tīmekļa vietnē
Years and Seconds

**"Years and Seconds "** ir 2010. gadā izdotais "Prāta Vētras" EP. Tajā ir iekļautas 12 dziesmas angļu valodā. Šis albums tika izdots kā angļu versija Prāta Vētras iepriekšējiem albumiem – Tur kaut kam ir jābūt un ШАГ. Visas albuma dziesmas ir iespējams par brīvu noklausīties Prāta Vētras oficiālajā mājas lapā.

## Dziesmu saraksts
# "A Moment To Share" — 1:38
# "Your Call" — 3:44
# "They Know How To Do It Well" — 2:51
# "Years And Seconds" — 4:53
# "Siam" — 1:05
# "Count My Fingers" — 5:14
# "And I Lie" — 3:52
# "Adventures Of The Free" — 4:22
# "To Deliver Brightness" — 4:21
# "White" — 4:18
# "On My Way" — 4:16
# "Begging For Your Starlight" — 3:15
# "Simple Things That Matter" — 3:01
Alvasete

**Alvasete** () ir pilsēta un municipalitāte dienvidaustrumu Spānijā, 258&nbsp;km uz dienvidaustrumiem no Madrides. Tā ir autonomās komūnas Kastīlijas-Lamančas Alvasetes provinces galvaspilsēta. 2009. gadā iedzīvotāju skaits bija 169 700.

Pilsēta zināma ar savām nažu, šķēru un dunču ražošanas tradīcijām. 2007. gadā pilsētā tika atvērta EADS subsidēta Eurocopter ražotne.

Pilsētu pārstāv futbola klubs ''Balompie'', kas spēlē Spānijas 2. līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites
Rīgas geto muzejs

**Rīgas Geto un Latvijas Holokausta muzejs** ir muzejs Rīgā. Atklāts , tas ir otrais geto muzejs pēcpadomju valstīs (pirmais atrodas Varšavā). Muzejs atrodas vēsturiskajos Rīgas Centrāltirgus spīķeros, Lastādijas ielā 14a.

Pašlaik ir pabeigta un atklāta muzeja izbūves pirmā kārta: pagalma un pirmā stāva rekonstrukcija, kur ar bruģakmeņiem, kas pārvesti no Rīgas geto ielām, bruģētajā zemes gabalā ir izstādīti stendi, uz kuriem ir atrodami vairāk nekā  holokaustā cietušo ebreju vārdi. Muzejs iepazīstina arī ar fotoizstādi, kas ir veltīta holokaustam Latvijā, antisemītisma propagandai un pretošanās kustībai. Nākotnē ir plānots ekspozīciju veidot divos stāvos.

## Koncepcija
Īpašas ekspozīcijas telpas radīšana, kas vērsta Latvijas vēstures izzināšanai plašas auditorijas cilvēkiem kā Latvijā, tā arī ārzemju viesiem.

## Priekšvēsture
Otrā pasaules kara laikā Latvijā nogalināja vairāk nekā  Latvijas ebreju un aptuveni  ebreju no Centrāleiropas valstīm: Vācijas, Čehijas, Austrijas, Ungārijas un Lietuvas. Rīgas geto muzejs atrodas blakus bijušā geto robežai. Rīgas geto ir gandrīz vienīgais, kas nav pārcietis arhitektoniskas pārmaiņas kopš geto laikiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Rīgas geto un Latvijas Holokausta muzejs
Izlase 2000—2010

**"Izlase 2000—2010"** ir 2010. gadā izdota "Prāta Vētras" dziesmu izlase. Tajā iekļautas 20 grupas dziesmas, kas tika pirmoreiz izdotas laika posmā no 2000. līdz 2010. gadam, kā arī jauna dziesma "Gara diena".

## Dziesmu saraksts
# Plaukstas lieluma pavasaris (3:40)
# Četri krasti (4:38)
# Bronza (2:51)
# Aiz vēja ģeneratora (3:30)
# Rudens (3:49)
# Kristiānijas suņi (3:33)
# Kaķēns, kurš atteicās no jūras skolas (2:59)
# Tā nogurt var tikai no svētkiem (3:38)
# Māsa nakts (3:32)
# Kaislības 
# Ja tikai uz mani tu paskatītos
# Maybe (4:10)
# Spogulīt, spogulīt 
# Lapsa
# Es gribu 
# Tur kaut kam ir jābūt (4:11)
# Скользкие улицы
# На заре
# Es jau nāku (5:14)
# Gara diena
SKS 25. ekspedīcija

**SKS 25. ekspedīcija** (;  jeb *ISS-25*) bija Krievijas un ASV kosmonautu ekspedīcija uz Starptautisko kosmosa staciju (SKS).

## Apkalpe

## Rezerves apkalpe
* Andrejs Borisenko (*Андрей Борисенко*), komandieris (Jurčihina aizvietošanai), 
* Paolo Nespoli, lidojuma inženieris (Vīlokam), ESA, 
* Ketrīna Kolmena (*Catherine Coleman*), lidojuma inženieris (Vokerei), NASA, 
* Anatolijs Ivaņišins (*Анатолий Алексеиевич Иванишин*), lidojuma inženieris (Kaleri), 
* Sergejs Revins (*Сергей Николаевич Ревин*), lidojuma inženieris (Skripočka), 
* Ronalds Gērens (*Ronald J. Garan, Jr.*), lidojuma inženieris (Kellijam), NASA, 

## Lidojuma gaita
Maiņas pieņemšana no 24. ekspedīcijas notika . Aleksandrs Skvorcovs nodeva stacijas komandēšanu Daglasam Vīlokam.

 no Baikonuras kosmodroma startēja kosmosa kuģis *Sojuz TMA-01M*. Tas ar SKS saslēdzās 10. oktobrī. Stacijā ieradās S. Kellijs, A. Kaleri, O. Skripočka.

2. novembrī tika atzīmēta 10 gadu jubileja, kopš Starptautiskā kosmosa stacija ir pastāvīgi apdzīvota.

 Fjodors Jurčihins un Oļegs Skripočka veica iziešanu kosmosā. Slūžu kameras Pirs lūka tika atvērta 14:55 UTC. Kosmonauti veica eksperimentu *Test*, ņemot paraugus no moduļu *Zvezda* un *Pirs* virsmas, lai vēlāk veiktu to ķīmisko, toksikoloģisko un mikrobioloģisko analīzi. Viņi moduļa *Zvezda* ārpusē uzstādīja universālo darba vietu, kurā vēlāk paredzēts izvietot zinātniskās iekārtas. Tad kosmonauti demontēja Vācijas kosmosa aģentūras DRL manipulatoru *Rokviss*, kas atklātā kosmosā darbojies no  līdz . Ar 50 cm garo *Rokviss* robotroku tika veikti eksperimenti robota vadīšanai attālināti no zemes. Pie *Pirs* moduļa viņi piemontēja rokturi, pie *Poisk* moduļa — materiālu paraugu kasešu konteineru. Darbu beigās kosmonauti no *Rassvet* moduļa aktīvā saslēgšanās mezgla puses demontēja televīzijas kameru, kas tika izmantota saslēgšanās laikā, bet turpmāk šeit vairs nebija vajadzīga. Kameru viņiem vajadzēja uzstādīt *Rassvet* pasīvā saslēgšanās mezgla pusē, bet to neizdevās paveikt atšķirīgas pievienošanas ligzdas dēļ.
Lūka tika aizvērta 21:23 UTC; iziešanas ilgums bija 6 stundas 28 minūtes.

 pusnaktī notika maiņas nodošana 26. ekspedīcijai, kuras komandieris ir Skots Kellijs.

