open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rīgas Kristus Piedzimšanas katedrāle

**Rīgas Kristus Piedzimšanas pareizticīgo katedrāle** ir Latvijas Pareizticīgo Baznīcas dievnams Esplanādē, Rīgā, viena no ievērojamākajām pareizticīgo kulta celtnēm Latvijā. Viena no četrām Latvijas pareizticīgo katedrālēm (vēl katedrāles atrodas Daugavpilī, Jelgavā un Liepājā).

## Vēsture
thumb|200px|left|Esplanāde ar nepabeigto Rīgas Kristus Piedzimšanas katedrāli (pirms 1884)
Neobizantiskajā stilā celta sakrālā ēka, kas raksturīga eklektisma perioda pareizticīgo dievnamiem, celta 1876.—1884. gadā pēc arhitekta Roberta Pflūga projekta. Par ēkas prototipu esot kalpojusi Svētās Sofijas katedrāle Konstantinopolē. Tā bija pirmā ēka, ko uzcēla Rīgas Esplanādes laukumā, kur līdz tam būvēties bija aizliegts militāro mācību dēļ. Ēkas celtniecības gaitā 1880. gadā sākotnējais projektu izmainīja: ēku papildināja ar zvanu torni, kam par iemeslu bija imperatora Aleksandra II dāvinājums katedrālei — divpadsmit Maskavā lieti zvani. Lielāko no tiem 13 tonnu svarā nācās celt tornī ar 800 karavīru spēkiem. Katedrāles būvapjomu vainago pieci kupoli, kas sākotnēji bija ar zeltītām ribām un krustiem. Dzelteno ķieģeļu sienas ieklātas ar horizontālām sarkanbrūnu betona plāksnīšu joslām. Ikonostasu gleznojuši Pēterburgas mākslas akadēmijas profesori. Fasādes dekoratīvi plastisko apdari veikusi tēlnieka Augusta Folca firma.

Pirmā pasaules kara laikā ēkas interjers cieta no vandalisma, katedrāli nodeva luterāņu baznīcai. Pēc kara to atgrieza pareizticīgajiem.

PSRS varas iestādes 1963. gadā katedrāli slēdza, lika nozāģēt krustus un noņemt zvanus, izņemot divus lielākos, kurus iemūrēja. Pēc Jura Skalberga projekta to pārbūvēja par "Zinību namu", izveidoja starpstāvu pārsegumus un kupolā iekārtoja planetāriju. Vienā no sānu altārtelpām atradās kafejnīca, ko tautā trāpīgi iesauca par "Dieva ausi".

Drīz pēc Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanas Valdemārs Feldmanis dievnamam uzdāvināja zeltītus krustus, kas bija izgatavoti Vircburgas amatniecības skolas darbnīcās. 1991. gada vasarā Rīgas Kristus Piedzimšanas pareizticīgo katedrāli atkal atdeva ticīgajiem un pēc gandrīz 30 gadu pārtraukuma tajā notika svinīgs dievkalpojums. Sākās restaurācijas darbi, lai gan vairums bijušo gleznojumu 1963. gadā bija neglābjami sabojāti. 1992. gada 7. janvārī Rīgas un visas Latvijas metropolīts Aleksandrs atjaunotajā katedrālē noturēja liturģiju, pēc kuras garīdzniecība aizlūdza par valsts valdību un visiem iedzīvotājiem.

2002. gadā atveda jaunus, Krievijas rūpnīcā ZIL izlietus zvanus. 2010. gados apzeltīja zvanu torni un kupolu, turklāt kupola apzeltīšanas izmaksas bija 550 tūkstoši eiro.

## Atsauces

## Ārējās saites

* "Cita Rīga"
Uldis Pūcītis

**Uldis Pūcītis** (dzimis  Rankas pagastā, miris  Rīgā) bija latviešu aktieris un kinorežisors, iekļauts Latvijas Kultūras Kanonā.
## Biogrāfija
Beidzis Rankas septiņgadīgo skolu, mācījies Rīgā pedagoģiskajā skolā, pēc tam gadu strādājis Aizputē par skolotāju. 1960. gadā beidzis Latvijas Valsts Konservatorijas Teātra fakultāti. Darbojies Liepājas Drāmas teātrī no 1960. līdz 1962. gadam, Dailes teātrī no 1964. līdz 1973. gadam, Jaunatnes teātrī no 1962. līdz 1964. gadam un no 1973. gada līdz 1992. gadam. Filmējies kopš 1959. gada. Spožākās lomas kino ir Edgars filmā "Purva bridējs" un Cēzars Kalniņš "Elpojiet dziļi". Šīs filmas ir iekļautas Latvijas kultūras kanonā.

1996. gadā saņēmis Lielā Kristapa balvu kā labākais aktieris par lomu filmā "Figūras". Darbojies arī kā režisors. Kopā ar Armandu Zvirbuli veidojis TV filmu "Izpostītā ligzda", kas 1998. gadā ieguva Lielā Kristapa balvu kā labākā filma.

Uldis Pūcītis apbedīts Meža kapos Rīgā.

Aktiera meita (arī aktrise) Milena Gulbe ir pazīstamā tenisista Ernesta Gulbja māte.