## Iziešanas atklātā kosmosā

## Atsauces

## Ārējās saites
* 25. ekspedīcija NASA mājas lapā 
* 25./26. ekspedīcija Energija mājas lapā
Indiana Džonss un likteņa templis

**"Indiana Džonss un likteņa templis"** () ir 1984. gada režisora Stīvena Spīlberga piedzīvojumu filma. Šī filma ir otrā daļa no piedzīvojumu kino tetraloģijas par arheologu un piedzīvojumu meklētāju Indianu Džonsu.

## Sižets
Piedzīvojumu meklētāja un arheologa Indiana Džonsa neticamo piedzīvojumu otrā daļa. Šoreiz bezbailīgais Džonss dodas uz Himalaju sirdi kopā ar restorāna dziedātāju Villiju Skotu un savu uzticamo mazo palīgu Punduri.

Starp dižajām klintīm, arheologam ar pavadoņiem, jācīnās ar asiņainā kulta locekļiem, kuri pielūdz seno Nāves dievieti Kali. Filma salīdzinājumā ar pirmo daļu ir drūmāka, jo tajā atainoti bērnu verdzināšana un kulta asiņainie rituāli.

## Galvenajās lomās
* Harisons Fords — *[[Indiana Džonss]]*
* Keita Kepšova — *Villija Skota*
* Amrišs Puri — *Mola Rams*
* Džonatans Kī Kvans — *Punduris*
* Rojs Čao — *Lao Če*
* Filips Stouns — kapteinis Blamberts
* Deivids Ips — *U Hans*
* Riks Jangs — *Kao Kans*
* Čua Ka — *Cjū Čens*
* Dens Akroids — *Vēbers*

## Interesanti fakti
* Pēc lidmašīnas avārijas nosēšanās Indijā Džonsam nācās cīnīties ar lāci. Šīs epizodes uzņemšanas laikā Harisons Fords nopietni savainoja muguru, bet epizodi izgrieza no filmas.
* Pirmajā scenārijā tika plānota pakaļdzīšanās uz motocikliem pa Lielo Ķīnas mūri - epizodei bija jāseko pēc apšaudes klubā "Obi Vans". Šai idejai kategoriski iebilda Ķīnas valdība.

## Ārējās saites

* Oficiālā Indiana Džonsa mājaslapa
Fenotips

[thumb|right|250px|Dažādas vienas sugas [Gliemenes|gliemeņu īpatņu atšķirīgās čaulas, atkarībā no to fenotipa]]
**Fenotips** ir organisma morfoloģisko un fizioloģisko pazīmju kopums. Fenotips ir genotipa ārējā izpausme konkrētos ārējās vides apstākļos. Vienkāršāk sakot, fenotips ir tas, ko cilvēks redz, skatoties uz bioloģisku būtni. To, kā dzīvā būtne izskatīsies, tiek "iestrādāts" gēnos.

Novērojamo īpašību piemēri ir uzvedība, bioķīmiskās īpašības, krāsa, forma un izmērs.

Fenotips mainās visā indivīda dzīves laikā vides izmaiņu un novecošanas dēļ. Dažādas vides var ietekmēt iedzimto īpašību attīstību (lielumu, piemēram, bieži ietekmē pieejamais pārtikas daudzums) un mainīt līdzīgu genotipu izpausmes (piemēram, dvīņiem, kas auguši atšķirīgās ģimenēs). Dabā vides ietekme veido dabiskās atlases pamatu, kas sākotnēji iedarbojas uz indivīdiem, veicinot to organismu izdzīvošanu, kuru fenotipi ir vislabāk piemēroti to pašreizējai videi. Izdzīvošanas priekšrocības, kas piešķirtas indivīdiem, kuriem ir šādi fenotipi, ļauj šiem indivīdiem vairoties salīdzinoši efektīvāk un tādējādi nodot veiksmīgos genotipus nākamajām paaudzēm. Tomēr genotipa un fenotipa mijiedarbība ir ārkārtīgi sarežģīta. Piemēram, visas genotipa iedzimtās iespējas nav izteiktas fenotipā, jo dažas ir latentu, recesīvu vai inhibētu gēnu formā.
Baktēriju konjugācija

**Baktēriju konjugācija** ir divu šūnu savienošanās ar speciālu olbaltumvielu pavedienu- F-pillu (dzimum pills), kas piestiprinājies pie baktērijas sieniņas, tie daļēji apmainās ar ģenētisko informāciju. Jaunie DNS fragmenti aizstāj iepriekšējos fragmentus. Šādu "pārtapšanu" var uzskatīt par dzimumvairošanās "pirmssākumiem".
Baktēriju transformācija

**Baktēriju transformācija** ir šveša DNS uzņemšana, līdz ar to iegūstot jaunas īpašības. Šādu transformāciju varētu izmantot gēnu inženierijā, lai baktērijas mainītu savu DNS un tās darbotos cilvēka, dzīvnieka vai auga labā.
De iure

***De iure''' jeb '''de jure*** () ir no latīņu valodas cēlies izteiciens, kas juridiskajā terminoloģijā norāda uz situācijas formālo pusi. Parasti lieto kā antonīmu terminam "*[[de facto]]*".

Terminus "*de iure*" un "*de facto*" lieto gadījumos, kad jānorāda uz atšķirību starp formālo un praktisko lietu stāvokli. Ja cilvēki seko noteikumiem, kas nav noteikti ar likumu, šie noteikumi ir spēkā *de facto*. Savukārt, ja formāli spēkā esoši likumi praksē netiek ievēroti, tad tie pastāv tikai *de iure*.

## Skatīt arī
* Latvijas valsts atzīšana ''de facto''
* Latvijas valsts atzīšana ''de iure''
F1 2010

**F1 2010** ir videospēle, kam pamatā ir F1 čempionāta 2010. gada sezona. Tā ir nākamā daļa 2009. gada tās pašas sērijas videospēlei. Videospēle Eiropā tika izdota  Xbox 360, PlayStation 3 un Microsoft Windows platformām. Videospēli izstrādāja Codemasters. Tā darbojas uz jauna, speciāli šai spēlei veidota dzinēja EGO 1.5.