## Nozīmīgākās lomas teātrī
* *Pičs* — Imanta Ziedoņa — Motocikls (1967) 
* *Kristaps Krone* — Paula Putniņa — Kā dalīt zelta dievieti? (1968)
* *Ivanovs* — Antona Čehova — Ivanovs (1975)
* *Pērs Gints* — Henrika Ibsena — Pērs Gints (1979)
* *Borozdins* — V. Rozova — Mūžam dzīvie (1981)

## Filmogrāfija (nepilna)
* "Līdz rudenim vēl tālu", 1964 — *Robis*
* "Purva bridējs", 1966 — *Edgars*
* "Kapteiņa Enriko pulkstenis", 1967 — *profesors*
* "Akmens un šķembas", 1966 — *Alfons*
* "Elpojiet dziļi", 1967 — *Cēzars Kalniņš*
* "Ilgās dienas rīts", 1968 — *Jānis Krasts*
* "Meldru mežs", 1971 — *Steps*
* ”Maaletulek”, 1972 — *Rein*
* "Gaisma tuneļa galā", 1974 — *Jānis Krastiņš*
* "Paradīzes atslēgas", 1975 — *Jānis Krastiņš*
* "Liekam būt", 1976 — *Petaks*
* "Atspulgs ūdenī", 1977 — *Mārkalns*
* "Viesnīca "Pie bojā gājušā alpīnista"", 1979 — *inspektors Gļebskis*
* "Novēli man lidojumam nelabvēlīgu laiku", 1980 — *epizodē*
* "Laikmetu griežos", 1981 — *stārasts*
* "Īsa pamācība mīlēšanā", 1982 — *Vējš*
* "Salavecīša personiskā dzīve", 1982 — *epizodē*
* "Apstākļu sakritība", 1987 — *epizodē*
* "Figūras", 1995 — *vācu karagūsteknis*
* "Izpostītā ligzda" (televīzijas filma), 1997 — režisors
* "Baiga vasara", 2000 — Pēteris

## Atsauces

## Ārējās saites
* Uldis Pūcītis filmas.lv

* spotnet.lv arhīvs
Sunža

**Sunža** (; , Sunžæ; ; , Söçlƶa) ir upe Ziemeļkaukāza austrumu daļā, Terekas labā pieteka.

Sunža tek caur Krievijas Ziemeļosetijas-Alānijas, Ingušijas, Čečenijas republikām. Tās garums ir 278 kilometri. Upes izteka atrodas Kaukāza ziemeļu nogāzē. Baseina platība ir 12 200 km². Sunžas straujais tecējums gadā iznes ap 12 200 000 tonnas alūvija.

Upes ūdeņi tiek izmantot lielākoties apūdeņošanai. Sunža tek caur Nazraņas, Karabulakas, Groznijas un Gudermesas pilsētām. Čečenijas karu laikā tika iznīcināti vairāki naftas rezervuāri, kā rezultātā upē ieplūda liels daudzums naftas, kas to piesārņoja.

## Ārējās saites

## Atsauces un piezīmes
Vieglais automobilis

[thumb|200px|[Saab 9000 — tipisks vieglais automobilis]]
**Vieglais automobilis** ir mehāniskais transportlīdzeklis, kas paredzēts pasažieru un bagāžas pārvadājumiem, ietilpībā no 2 līdz 8 cilvēkiem. Ja ir vairāk vietas pasažieriem, automobili sauc par autobusu.

## Vieglo automobiļu klasifikācija

### Pēc ražošanas vietas
* Amerikā ražoti vieglie automobiļi (18,8)
* Eiropā ražoti vieglie automobiļi (20,83)
* Āzijā un Okeānijā ražoti vieglie automobiļi (24,1)
* Āfrikā ražoti vieglie automobiļi (0,42)
;*Iekavās uzrādīts saražoto automobiļu skaits miljonos, 2004. gadā.*

### Pēc izmēra

### Pēc klases

## Citu vieglo automobiļu klasifikācija
* G1 — kupejas
* G2 — *premium* klases kupejas
* H1 — kabrioleti un rodsteri
* H2 — *premium* klases kabrioleti un rodsteri
* I — augstas caurgājamības universāļi
* K1 — maza izmēra apvidus automobiļi
* K2 — vidēja izmēra apvidus automobiļi
* K3 — liela izmēra apvidus automobiļi
* K4 — pikapi
* L — miniveni
* M — maza izmēra komerctransporta automobiļi

## Ārējās saites
Renegāts

**Renegāts** ( noliegt) ir savas agrākās ticības vai politiskās pārliecības noliedzējs, atkritējs, pārbēdzējs. Termins radies viduslaiku Ibērijā (Spānijā), apzīmējot cilvēkus, kuri bija pārgājuši citā ticībā, t.i. kristiešus, kas pieņēmuši islamu - ar negatīvu, nosodošu saturu. 

Mūsdienās šim apzīmējumam ir plašāka nozīme, respektīvi, tā ir atteikšanās no savas pārliecības un iepriekšējiem uzskatiem vispār, piemēram, reliģijā, mākslā, politikā u.tml. 