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
Mutants

[thumb|250px|Mutants — [omārs zilā krāsā]]
**Mutants** ir tāds organisms, kurš ir pārmantojis mutējušu (mutantu) gēnu, vai kura gēnos ir radušās mutācijas organisma dzīves laikā. Mutāciju (DNS izmaiņu) rezultātā var rasties jaunas ģenētiskās pazīmes, kuras līdz tam nav eksistējušas dabā. Mutāciju veidi: genoma mutācijas, hromosomu mutācijas, gēnu mutācijas. 

Viens no piemēriem hromosomu mutācijām ir Dauna sindroms, kas ir 23. hromosomas trisomija.
Māte Marija

**Māte Marija** (, ; dzimusi **Jeļizaveta Piļenko** (), vīra uzvārdā **Kuzmina-Karavajeva** (*Кузьмина́-Карава́ева*), vēlāk **Skobcova** (*Скобцова*) , mirusi ) bija Rīgā dzimusi krievu/franču dzejniece, publiciste, mūķene, Pretošanās kustības dalībniece un svētā.

Jaunībā aizrāvās ar dzeju, Sanktpērburgā iesaistījās redzamāko krievu dzejnieku sabiedrībā. Viņas paziņu lokā bija Nikolajs Gumiļovs, Vjačeslavs Ivanovs, Anna Ahmatova, Osips Mandelštams, Aleksejs Tolstojs, Maksimiliāns Vološins. Pēc Oktobra revolūcijas devās emigrācijā. 1932. gadā iesvētījās par mūķeni. Emigrācijā darbojās kopā ar Nikolaju Berdjajevu un Sergeju Bulgakovu. Vācu okupētajā Parīzē iesaistījās Pretošanās kustībā, palīdzēja ebrejiem un padomju karagūstekņiem. 1943. gadā nacisti viņu arestēja un nosūtīja uz Rāvensbrikas nometni. 1945. gada 31. martā māte Marija gāja bojā gāzes kamerā, pēc vienas no versijām, labprātīgi dodoties tajā citas sievietes vietā. 1985. gadā muzejs "Jad Vašem" atzina Māti Mariju par "taisnīgo starp tautām", bet 2004. gadā Ekumeniskā Konstantinopoles patriarhāta sinode mūķeni Mariju kanonizēja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Piemiņas mājaslapa
De facto

***De facto*** (no latīņu valodas — 'saskaņā ar faktu, faktiski') ir izteiciens tieslietās, kas nozīmē, ka kaut kas notiek praksē, bet ne obligāti saskaņā ar likumu. Šo izteicienu bieži lieto kā pretstatījumu *[[de jure]]*. Tāpat terminu *"de facto"* var lietot arī gadījumos, kad pastāv noteiktas vispārpieņemtas normas, kuras nenosaka nekādi oficiāli likumi, noteikumi vai standarti.

Šo terminu lietojumu var ilustrēt ar valsts valodas piemēru. Lai arī Austrālijā, Lielbritānijā un ASV nav oficiāli noteiktas valsts valodas, *de facto* valsts valoda šajās valstīs ir angļu valoda. Tai pašā laikā Īrijā *de jure* valsts valoda ir īru valoda, taču *de facto* kā valsts valoda tiek lietota angļu valoda.

## Skatīt arī
* Latvijas valsts atzīšana ''de facto''
* Latvijas valsts atzīšana ''de iure''
Empu Vuorinens

**Empu Vuorinens** ( *Erno "Emppu" Matti Juhani Vuorinen*; dzimis , Kitē, Somijā) ir somu ģitārists, vairāk pazīstams, kā grupas loceklis un gadījuma dziesmu autors grupā "Nightwish". Viņš sāka spēlēt ģitāru pašmācības ceļā 12 gadu vecumā un spēlējis dažādās grupās ieskaitot "Nightwish", "Brother Firetribe", "Barilari", "Almath" un "Altaria".

Empu ierasti ir ritma spēlētājs, dažreiz atbalsta klavieres vai orķestra daļu "Nightwish" dziesmām. Kā arī spēlē melodijas un solo gabalus. Vuorinena solo satur īsus pieskārienus un mazus līdz garus vibrato pieskārienus. Viņa solo ir daudz melodiskāki nekā citās metāla grupās, bet viņš dažreiz saplucina, kā tas ir dzirdams dziesmās "*Nightquest*", "*The Pharaoh Sails to Orion*", "*Romanticide*", un "*Gethsemane*". "Nightwish" pirmajos 3 albumos ir liels skaits ar Empu solo daļām. Empu ir vienīgais "Nightwish" dalībnieks, kurš nav izmantojis savu vokālu nevienā grupas dziesmā.

Vuorinens arī ir iesaistīts Brazīlijas metāla grupā "Almah", kur viņš ierakstīja solo daļas lai palīdzētu savam draugam un vokālistam Edu Fališi. Empu nepalika grupā, jo viņam bija saistības ar "Nightwish".

Vuorinens iesauka grupā ir *īsākais* jeb *hobits*, jo citu grupas dalībnieku vidū viņš ir visīsākais, Empu ir tikai 160 cemtimetrus garš.

2008. gadā viņa papildus projekts "Brother Firetribe" izlaida divus albumus "False Metal" (pārdēvēts par "Break Out") un "Heart Full Of Fire".

## Ekipējums.
Vuorinens ierasti izmantoja Washburn ģitāras priekš agrākajiem albumiem (WASHBURN CS-780 baltas un purpura ar zelta detaļām), bet pašreiz viņš dod priekšroku ESP ģitārām. Viņš spēlē uz ESP Horizon un ESP EV-1 (baltas un purpura) ģitārām, kā arī izmanto ESP Eclipse (melnā krāsā), ko var redzēt "Nightwish" videoklipos "Amaranth" un "Bye Bye Beautiful".

Redzot, ka purpura ģitāra ir pazudusi, fani sāka uztraukties.
„Vai tā ir taisnība, ka tu nomainīji ģitāru, lai tā būtu vairāk piemērota Anetes balsij?” (Deivids)
„Kad mēs filmējām klipu Losandželosā, es aizmirsu savu ģitāru mājās, tāpēc man nācās iet uz tuvāko veikalu un nopirkt jaunu ESP Eclipse. Tātad atbilde ir: Nē!” (Empu Vuorinens) 

## Ārējās saites
Juka Nevalainens

**Juka Antero Nevalainens** (; dzimis 1978. gada 21. aprīlī Somijā) ir somu bundzinieks simfoniskā metāla grupā *[[Nightwish]]* un *progressive* metāla grupā *Sethian*.

## Biogrāfija

Savus jaunības gadus viņš pavadīja Kitē. Viņa bundzinieka karjera sākās 11 gados, kad viņa mūzikas skolotājs pateica, ka ir izveidota jauna programma mūzikā un Juka iederētos kā bundzinieks. Viņš trenējās mājās. Viņa pirmā grupa bija „The Highway”, bet savai pirmajai īstajai grupai viņš pievienojās 15-16 gadu vecumā. Grupai bija vieta mēģinājumiem, bet mēģinājumi notika reti, tāpēc viņš pameta grupu un pievienojās Empu Vuorinenam.