Šis termins visplašāk tiek lietots attiecībā uz politku, kur renegāts ir cilvēks, kurš ir mainījis savu pārliecību un pārgājis, kāda cita politiskā spēka, kustības nometnē. Parasti renegāts tiek vajāts, kritizēts par savu rīcību, jo īpaši, ja jaunā pārliecība ir opozicionāra iepriekšējai. Par renegātu cilvēks bieži vien kļūst vēloties iegūt noteiktas privilēģijas. Tāpat pēc zaudējuma karā, revolūcijas daudzi cilvēki personīgo ambīciju vai baiļu vadīti pieslienas uzvarētājiem. Renegāti baidoties no kritikas, atmaskojošas informācijas labprāt izvēlas kalpot jaunajai varai un vērsties pret kādreizējiem partijas, kustības, organizācijas biedriem. Vēsturē ir zināmi gadījumi, kad ir radies liels renegātu skaits, piemēram, starp bijušajiem NSDAP biedriem pēc Trešā reiha sakāves Otrajā pasaules karā. Līdzīgi arī pēc PSRS sabrukuma daudzi bijušie komunistiskās partijas biedri un režīmam uzticīgie kļuva par renegātiem jaunajos apstākļos.

## Skatīt arī

* Renegāts (seriāls)

## Atsauces un piezīmes
Hilarija Klintone

**Hilarija Daiena Rodema Klintone** (; dzimusi ) ir bijusī ASV valsts sekretāre prezidenta Baraka Obamas pirmā prezidentūras termiņa laikā. No 2001. līdz 2009. gadam viņa bija senatore, pārstāvēja Ņujorkas štatu. No 1993. līdz 2001. gadam viņa kā prezidenta Billa Klintona sieva bija Savienoto Valstu pirmā lēdija. Viņa kandidēja no ASV Demokrātiskās partijas priekšvēlēšanu kārtā 2008. gada ASV prezidenta vēlēšanās, tomēr zaudēja Barakam Obamam.

 Klintone paziņoja, ka atkal kandidēs Demokrātiskās partijas priekšvēlēšanu kārtā, lai kļūtu par tās oficiālo prezidenta amata kandidātu un varētu piedalīties 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanās. Lai gan viņa saskārās ar sīvu konkurenci no senatora Bērnija Sandersa, kurš arī kandidēja uz nomināciju, Klintonei izdevās iegūt vairāk priekšvēlēšanu kārtā nepieciešamo delegātu. 2016. gada ASV prezidenta vēlēšanās zaudēja kandidātam no Republikāniskās partijas - uzņēmējam Donaldam Trampam, tomēr procentuāli ieguva vairāk balsu nekā uzvarētājs.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kauja pie Turaidas (1211)

**Kauja pie Turaidas** notika 1211. gada vasarā un bija viena no Livonijas krusta karu lielākajām kaujām starp Līvzemē iebrukušo apvienoto igauņu karaspēku un Turaidas līviem, krustnešiem, Zobenbrāļu ordeņa un bīskapa Alberta bruņiniekiem. Kauja notika pie Turaidas Kaupo pils. Igauņu mērķis bija ieņemt Turaidas pili, dabūt savā pusē līvus, lai tie kopā ar viņiem dotos uz Rīgu un nopostītu to. Apvienotais igauņu karaspēks sastāvēja no daudziem tūkstošiem jātnieku un vairākiem tūkstošiem kājnieku, kas caur Mesepoli un no Rīgas līča augšup pa Gauju ar apmēram 300 kuģiem ieradās Turaidā.

Igauņiem neizdevās pirmajā triecienā pili ieņemt un viņi sāka postīt novadu un nodedzināja tuvējos līvu ciemus un baznīcas. Siguldas pilī esošie Zobenbrāļu ordeņa bruņnieki un līvu sūtņi vērsās pie palīdzības Rīgā, no kurienes ieradās liels no Vācijas iebraukušo krustnešu, bīskapa Alberta bruņnieku un viņam padoto līvu karaspēks. Kaujas sākumā krustneši sakāva igauņus, kas bija aplenkuši Turaidas pili. Otra igauņu karaspēka daļa patvērās nocietinātā pakalnā, kas atrodas starp Turaidas pili un Gauju, lūdza mieru un apsolīja pieņemt kristietību. Naktī igauņi mēģināja ar saviem kuģiem izlauzties uz jūru, bet stopnieki no abiem Gaujas krastiem viņu aizbraukšanu aizkavēja. Krustneši Lipes Bernharda vadībā bija Gaujā no kokiem uztaisījuši aizsprostu un piespieda igauņus pamest savus 300 kuģus un atkāpties pa sauszemi.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
thumb|left|Zobenbrāļu ordeņa bruņinieki
Burāšana

right|thumb|250px|Regate Daugavā, 2007. gads
**Burāšana** ir pārvietošanās ar vēja dzītu peldlīdzekli pa ūdens virsmu. Tas ir Olimpiskais sporta veids. Atsevišķi pastāv arī sauszemes burāšana pa līdzenas sauszemes, līdzena sniega vai ledus virsmu. Burā ar: buriniekiem un jahtām: kreiserjahtām, daudzkorpusu jahtām (katamaraniem, trimaraniem), švertjahtām, ledusjahtām (ledus-sniega blokartiem - *ice-blokarts*), sauszemes blokartiem. Amatieru braucienos buru jahtas sāka lietot jau XVII gs. Holandē un Anglijā, kad ir arī pirmās ziņas par to sacīkstēm, bet pirmo tvaika jahtu 1827. gadā uzbūvēja Lielbritānijā.

## Sacensības
Amatieru sacensībās - regatē -, ja vien tā nav t.s. "olimpiskā distance", piedalās dažādu kategoriju un lielumu jahtas ar dažādām gaitas īpatnībām. Tāpēc katra jahta tiek apmērīta un tai piešķirta koeficienta balle, ar kuru pēc finiša reizina uzrādīto laiku — jo jaunāka un ātrāka jahta, jo augstāks koeficients. Tādējādi t.s. "jaukto" burāšanā sacensību rezultātu nosaka nevis tas, kuram jaunāka un ātrāka jahta, bet gan beigu pārrēķins, kas ļauj uzvarēt vecākai un lēnākai jahtai, ja tai prasmīgāka komanda un kapteinis.

## Literatūra
* Latvijas jūrniecības vēsture. Enciklopēdija. - Rīga, 1998.
* Millers L. Jūrniecības vārdnīca. - apgāds Zvaigzne ABC, Rīga, 2007. (vairāk nekā 4500 jūrniecībā un burāšanā lietoto vārdu skaidrojumu un tulkojumu angļu, vācu un krievu valodā)
* Latvijas burāšanas gadagrāmata 2006. Latvijas Zēģelētāju savienība. Rīga, 2007.
* Latvijas burāšanas gadagrāmata 2007. Latvijas Zēģelētāju savienība. Rīga. 2008.

## Skatīt arī
* Burāšana Latvijā

## Ārējās saites
Andris Rāviņš

**Andris Rāviņš** (dzimis  Elejā) ir latviešu inženieris un politiķis, bijušais Jelgavas domes vadītājs, un Latvijas zemkopības ministrs. Pārstāv Latvijas Zemnieku savienību (LZS) un apvienību Zaļo un Zemnieku savienība. Ekonomikas ministra Viktora Valaiņa ārštata padomnieks.

## Dzīvesgājums
Dzimis  Jāņa Rāviņa un Veltas Nākmanes ģimenē. Mācījās Avangarda un Sesavas pamatskolās. Ieguva tehniķa, mehāniķa specialitāti Priekuļu Lauksaimniecības mehanizācijas tehnikumā, strādāja kolhozā "Avangards" par ekspluatācijas mehāniķi.

Pēc studijām Latvijas Lauksaimniecības akadēmijas Lauksaimniecības mehanizācijas fakultātē (1975—1980) viņu paaugstināja par kolhoza galveno inženieri.

## Politiskā darbība
1989. gada decembrī ievēlēts par Jelgavas rajona tautas deputātu padomē un pēc mēneša kļuvis par rajona tautas deputātu padomes priekšsēdētāju.

1994. gadā ievēlēts atkārtoti kā vēlētāju apvienības "Tautas saimniecība un labklājība" pārstāvis.

1995. gadā kļuvis par Valsts prezidenta Gunta Ulmaņa padomnieku pašvaldību jautājumos.

 A. Rāviņš atkāpās no Jelgavas rajona padomes priekšsēdētāja amata un kļuva par zemkopības ministru Guntara Krasta valdībā. Plānojis kandidēt LZS vadītāja krēslam, tomēr vēlēšanām nav pielaists nepietiekamā partijas biedra stāža dēļ, kurš viņam tobrīd bija mazāks par diviem gadiem.

Kandidējis 7. Saeimas vēlēšanās visos piecos apgabalos, taču netika ievēlēts. Ministra amatu zaudējis  līdz ar valdības nomaiņu pēc jaunās Saeimas apstiprināšanas. Vēlāk bijis Ministru prezidenta Viļa Krištopana padomnieks (1998) un zemkopības ministra Pētera Salkazanova padomnieks (1999).

2001. gada pašvaldību vēlēšanās pirmo reizi ievēlēts Jelgavas domē,  kļuvis par domes priekšsēdētāju. Pēc tam ievēlēts vēl vairākās pašvaldību vēlēšanās, vienmēr saglabājot domes priekšsēdētāja amatu, un līdz 2025. gadam bija visilgāk amatā esošais Latvijas pašvaldības vadītājs.

Pēc 2025. gada pašvaldību vēlēšanām, kurās Zaļo un Zemnieku savienība zaudēja vairākumu pašvaldībā, A. Rāviņa vietā par domes priekšsēdētāju tika ievēlēts Mārtiņš Daģis, un ilggadējais pašvaldības vadītājs darbu turpināja kā Jelgavas domes ierindas deputāts.

2025. gada 5. decembrī iecelts Ekonomikas ministra Viktora Valaiņa ārštata padomnieka amatā.

### Apbalvojumi un atzinības
Apbalvots ar III šķiras Triju Zvaigžņu ordeni (2014. gadā) un Latvijas Pareizticīgās Baznīcas III šķiras Svētā svētmocekļa Rīgas arhibīskapa Jāņa ordeni.

## Personīgā dzīve
Kopš 1977. gada precējies ar Ritu Rāviņu. Viņam ir divas meitas un dēls.

## Atsauces
.bz

**.bz** ir Belizas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Iesākumā domēnu **.bz** tirgoja ASV uzņēmums kā vārda "bizness" saīsinājumu un šis uzņēmums uzsāka tiesas prāvu pret ICANN ar mērķi bloķēt domēnu **[[.biz]]** kā "netaisnīgu sacensību". Pašlaik reģistrators atrodas Belizā, bet domēns vēl joprojām tiek tirgots kā vārda "bizness" saīsinājums. Ir pieejami internacionalizēti domēni.