17 gados Empu jasu bija sazinājies ar dziesmu rakstītāju un klavieru spēlētāju Tomasu Holopainenu. Tomass vēlējās, lai uzsāktu akustiskā mūzikas projektu, kas vēlāk kļuva par *[[Nightwish]].* Viņiem vajadzēja bundzinieku un Empu ieteica Juku.

Pēc dažiem dalības gadiem grupā Juka dabūja profesionālu bungu komplektu. Viņš izmantoja šo aprīkojumu albumā „Wishmaster” un „Once” pasaules tūres beigās. Pašlaik viņš izmanto *Tama* bungas, *Paiste* šķīvjus un *Pro-Mark* vālītes. Viņš ir atpazīstams faniem kā *Nightwish* dalībnieks, kurš valkā galvas apsēju pat koncertu laikā un ar savu vālīšu griešanu. Viņa papildu projekts ir grupa *Sethian*, bet grupa neturpina darbību, jo visi grupas dalībnieki ir aizņemti citāa grupās.

## Personīgā dzīve

Nevalainens dzīvo kopā ar savu sievu Satu, meitu Lunu (piedzima 2003. gadā) un dēlu (piedzima 2005. gadā). Viņa otra meita piedzima 2010. gada 22. jūnijā. Juka Nevalainens ir veģetārietis.

## Ārējās saites
Nobela prēmijas laureāti ekonomikā

[thumb|230px|Nobela prēmijas ekonomikā paziņojums 2008. gadā Stokholmā, kad to ieguva amerikānis [Pols Krugmans]]
**[[Nobela prēmija ekonomikā]]**, oficiāli zināma arī kā **Zviedrijas Riksbankas prēmija ekonomikas zinātnēs [[Alfrēds Nobels|Alfrēda Nobela]] piemiņai** (), no 1969. gada tiek piešķirta katru gadu. To pasniedz Zviedrijas Karaliskā Zinātņu akadēmija pētniekiem ekonomikas jomā. Pirmā prēmija tika pasniegta 1969. gadā norvēģim Rangnaram Frišam un nīderlandietim Janam Tinbergenam. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās. 1969. gadā Rangnars Frišs un Jans Tinbergens kopā saņēma 375 000 SEK (kas pēc vērtības līdzinās 2 871 041 SEK 2007. gada decembrī). Nobela prēmija ekonomikā tiek pasniegta Stokholmā ikgadēja ceremonijā, kas notiek 10. decembrī (Alfrēda Nobela nāves dienā). Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt ekonomikā.

## Daži fakti
* Alfrēds Nobels nebija paredzējis piešķirt Nobela prēmiju ekonomikā. To 1969. gadā dibināja un sāka finansēt Zviedrijas valsts banka, kuru tradicionāli vada konservatīvi ekonomisti, tāpēc vairākkārt prēmijas laureātu izvēle ir kritizēta par tīšu neoliberālisma veicināšanu.
* Līdz 2007. gadam 9 prēmijas ir pasniegtas makroekonomikas jomā, vairāk nekā jebkurā citā ekonomikas jomā.
* Visvairāk Nobela prēmijas laureātu ekonomikā ir no Čikāgas Universitātes — kopumā 32 laureāti (līdz 2019. gadam).
* Nobela prēmiju ekonomikā saņēmušas tikai 2 sievietes: Elinora Ostroma (2009) un Estere Diflo (2019).
* Jaunākā laureāte, kas saņēmusi Nobela prēmiju ekonomikā, ir Estere Diflo (2019), kurai apbalvošanas brīdī bija 46 gadi.
* Vecākais laureāts, kas saņēmis Nobela prēmiju ekonomikā, ir Leonīds Hurvičs (2007), kuram apbalvošanas brīdī bija 90 gadi.
* Līdz 2024. gadam 55 prēmijas pasniegšanas ceremonijās prēmija pasniegta 96 personām.

## Laureāti

### 1969—1970

### 1971—1980

### 1981—1990

### 1991—2000

### 2001—2010

### 2011—2020

### 2021—pašlaik

## Laureāti pēc valstīm

## Atsauces
1940. gada ziemas olimpiskās spēles

**1940. gada ziemas olimpiskās spēles** bija ieplānotas kā piektās ziemas olimpiskās spēles, tomēr tās nenotika Otrā pasaules kara dēļ. Olimpiskajām spēlēm vajadzēja notikt 1940. gadā, laika posmā no  līdz . Sākumā SOK par spēļu rīkotājpilsētu noteica Japānas pilsētu Saporo, taču Japānas iebrukuma Ķīnā dēļ SOK par 1940. gada ziemas olimpisko spēļu mājvietu noteica Šveices pilsētu Sanktmoricu, kas iepriekš rīkoja 1928. gada ziemas olimpiskās spēles, taču nesaskaņu dēļ starp Šveici un SOK Sanktmorica atteicās rīkot spēles. 1939. gada pavasarī SOK par spēļu rīkotājpilsētu pasludināja Vācijas pilsētu Garmišu-Partenkirheni, kas iepriekš rīkoja 1936. gada ziemas olimpiskās spēles. Līdz ar Garmišas-Partenkirhenes pasludināšanu par olimpisko spēļu mājvietu tika mainīts spēļu norises laiks: no  līdz . Trīs mēnešus vēlāk  Vācija iebruka Polijā, tā uzsākot Otro pasaules karu un novembrī spēles tika atceltas. Pēc tam Saporo rīkoja 1972. gada ziemas olimpiskās spēles, kļūstot par pirmo pilsētu Āzijā, kas uzņēma ziemas olimpiskās spēles.

## Skatīt arī
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Atceltās olimpiskās spēles:
** 1916. gada vasaras olimpiskās spēles
** 1940. gada vasaras olimpiskās spēles
** 1940. gada ziemas olimpiskās spēles
** 1944. gada vasaras olimpiskās spēles
** 1944. gada ziemas olimpiskās spēles

## Ārējās saites
* Provizoriskā spēļu programma
1944. gada ziemas olimpiskās spēles

**1944. gada ziemas olimpiskās spēles** bija ieplānotas kā piektās ziemas olimpiskās spēles (1940. gada ziemas olimpisko spēļu atcelšanas dēļ), tomēr tās nenotika Otrā pasaules kara dēļ. Olimpiskajām spēlēm vajadzēja notikt 1944. gada februārī. Tām vajadzēja notikt Itālijas pilsētā Kortīnā d'Ampeco. SOK Kortīnu d'Ampeco par spēļu rīkotājpilsētu noteica 1939. gada jūnijā, taču kara dēļ tās 1941. gadā tika atceltas.

Īstās V ziemas olimpiskās spēles notika Sanktmoricā, Šveicē 1948. gadā pēc Otrā pasaules kara beigām.

## Skatīt arī
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Atceltās olimpiskās spēles:
** 1916. gada vasaras olimpiskās spēles
** 1940. gada vasaras olimpiskās spēles
** 1940. gada ziemas olimpiskās spēles
** 1944. gada vasaras olimpiskās spēles
** 1944. gada ziemas olimpiskās spēles

## Ārējās saites
* Olimpisko spēļu kustības mājaslapa
1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles

**1906. gada neoficiālās olimpiskās spēles** bija starptautisks sporta pasākums. Tas no 1906. gada  līdz  notika Grieķijas galvaspilsētā Atēnās *Panathinaiko* stadionā, kur norisinājās arī 1896. gada vasaras olimpiskās spēles. Spēļu rīkošanas laikā tās tika uzskatīts par īstām olimpiskajām spēlēm un tika nosauktas par "Otrām starptautiskajām olimpiskajām spēlēm Atēnās", pašlaik tās SOK vairs neatzīst par tādām un iegūtās medaļas netiek ieskatītas oficiālajā statistikā.

Šajās sacensībās piedalījās 20 valstis, kuras pārstāvēja 903 sportisti, turklāt Austroungārijas dubultmonarhiju pārstāvēja Austrijas, Bohēmijas un Ungārijas komandas. Medaļas tika sadalītas 78 disciplīnās.

## Medaļu kopvērtējums

## Skatīt arī
* Olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi

## Piezīmes

## Ārējās saites
* Olimpisko spēļu kustības mājaslapa
Fabio Kapello

**Fabio Kapello** (; dzimis  San Kanciānā d'Isonco, Itālijā) ir itāļu bijušais futbolists un treneris.

Savas futbolista profesionāļa karjeras laikā spēlēja vienīgi Itālijas futbola klubos: SPAL, Roma, Juventus un Milan. Kopumā izcīnīja 4 Serie A čempiontitulus un 2 Itālijas kausus. Ir bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks. 32 spēlēs viņš guva 8 vārtus. Vieni no tiem tika gūti pret Angliju Vemblija stadionā 1973. gada 14. novembrī. Šajā spēlē Itālija uzvarēja Angliju ar 1—0.

Kopš 1991. gada strādā par futbola treneri. Trenējis Milan, Real Madrid, Roma un Juventus klubus līdz 2008. gadā kļuva par Anglijas izlases galveno treneri. Viņš ar katru vadīto klubu ir izcīnījis vismaz vienu nacionālo čempiontitulu. Tāpat 1994. gadā kopā ar Milan ieguva UEFA Čempionu līgas kausu.

2008. gada janvārī pēc Anglijas izlases nekvalificēšanās 2008. gada Eiropas čempionātam kļuva par Anglijas izlases galveno treneri. Izlasi pameta neilgi pirms 2012. gada Eiropas čempionāta pēc nesaskaņām ar Anglijas Futbola asociāciju. No 2012. līdz 2015. gadam bija Krievijas futbola izlases galvenais treneris. Pašlaik vada Ķīnas klubu *[[Jiangsu Suning F.C.|Jiangsu Suning]]*.

## Karjeras statistika
### Spēlētāja karjera

|-
|1964—65||rowspan="3"|SPAL||''Serie B''||4||0||||||||||||
|-
|1965—66||rowspan="2"|''Serie A''||20||1||||||||||||
|-
|1966—67||16||2||||||||||||
|-
|1967—68||rowspan="3"|Roma||rowspan="3"|''Serie A''||11||1||||||||||||
|-
|1968—69||25||6||||||||||||
|-
|1969—70||26||4||||||||||||
|-
|1970—71||rowspan="6"|Juventus||rowspan="6"|''Serie A''||27||5||||||||||||
|-
|1971—72||29||9||||||||||||
|-
|1972—73||27||3||||||||||||
|-
|1973—74||27||4||||||||||||
|-
|1974—75||28||3||||||||||||
|-
|1975—76||27||3||||||||||||
|-
|1976—77||rowspan="4"|Milan||rowspan="4"|''Serie A''||26||1||||||||||||
|-
|1977—78||28||3||||||||||||
|-
|1978—79||8||0||||||||||||
|-
|1979—80||3||0||||||||||||
332||45||||||||||||
332||45||||||||||||
|}

|-
|1972||6||1
|-
|1973||8||3
|-
|1974||6||1
|-
|1975||4||1
|-
|1976||8||2
|-
!Kopā||32||8
|}

### Trenera karjera

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Roma**

* Coppa Italia: 1968—69

**Juventus**

* Itālijas Serie A: 1971—72, 1972—73, 1974—75

**Milan**

* Itālijas Serie A: 1978—79
* Coppa Italia: 1976—77

### Trenera karjera
**Milan**

* Itālijas Serie A: 1991—92, 1992—93, 1993—94, 1995—96
* Supercoppa Italiana: 1992, 1993, 1994
* UEFA Čempionu līga: 1993—94
* Eiropas Superkauss: 1994

**Real Madrid**

* Spānijas La Liga: 1996—97, 2006—07

**Roma**

* Itālijas Serie A: 2000—01
* Supercoppa Italiana: 2001

**Individuālie sasniegumi**

* Itālijas Serie A gada labākais treneris: 2005

## Atsauces

## Ārējās saites

* BBC profils 
* The FA profils
Keisijs Stouners

**Keisijs Stouners** (; dzimis  Kurri Kurri, Jaundienvidvelsā, Austrālijā) ir bijušais austrāliešu šosejas motobraucējs. Startēja *[[Pasaules čempionāts šosejas motobraukšanā|MotoGP]]* seriālā, kur divreiz kļauva par pasaules čempionu: 2007. gadā pārstāvot *[[Ducati Corse]]* komandu un 2011. gadā, pārstāvot *[[Repsol Honda Team]]* komandu.

Dzimis Jaundienvidvelsā, bet ģimene pārcēlusies uz Soutportu Kvīnslendā. 14 gadu vecumā pārcēlās uz Lielbritāniju, lai varētu startēt motosporta sacensībās, jo Austrālijā tādās drīkstēja piedalīties tikai no 16 gadu vecuma. Profesionāla motošosejas braucēja karjeru uzsāka 2002. gadā. 2008. gadā tika atzīts par "Gada jauno austrālieti". 2012. gada maijā divkārtējais pasaules čempions paziņoja, ka šī ir viņa pēdējā sezona profesionālajā motosportā.

## Karjeras statistika
### Pēc sezonām

### Pēc klasēm

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa 
* Motorcycle-USA profils
Logaritmiskais lineāls

frame|right|Logaritmiskais lineāls, kurš uzstādīts reizināšanai ar 2. Katrs skaitlis uz D (apakšējās) skalas ir divreiz lielāks par skaitli uz C (vidējā) skalas

**Logaritmiskais lineāls** ir mehānisks analogais skaitļotājs. Lineālu izmanto galvenokārt reizināšanai un dalīšanai, kā arī tādam funkcijām kā sakne, logaritms un trigonometrija, bet to parasti neizmanto saskaitīšanai vai atņemšanai.