Domens **.bz** tiek plaši izmantots arī Itālijā, kā Bolcāno (*de. Bozen*) un Bolzano-Bozen abreviatūra. Atvērtā pirmkoda spēles BZFlag serveri arī izmanto domēnu **.bz**.
Pieejami trešā līmeņa domēni:

* **.com.bz** — komerciālām struktūrām
* **.edu.bz** — mācību iestādēm
* **.gov.bz** — valsts pārvaldes struktūrām
* **.org.bz** — organizācijām
* **.net.bz** — interneta pakalpojumu sniedzējiem

## Atsauces

## Ārējās saites
* IANA .bz whois informācija 
* Domēna vārdu reģistrators
.kz

**.kz** ir Kazahstānas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). 

Reģistrācijas var tikt veiktas otrajā līmenī, bez ierobežojumiem un nepieciešamības atrasties Kazahstānā. Trešā līmeņa domēniem pastāv ierobežojumi, kuri pārsvarā attiecas uz kazahiem. Pieejamie trešā līmeņa domēni:

* **.com.kz** — komerciālām struktūrām, preču zīmes aizsardzībai;
* **.edu.kz** — mācību iestādēm;
* **.gov.kz** — valsts pārvaldes struktūrām;
* **.mil.kz** — valsts aizsardzības iestādēm;
* **.net.kz** — interneta pakalpojumu sniedzējiem
* **.org.kz** — bezpeļņas organizācijām.

## Ārējās saites
* IANA .kz whois informācija 
* NIC.kz Domēna vārdu reģistrators
.lt

**.lt** ir Lietuvas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). 

## Ārējās saites
* IANA .lt whois informācija 
* Domreg.lt Domēna vārdu reģistrators
Zasulauks (stacija)

**Zasulauks** ir dzelzceļa stacija Rīgā, Kurzemes rajonā, Zasulauka apkaimē, līnijā Torņakalns—Tukums II. No Zasulauka sākas arī līnija Zasulauks—Bolderāja. Zasulauka stacijā ietilpst vagonu remonta centra "Zasulauks" (Zasulauka depo) sliežu ceļi. Zasulauka stacijā pietur pasažieru elektrovilcieni, kas kursē līnijā Rīga—Tukums. Tai tuvākās ir Torņakalna stacija (Rīgas virzienā) un Depo pieturas punkts (Jūrmalas virzienā). Cauri Zasulaukam kursē kravas vilcieni uz Bolderāju (notiek arī mazintensīva kravas satiksme Tukuma virzienā). Zasulaukā darbojas biļešu kase.

## Vēsture
Dzelzceļa stacija Zasulaukā tika izveidota, kad tika atklātas Rīgas—Bolderājas (1873) un Rīgas—Tukuma (1877) dzelzceļa līnijas. Abas dzelzceļa līnijas piederēja Rīgas—Dinaburgas dzelzceļa sabiedrībai, taču 1895. gadā tās jau bija izpirkusi valsts.

Tagadējā Zasulauka stacijas ēka uzbūvēta 1912. gadā.

1950. gadā Zasulauka staciju piemēroja elektrovilcienu vajadzībām, tie sāka kursēt posmā Rīga—Dubulti. 1954. gada 3. augustā netālu no Zasulauka stacijas atklāja Zasulauka lokomotīvju depo.

## Attēlu galerija

File:Zasulauka stacija 2021.jpg|Zasulauka stacijas ēka (2021)
Attēls:Zasulauks stacija.jpg|Zasulauka stacija 2009. gadā
File:Sliežu ceļi Zasulaukā.jpg|Sliežu ceļi Tukuma virzienā
File:Sliežu ceļi Zasulaukā 2.jpg|Sliežu ceļi Rīgas virzienā
File:ER2-8029 Zasulauka stacijā (2).jpg|Elektrovilciens ER2-8029 Zasulauka stacijā
File:ER2-8029 Zasulaukā.jpg|Elektrovilciens ER2-8029 Zasulauka stacijā
Attēls:Zasulauka stacija 6.JPG|Zasulauka stacijas ēka
Attēls:Zasulauka stacija 2.JPG|Zasulauka stacijas ēka no Tapešu ielas puses
Attēls:Zasulauka stacija 10.JPG|Daļēji saglabājies žogs Smārdes ielas pusē (mūsdienās nojaukts)
Attēls:ER2-1310 Zasulauka stacijā.JPG|Elektrovilciens ER2-1310 Zasulauka stacijā
Attēls:Elektrovilciens ER2-1310 Zasulauka stacijā 2.JPG|Elektrovilciens ER2-1310
Attēls:Zasulauka stacija 4.JPG|Zasulauka stacijas ēkas fasāde
Attēls:Zasulauka stacija 8.JPG|Sliežu ceļu izvērsums Tukuma virzienā
Attēls:Zasulauka stacija 9.JPG|Sliežu ceļu izvērsums Rīgas virzienā
Attēls:Zasulauka sliedes Tukuma virzienā.JPG|Sliežu ceļu izvērsums Tukuma virzienā


## Atsauces
.ee

**.ee** ir Igaunijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).
To pārvalda EEnet.

Ierobežojums, kurš nosaka, ka vienam uzņēmumam ir pieejams viens domēns ir radīts tādēļ, lai aizsargātu uzņēmumu preču zīmes. ".ee ir paredzēts kā uzņēmuma identifikators internetā, tāpat kā reģistrēšanas kods uzņēmumu reģistrā, tāpēc viens uzņēmums nedrīkst reģistrēt vairākus nosaukumus vai preču zīmes." 
Derīgas reģistrācijas ir bezmaksas.
 