Logaritmiskie lineāli pieejami dažādās variācijās, bet galvenokārt tie ir lineāra vai apļa veidā ar standartizētām skalām, kuras nepieciešamas matemātiskajiem aprēķiniem. Lineāliem, kuri paredzēti konkrētām nozarēm, ka piemēram, aviācijai vai finansēm parasti ir papildu skalas, kas palīdz aprēķiniem nozares vajadzībām.

Logaritmisko lineālu 17. gadsimtā izstrādāja angļu matemātiķis Viljams Outreds, pamatojoties uz Džona Nepera darbu logaritmu tēmā. Pirms kabatas kalkulatoru rašanās tas bija zinātnieku un inženieru biežāk izmantotais aprēķinu rīks. Lineālu turpināja pielietot arī 1950. un 1960. gados — laikā, kad pamazām tika ieviesti pirmie elektroniskie skaitļotāji. Ap 1974. gadu, kad radās elektroniskais zinātniskais kalkulators, lineāli beidzot tika atzīti par novecojušiem un vairums ražotāju pārtrauca tos izgatavot.

## Atsauces

## Ārējās saites
Dani Pedrosa

**Daniels "Dani" Pedrosa Ramals** (; dzimis  Sadabellā, Spānijā) ir profesionāls spāņu šosejas motobraucējs. Pašlaik (2010) brauc MotoGP seriālā un pārstāv Repsol Honda komandu. 2001. gadā debitēja 125 cm3 klasē, kur izcīnīja 1 čempiontitulu 2003. gadā, 250 cm3 klasē izcīnīja divus čempiontitulus pēc kārtas (2004, 2005). D. Pedrosa ir jaunākais pasaules čempions 250 cm3 klasē. Kopš 2006. gada startē prestižākajā motobraukšanas klasē: MotoGP.

## Karjeras statistika
### Pēc sezonām

* * Pašreizējā sezona.

### Pēc klasēm

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa
1940. gada olimpiskās spēles

**1940. gada olimpiskās spēles** var būt:
* 1940. gada vasaras olimpiskās spēles
* 1940. gada ziemas olimpiskās spēles
The Social Network

**The Social Network** var būt:

* "Sociālais tīkls" (*The Social Network*), 2010. gada Deivida Finčera filma
** The Social Network (skaņu celiņš), skaņu celiņš Finčera filmai
The Social Network (skaņu celiņš)

***The Social Network*** ir Trenta Reznora un Atikusa Rosa veidots skaņu celiņš Deivida Finčera 2010. gada filmai "Sociālais tīkls".  bezmaksas ciparu lejupielādes formātā tika izdots piecu skaņu celiņa skaņdarbu EP ar nosaukumu ***The Social Network: Five Track Sampler***. Pats skaņu celiņš ciparu formātā tika izdots , bet fizisku datu nesēju formātā (CD, LP un Blu-ray) tiks izdots oktobra vidū. Albuma vizuālā dizaina autors ir Robs Šeridans.

Skaņu celiņā iekļautajiem skaņdarbiem tiks izdotas arī to daudzceliņu formas, kas būs paredzētas fanu remiksiem, no kuriem savukārt labākie remiksi tiks izdoti atsevišķā remiksu EP.

## Skaņdarbu saraksts
;*The Social Network*

;*The Social Network: Five Track Sampler*

## Vieta topos

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā mājaslapa
* ''Facebook'' oficiālais profils
* ''Ninwiki'' informācija
Kenijs Dalglišs

**Kenets "Kenijs" Matisons Dalglišs**, OBE (; dzimis  Glāzgovā, Skotijā) ir bijušais skotu futbolists un treneris. Lielāko karjeras daļu viņš pavadījis ar "Liverpool" klubu. 2009. gadā futbola izdevums "FourFourTwo" viņu atzina par pēckara labāko britu uzbrucēju.

2004. gadā Pelē viņu iekļāva savā FIFA 100 sarakstā kā vienu no 125 labākajiem futbolistiem futbola vēsturē.

Savu futbolista karjeru Dalglišs uzsāka vietējā klubā "Celtic". Galvenajā komandā viņš ielauzās 1971. gadā, kļūstot par ļoti nozīmīgu vienības spēlētāju. Četrus gadus vēlāk Dalglišs tika nozīmēts par kluba kapteini. Laika posmā no 1971. gada līdz 1977. gadam uzbrucējs ieguva četrus Skotijas čempiona titulus, tikpat Skotijas kausus un vienu līgas kausu. "Liverpool" par Dalgliša iegūšanu "Celtic" samaksāja 440 000 sterliņu mārciņu, kas bija tā brīža britu rekords.

Skotu uzbrucējs "Liverpool" pievienojās tā ziedu gados, septiņas reizes triumfējot Anglijas augstākajā līgā, ieguva trīs Eiropas kausus, kā arī piecus vietējos kausus. Arī trenera karjeru viņš iesāka Liverpūles komandā, bet vēlāk vadījis arī Blekbērnas "Rovers", Ņūkāslas "United", Glāzgovas "Celtic", bet kopš 2009. gada strādāja ar "Liverpool" jauniešu sistēmu, līdz 2011. gada janvārī galvenā trenera amatā nomainīja neveiksmīgi strādājošo Roju Hodžsonu. *Liverpool* galvenā trenera amatā strādāja līdz 2012. gada maijam.

2013. gada oktobrī atgriezās *Liverpool* klubā kā direktoru padomes loceklis.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera
**Celtic**

* Skotijas Premjerlīga: 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1976–77
* Skotijas kauss: 1971–72, 1973–74, 1974–75, 1976–77
* Skotijas Līgas kauss: 1974–75

**Liverpool**

* Anglijas futbola līga: 1978–79, 1979–80, 1981–82, 1982–83, 1983–84, 1985–86
* FA kauss: 1985–86
* Anglijas Līgas kauss: 1980–81, 1981–82, 1982–83, 1983–84
* FA Charity Shield: 1977 (dalīts), 1979, 1980,1982, 1986 (dalīts)
* Eiropas kauss: 1977–78, 1980–81, 1983–84
* Eiropas Superkauss: 1977

**Individuālie sasniegumi**

* FWA gada labākais futbolists: 1978–79, 1982–83
* FIFA 100

### Trenera karjera
**Liverpool**

* Anglijas futbola līga: 1985–86, 1987–88, 1989–90
* FA kauss: 1985–86, 1988–89
* Anglijas Līgas kauss: 2011–12
* FA Charity Shield: 1986 (dalīts), 1988, 1989, 1990 (dalīts)

**Blackburn Rovers**

* Anglijas Premjerlīga: 1994–95

**Celtic**

* Skotijas Līgas kauss: 1999–2000

**Individuālie sasniegumi**

* Anglijas Premjerlīgas sezonas labākais treneris: 1994–95

## Atsauces

## Ārējās saites
.bj

**.bj** ir Beninas augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Domēnu administrē Beninas staciju un telekomunikāciju birojs. Domēns tiek dalīts divās kategorijās: publiskie domēni (.bj, .gouv.bj, .mil.bj, .edu.bj, .gov.bj, .asso.bj un citi) un nozaru domēni (.barreau.bj, .com.bj un citi).

Domēna nosaukumā var izmantot visus burtus no franču alfabēta, kā arī ciparus no 0 līdz 9 un "-" simbolu.
Greivuļi (Vērēmu pagasts)

**Greivuļi** () ir skrajciems Rēzeknes novada Vērēmu pagastā, kādreiz bija vienota apdzīvota vieta ar Audriņu pagasta Greivuļiem. Ciems ir izveidojies ap Greivuļu krustojumu (A12 un P36 ceļu krustojums). 

Ciema teritorijā atrodas vietējās nozīmes arheoloģiskais piemineklis - Greivuļu senkapi (Kapu sils).

## Vēsture
1888. gadā Makašānu pagasta Greivuļos tika atklātas ūdensdzirnavas, kuras pārstrādāja labību, apstrādāja vadmalu un vilnu. 1935. gadā Greivuļos darbojās Staņislava Klišāna ūdensdzirnavas, J. Pulenčika kaļķu ceplis, kā arī A. Litaunikas un A. Gorsvānes pārtikas un citu preču tirgotavas.

#### Ievērojamas personības

* Jānis Gorsvāns (1930_2000), rakstnieks, gleznotājs

## Atsauces
1561. gads

**1561. gads** (MDLXI) ir īsais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* 26. februāris — Bolīvijā tika dibināta pilsēta Santakrusa de la Sjerra.
* 15. maijs — Kārlis IX tika kronēts par 27. Francijas karali.
* 12. jūlijs — Maskavā iesvētīta Vasilija Svētlaimīgā katedrāle.
* 28. novembris — Lietuvas un Livonijas personālūnijas izveide pārtrauc Livonijas Konfederācijas pastāvēšanu.

## Dzimuši
* 22. janvāris — Frānsiss Bēkons (*Francis Bacon*), angļu filozofs un valstsvīrs (miris 1626.)
* 11. jūlijs — Luiss de Gongora (*Luis de Góngora*), spāņu dzejnieks (miris 1627.)

## Miruši
* 31. janvāris — Menno Simons, holandiešu protestantu reliģiskais līderis, menonītu baznīcas dibinātājs (dzimis 1496.)
* 11. novembris — Hans Tausens, dāņu reformators (dzimis 1494.)
Taudejāņi

**Taudejāņi** () ir dzelzceļa stacija Rēzeknes novada Lendžu pagastā, līnijā Rēzekne II—Zilupe. Stacija atrodas kilometra attālumā no Taudejānu ciema. Blakus stacijai atrodas starp Lendžu un Griškānu pagastiem sadalītais Skangaļu ciems.

## Vēsture
1935. gadā Taudejāņi atvērti kā pieturas punkts. Pēc kara šajā vietā bijis neliels dzelzceļa atzars ziemeļrietumu virzienā.

Mūsdienās šeit ir neliela stacija (pēc būtības — izmaiņas punkts) ar vienkāršu stacijas ēku no baltiem ķieģeļiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Taudejāņu stacijas foto
Voldemārs Āviste

**Voldemārs Āviste** (; līdz 1936. gadam **Voldemārs Avotiņš** ();  — ) bija latviešu izcelsmes Igaunijas armijas pulkvežleitnants, Igaunijas Brīvības krusta kavalieris. Karojis Pirmajā pasaules karā un Igaunijas brīvības cīņās.

Dzimis Seces pagastā. Absolvējis Jēkabpils komercskolu un 1916. gadā Tiflisas karaskolu, iegūstot praporščika pakāpi. Piedalījies Pirmajā pasaules karā. Igaunijas brīvības cīņu laikā iestājies igauņu karaspēkā, kur dienējis uz bruņuvilcieniem. 1919. gada 22. decembrī paaugstināts par leitnantu (kapteinis — 1923., majors — 1930., pulkvežleitnants — 1939.). 1920. gada 17. augustā apbalvots ar Igaunijas Brīvības krusta II pakāpes 3. šķiru. Kopš 1924. gada bija bruņuvilciena komandieris. No 1934. līdz 1939. gadam bija bruņuvilcienu II divīzijas komandieris. 1935. gadā apbalvots ar Igaunijas Ērgļa ordeņa IV šķiru. 1936. gadā nomainījis savu uzvārdu no Avotiņš uz Āviste. Pēc padomju okupācijas 1941. gada 27. jūlijā arestēts un tā paša gada 14. decembrī nošauts Kirovas cietumā.
Taudejāni (Vērēmu pagasts)

**Taudejāni** ir apdzīvota vieta Rēzeknes novada Vērēmu pagastā. Izvietojies pagasta dienvidaustrumu pierobežā  attālumā no pagasta centra Sondoriem,  no novada centra Rēzeknes un  no Rīgas. Kādreiz Taudejāni bija vienota apdzīvota vieta ar Lendžu pagasta Taudejāniem.

1897. gada katoļu ciemā bija 3 sētas ar 16 cilvēkiem.

## Atsauces
Taudejāni

**Taudejāni**, **Taudejāņi** () var būt:
* Taudejāni — apdzīvota vieta Lendžu pagastā;
* Taudejāni — apdzīvota vieta Vērēmu pagastā;
* Taudejāņi — stacija dzelzceļa līnijā Rēzekne II—Zilupe;
* Skangaļu Lendžu pagastā īslaicīgs agrākais nosaukums.

## Skatīt arī
* Taudejānu kapi
* Taudejānu upīte
Jurajs Mikūšs

**Jurajs Mikūšs** () var būt:
* Jurajs Mikūšs, slovāku hokejists (1987),
* Jurajs Mikūšs, slovāku hokejists (1988).
Jersikas iela

**Jersikas iela** var būt:
* Jersikas iela, Daugavpilī.
* Jersikas iela, Līvānos.
* Jersikas iela, Rīgā.
* Jersikas iela, Viļānos.

## Skatīt arī
* Jersika
Mareks Gailītis

**Mareks Gailītis** (dzimis 1975. gadā) ir Latvijas žurnālists, bijušais Latvijas Televīzijas Ziņu dienesta vadītājs (2006—2011).

## Biogrāfija
### Izglītība
Mareks Gailītis ir studējis politikas zinātni Latvijas Universitātē, tomēr nepabeidza studijas. Vēlāk studējis psiholoģiju Rīgas Pedagoģijas un izglītības vadības augstskolā.

### Karjera
1990. gadu nogalē Mareks Gailītis vadīja Latvijas Televīzijas raidījumu "Krustpunkti". Pēc tam pārgāja uz firmu "P.R.A.E. Sabiedriskās attiecības", bet no 2002. gada vadīja TV5 raidījumu "Ideja online". Viņš arī paziņoja, ka negrasās piedalīties 8. Saeimas vēlēšanās, lai nebūtu jāizrāda simpātijas kādai partijai. No 2005. gada bijis portāla "Apollo" vadītājs. 