## Atsauces

## Ārējās saites
* IANA .ee whois informācija 
* EEnet.ee Domēna vārdu reģistrators
Preiļupe

**Preiļupe** (arī **Preļka**, **Prēle**, augštecē **Šaurupīte**, **Šaurupeite**, **Nakšaure**, **Nakšaureite**) ir Feimankas kreisā krasta pieteka Preiļu novadā. Sākas Feimankas paugurainē no Salmeja ezera Rušonas pagastā. Tek pa intensīvas lauksaimniecības apvidu. Vidustecē tek caur Preiļiem, kur izveidota dīķu kaskāde. Augštecē un lejtecē upes gultne regulēta. Starp Pelšiem un Preiļiem tek starp pauguriem pa izteiktu ieleju. Kreisajā krastā Anspoku un Plivdu pilskalni. Ietek Feimankās lejpus Feimankas ūdenskrātuves.

Lielākā pieteka Ostrovas grāvis (labā). Upi šķērso autoceļi P58 un P62.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Plivdu pilskalns
Nordeķu—Kalnciema kāpu grēda

[thumb|250px|Nordeķu—Kalnciema kāpu grēda netālu no [Imanta (Rīga)|Imantas, 2009. gads.]]

**Nordeķu—Kalnciema kāpu grēda** stiepjas pa Baltijas ledus ezera smilšainā līdzenuma ārējo malu no Spilves pļavām līdz Kalnciemam. Kāpu grēdas garums ir aptuveni 25 km, Rīgas robežās tā stiepjas aptuveni 7 km garumā un tās platums svārstās no 150 līdz 270 metriem.

Nordeķu—Kalnciema kāpu grēda ir izveidojusies uz vienas no pēdējām Baltijas ledus ezera regresijas fāzes krastiem. Kāpa sastāv no divām savstarpēji paralēlām 50 līdz 100 metrus platām vaļņveida kāpu joslām. Kāpu relatīvais augstums ir 6—10 metri, bet absolūtais augstums ir 16—19 metri virs jūras līmeņa. Abas kāpu joslas ir saplūdušas Kleistu un Beberbeķu rajonā. Citur starp tām ir viļņots eols līdzenums ar atsevišķām sīkām kāpām un defilācijas ieplakām.

Gar Nordeķu—Kalnciema kāpu grēdas ārējo malu ir krasta vaļņi, kā arī atsevišķas šauras kāpu virknes, kas pieslēdzas grēdai. Kāpu grēda ir iecienīta atpūtas vieta, jo daļēji tā ir klāta ar mežiem un tās ZA daļa cieši pieguļ Imantas apkaimei.

Nordeķu—Kalnciema kāpu grēdas teritorijā atrodas Lāčupes kapi, kā arī Beberbeķu dabas parks.

## Skatīt arī
* Rīga
* Imanta
* Kalnciems

## Piezīmes un atsauces
Baltijas ledus ezers

thumb|250px|Baltijas ledus ezers (pirms aptuveni 12 000 gadiem)
**Baltijas ledus ezers** bija auksts saldūdens baseins tagadējās Baltijas jūras ieplakas dienvidu un centrālajā daļā, kas izveidojās pēdējā ledus laikmeta beigās no Ziemeļeiropas ledāja kušanas ūdeņiem un pastāvēja pleistocēna epohas noslēgumā (pirms aptuveni — gadiem).

## Litoloģiskais raksturojums
Baltijas ledus ezera nogulumi Latvijas teritorijā ir atrodami gar visu tagadējās Baltijas jūras krastu Piejūras zemienē un Viduslatvijas zemienes ziemeļu daļā (Rīgas smiltāju zemienē) līdz pat Jelgavai. Ledus ezera krastam atkāpjoties, šajās zemienēs palikuši ar priedītēm apauguši neauglīgu smiltāju līdzenumi ar kāpu vaļņiem, kas mijas ar purviem (tīreļiem) un sekliem ezeriem. Viena no izcilākajām Baltijas ledus ezera senkrasta kāplēm ir Šlīteres Zilie kalni, kur nogulumu augšdaļa atrodas vairāk kā 30 metrus virs pašreizējā jūras līmeņa.


Skats no Slīteres bākas uz A apr02.jpg|Skats no Baltijas ledus ezera senkrasta Kurzemes ziemeļos (Šlīteres Zilie kalni)
Putnezers Raganu purvā.JPG|Baltijas ledus ezera agrāk pārklātā teritorija Ķemeru nacionālajā parkā


## Izveidošanās un izzušana
thumb|250px|Savienojuma ar okeānu izveidošanās Baltijas ledus ezera dienvidu daļā pirms 10 300 gadiem.
Ledus ezers izveidojās aptuveni pirms  gadu un, ledājam kūstot, pakāpeniski izpletās uz ziemeļiem. Milzu ezera ūdens līmenis tolaik bija apmēram  virs toreizējā okeāna ūdens līmeņa. Pirms aptuveni  gadiem ūdens izlauzās gar ledāja malu, kur tagadējās Zviedrijas vidusdaļā atrodas lielie ezeri Mēlarens, Veterns un Vēnerns. Pirms aptuveni  gadiem atkal kļuva aukstāks un ledājs atkal noslēdza savienojumu ar Atlantijas okeānu. Ūdens līmenis ledus ezerā paaugstinājās aptuveni par 25 metriem un izlauzās pāri tagadējam Ēresundam. Kad pirms  gadiem klimats atkal kļuva siltāks un ledājs atkāpās, ezera ūdens atkal sāka noplūst cauri Zviedrijas lielajiem ezeriem un beidzot izlīdzinājās ar okeāna līmeni. 