2006. gadā viņš bija viens no priekšvēlēšanu raidījumu cikla "Milžu cīņas" vadītājiem. Septembrī Gailītis tika izvēlēts par LTV Ziņu dienesta vadītāju, pēc tam, kad tika mainīts konkursa nolikums, ļaujot par Ziņu dienesta vadītāju kļūt personai bez augstākās izglītības. Amatā viņš stājās pēc 9. Saeimas vēlēšanām tā gada oktobrī, nomainot Gundaru Rēderu. 

Laikā līdz 10. Saeimas vēlēšanām 2010. gadā bijis iesaistīts divos skandālos. Augustā internetā tika publicēts ilggadējās Ziņu dienesta producentes Dagnijas Neimanes vēstule, kurā ir rakstīts par to, ka Gailītis ir mēģinājis ietekmēt dienestu, liekot veidot sižetus par apvienības "Par labu Latviju" biedriem. Savukārt septembrī atklājās, ka VL-TB/LNNK deputāta kandidāts Emīls Jakrins ir draudējis Gailītim, par to, ka "iespējamas nepatikšanas", ja turpmāk sižeti par Satiksmes ministriju, kuru tobrīd vadīja Kaspars Gerhards, nebūs pozitīvi.  M. Gailītis iesniedza atlūgumu un paziņoja, ka plāno turpmāk strādāt sabiedrisko attiecību jomā. 

## Privātā dzīve
Gailītis ir dzimis 1975. gadā. Brīvajā laikā nodarbojas ar austrumu cīņām. Precējies, sieva strādā Latvijas Valsts Radio un Televīzijas centrā (LVRTC).

## Atsauces
Jurajs Mikūšs (1987)

**Jurajs Mikūšs** (; dzimis  Skalicā, Čehoslovākijā) ir profesionāls slovāku hokejists, spēlē centra uzbrucēja pozīcijā, Slovākijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2017) spēlē KHL kluba Bratislavas "Slovan" sastāvā.

## Spēlētāja karjera
2005. gada NHL draftā viņu Monreālas "Canadiens" izraudzījās ar kopējo 121. kārtas numuru. Savu karjeru uzsāka Slovākijas Ekstralīgā 2003. gadā HK 36 Skalica kluba sastāvā. Vēl spēlējis Kvebekas augstākajā junioru hokeja līgā *[[Chicoutimi Saguenéens]]* un AHL kluba *[[Manchester Monarchs]]* klubu sastāvos.

Slovākijas izlases sastāvā startēja 2006. un 2007. gada Pasaules junioru čempionātos un 2008. un 2009. pasaules čempionātos pieaugušajiem. 2010.—2011. gada KHL sezonu uzsāka Rīgas "Dinamo" komandas sastāvā, taču novembra beigās pārgāja uz Maskavas "Spartak".

2011. gada vasarā Mikūšs noslēdza līgumu ar Prāgas "Lev" vienību, tās rindās aizvadot nākamo pusotru sezonu, līdz nonāca citā KHL klubā Bratislavas "Slovan". No 2014. līdz 2016. gadam Mikūss nespēlēja

## Karjeras statistika

## Atsauces

## Ārējās saites
*
* The Internet Hockey Database profils
Gejs (nozīmju atdalīšana)

**Gejs** var būt:

* Homoseksuāls vīrietis;
* Taisons Gejs (*Tyson Gay*) — amerikāņu vieglatlēts (dzimis 1982);
* Mārvins Gejs (*Marvin Gaye*) — amerikāņu mūziķis, dziesmu autors un producents (dzimis 1939);
* Pape Gejs (*Pape Gueye*) — Senegālas futbolists (dzimis 1999);
* Rūdijs Gejs (*Rudy Gay*) — amerikāņu basketbolists (dzimis 1986).
Minhenes slaktiņš

**Minhenes slaktiņš** bija terora akts 1972. gada vasaras olimpisko spēļu laikā, kas bija vērsts pret Izraēlas sportistiem. Tas notika laikā no  līdz  Minhenē, Rietumvācijā. 5. septembrī 8 palestīniešu teroristu grupa iebruka olimpisko spēļu ciematā un sagrāba par ķīlniekiem 11 Izraēlas sportistus, trenerus un oficiālās amatpersonas. Vēlāk visi 11 sportisti un 1 policijas darbinieks gāja bojā. 5 no 8 teroristiem tika nogalināti neveiksmīgajā policijas veiktajā glābšanas mēģinājumā. Trīs izdzīvojušie teroristi tika noķerti, taču Rietumvācija viņus izdeva pēc gaisa lainera *Lufthansa* nolaupīšanas. Pēc šī terora akta spēles tika pārtrauktas, līdz tobrīdējais SOK prezidents Eivrijs Brandidžs izlēma, ka spēlēm ir jāturpinās.

## Terora akta laikā nogalinātie

### Izraēlas sportisti
* Josefs Gutfroinds
* Moše Veinbergs
* Josefs Romano
* Dāvids Bergers
* Marks Slavins
* Jakovs Springers
* Zeevs Frīdmans
* Amicurs Šapira
* Eliezers Halfins
* Kehats Šorrs
* Andrē Spicers

## Filmas
Par notikumiem Minhenes olimpisko spēļu laikā ir uzņemtas vairākas filmas.
* *[[21 Hours at Munich]]*
* *[[Munich (filma)|Munich]]*
* *[[One Day in September]]*
* *[[Sword of Gideon]]*

## Skatīt arī
* 1972. gada vasaras olimpiskās spēles

## Atsauces

## Literatūra
* Calahan, A. B. (1995 Thesis) "The Israeli Response to the 1972 Munich Olympic Massacre and the Development of Independent Covert Action Teams " 
* Cooley, John K. (London 1973), *Green March Black September: The Story of the Palestinian Arabs*.  
* Dahlke, Matthias (Munich 2006), *Der Anschlag auf Olympia '72. Die politischen Reaktionen auf den internationalen in Deutschland Martin Meidenbauer*  
* Daoud, M. (Abu Daoud) (New York, 2002)  
* Groussard, Serge (New York, 1975), *The Blood of Israel: the massacre of the Israeli athletes, the Olympics, 1972*  
* Jonas, George. (New York, 2005), *Vengeance: The True Story of an Israeli Team.*, Simon & Schuster 
* Khalaf, Salah (Abu Iyad) (Tel Aviv, 1983) *Without a Homeland: Conversations with Eric Rouleau* 
* Klein, A. J. (New York, 2005), *Striking Back: The 1972 Munich Olympics Massacre and Israel's Deadly Response*, Random House  
* Morris, Benny. (New York, 1999 and 2001), *Righteous Victims: A History of the Zionist—Arab conflict, 1881—2000*, Vintage Books edition  
* Reeve, Simon. (New York, 2001), *One Day in September: the full story of the 1972 Munich Olympic massacre and Israeli revenge operation "Wrath of God"*  
* Tinnin, David B. & Dag Christensen. (1976), *The Hit Team*  

## Ārējās saites

* Minhenes slaktiņa pārskats  
* Visu 11 mirušo sportistu biogrāfijas