Cauri jūras šaurumiem ieplūda sāļāks ūdens un izveidojās Joldijas jūra.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Maps of the Baltic`s early stages with revised ages compared to Björck (1995) and calibrated to calendar years BP (angliski)
Petriks Foresters

**Petriks Greiems Foresters** (*Patrick Graham Forrester*, dzimis ) ir NASA kosmonauts, atvaļināts ASV Armijas virsnieks.

Forestera pirmais kosmiskais lidojums notika 2001. gada augustā misijā STS-105, esot misijas speciālistam. Veica divas iziešanas kosmosā.

Otro lidojumu viņš veica 2007. gada jūnijā misijā STS-117. Veica divas iziešanas kosmosā.

Trešais lidojums notika 2009. gada augustā — septembrī misijā STS-128 kā misijas speciālistam.
Detonatorkapsele Nr. 8

**Detonatorkapsele Nr.8** () bija visizplatītākais detonators Otrā pasaules kara laikā Trešā reiha rokas granātās. Lielākoties šo detonatorkapseļu korpuss bija veidots no alumīnija, taču pastāvēja arī tērauda, vara un cinka detonatorkapseļu veidi.

Šī detonatorkapsele derēja teju katrai vācu granātai.

## Izmēri
* Garums: 45 mm
* Diametrs: 7 mm 

## Marķējums
Šo detonatorkapseli neražoja daudzi uzņēmumi, tāpēc, ja uz detonatorkapseles ir marķējums, ir viegli uzzināt, kura rūpnīca ir izgatavojusi tieši šo detonatoru.

Tika ražoti arī detonatorkapseles bez marķējuma.

Detonatorkapseles marķējums bija viens burts tās apakšā. 

Burti un to atšifrējumi:
* j : *Gebr. Langer, Schrauben-, Metallwaren- und Federnfabrik, Chemnitz 9*
* l : ("L", nevis "i") *Lignose Sprengstoff GmbH*
* m : *Gesellschaft zur Verwertung chemischer Erzeugnisse m.b.H., Werk Malchow*
* r : *Westfalische Anhaltische Sprengstoff A.-G., vorm. Alfred Nobel & Co., Werk Reinsdorf*
* s : *Dynamit A.-G., vormals Alfred Nobel & Co., Werk St.-Lambrecht*
* t : *Dynamit A.-G., vormals Alfred Nobel & Co., Werk Troisdorf*
* w : *Gesellschaft zur Verwertung chemischer Erzeugnisse m.b.H., Werk Wolfratshausen*

## Iepakojums
Detonatorkapseles tika iepakoti koka kārbiņā ar izurbtu caurumu katram detonatoram. Kastīte tika ietīta ūdensizturīgā papīrā ar etiķeti, kurā tika norādīts detonatorkapseļu skaits, tips, partijas numurs un kontroles zīmogs.

## Ārējās saites
* Detonatorkapsele Nr. 8
Nātre (reperis)

**Nātre** (īstajā vārdā Jānis Dzenuška) ir latviešu reperis. Viens no apvienības "Avangards Inc" aizsācējiem. Nātre ir darbojies arī projektā "Savs i Savs". Savas tiešās attieksmes un rīcības dēļ tiek salīdzināts ar hiphopa "panku". Nātre savu muzikālo darbību sācis 2003. gadā, pa ceļam sadarbojoties ar tādiem zināmiem izpildītājiem kā Ozols, Kurts, Džuzepe, Skutelis, ansis, Afu - Ra un citiem reperiem. 

Nātre plašākai sabiedrībai, iespējams, ir zināms ar tādām dziesmām kā "Pilsēta Naktī" ar reperi Ozolu, "Bāra Bērni" ar Skuteli un "Smogs" ar "Augšu", kā arī citām.

## Diskogrāfija

* 2008. gada maijā sadarbībā ar reperi Ozolu izdots kopīgs albums/miksteips "*Streetshop Mixtape Vol. 1*".
* 2008. gadā projekts "KK" izdeva miksteipu "KK miksteips 1".
* 2009. gada jūnijā viņš izdeva savu debijas mixteipu "Pazudušie ieraksti Vol. 1".
* 2010. gadā sekoja viņa mixteips "Pazudušie ieraksti Vol. 2".
* 2010. gadā projekts "KK" izdeva otro miksteipu "KK mixteipu ll".
* 2011. gadā grupa "Savs i Savs" izdeva debijas albumu "Vienā Solī".
* 2012. gadā viņš izdeva savu mini albumu "Šodien. Rīt?".
* 2015. gada rudenī nāca klajā mini albums / EP "Dāvana un posts".
* 2017. gada janvārī kopā ar izpildītāju "Šips" klajā nāca mini albums / EP "Atmiņu Ietvari".
* 2019. gada jūlijā izdeva savu EP/mini albumu "Atmoda".
* 2019. gada oktobrī sadarbībā ar producentu "Tablis" izdeva mini albumu/EP "Kabinetā'".
* 2020. gada augustā izdeva miksteipu "Pazudušie Ieraksti 3".
* 2021. gada decembrī kopā ar izpildītāju "Burlaks" klajā nāca mini albums/EP "Tam tā jānotiek".

## Atsauces

## Ārējās saites

* MySpace lapa
* HHRadio.lv profils
* Spotify adrese
Beverīnas aplenkums un atbildes karagājieni (1211)

**Otrais Beverīnas aplenkums un atbildes karagājieni uz igauņu zemēm** notika 1211. gada rudenī, kad Sakalas un Ugaunijas igauņi iebruka Tālavas latgaļu zemēs un vērsās pret Rūsiņa un Tālivalža pārvaldītajiem novadiem. Beverīnas pili igauņi nespēja ieņemt un pēc vienas dienas aplenkuma atkāpās. 
Pēc Beverīnas vecāko lūguma krustneši un Zobenbrāļu ordenis kopā ar letiem un līviem rīkoja vairākus karagājienus pret Sakalas un Ugaunijas iedzīvotājiem.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari
Taumatafakatanihanakoauauotamateaturipukakapikimaunahoronukupokaifenuakitanatahu

thumb|250px|Kalna apraksts.
**Taumatafakatanihanakoauauotamateaturipukakapikimaunahoronukupokaifenuakitanatahu** () ir 305 m augsts kalns Jaunzēlandes Ziemeļsalā, Hoksbejas reģionā. Kalna nosaukums tulkojumā nozīmē "Augstiene, kur Tamatea, cilvēks ar lielajiem ceļiem, kalnos kāpējs, apkārtceļojošais zemju rijējs, spēlējis degunflautu savai mīļotajai". No 85 burtiem (oriģinālrakstībā) sastāvošais nosaukums ir iekļauts Ginesa rekordu grāmatā kā viens no garākajiem vietvārdiem pasaulē.

## Ārējās saites
Rāviņš

**Rāviņš** var būt:

* Andris Rāviņš (1955) — latviešu inženieris un politiķis;
* Austris Juris Rāviņš (1951—2024) — latviešu luterāņu mācītājs;
* Ģirts Rāviņš (1975) — latviešu aktieris.
Zobu suka

thumb|150px|1899. gada foto, kur parādīts kā lietot zobu suku.
**Zobu suka** ir personīgās higiēnas instruments, kas sastāv no nelielas sukas ar rokturi, ko izmanto, lai tīrītu zobus. Parasti zobu tīrīšanai papildus lieto arī fluorīdu saturošu zobu pastu, ko pirms tīrīšanas uzspiež uz zobu sukas. Mūsdienās ir pieejamas dažādu izmēru un formas zobu sukas ar dažādām saru struktūrām. Lielākā daļa zobārstu iesaka izmantot zobu sukas ar norādi "mīksta", jo, kā norādījusi Amerikas Zobu asociācija, zobu sukas ar cietiem sariem var bojāt zobu emalju un kairināt smaganas. Zobu sukas bieži vien tiek izgatavotas no sintētiskajām šķiedrām, lai gan daudzviet pasaulē tiek izmantotas arī no dabiskiem materiāliem izgatavotas zobu sukas. Zobu suku iesaka mainīt reizi mēnesī.

## Atsauces

## Ārējās saites
Vadakste

**Vadakste** ir Ventas labā krasta pieteka Dobeles un Saldus novados. 67 km garā posmā ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Robežtilti Ezerē, Laižuvā un Priedulā. Upi šķērso autoceļi P96 un P104.

## Upes raksturojums
Iztekas vieta neviennozīmīga. Dažkārt tiek uzskatīts, ka Vadakste sākas no grāvju sistēmas austrumos no Auces. Pēc citiem avotiem par Vadakstes augšteci var uzskatīt Līgotnes augšteci, vai arī Līgotnes un Avīknes sateku pie Putrām. Augštece regulēta. Pie Vadakstes ciema uzpludināta Vadakstes ūdenskrātuve.

## Pietekas

## Lielākās apdzīvotās vietas krastos

### Latvijā
* Priedula,
* Vadakste,
* Ruba,
* Ezere.

### Lietuvā
* Klīkoļi,
* Laižuva,
* Buknaiči,
* Leckava.

## Atsauces
Laucesa (upe)

**Laucesa** (lietuviešu: *Laukesa*, poļu: *Łaukiesa*, vācu: *Lautze*) ir Daugavas kreisā krasta pieteka, īsu gabalu arī Latvijas un Lietuvas robežupe, kas pamatā tek caur Augšdaugavas novada un Daugavpils pilsētas teritoriju. Upi šķērso Daugavpils—Viļņas dzelzceļš un autoceļš A13. Līdz 1866. gada pagastu reformai Laucesa bija robeža starp Aizlauces un Daugavpils draudzes novadiem.

## Upes raksturojums
Iztek no Laucesas ezera uz Latvijas un Lietuvas robežas (pēc citiem avotiem — no Griežta ezera pie Zarasiem). Pēc iztekas 2 km garumā ir Latvijas un Lietuvas robežupe. Tek pa Augšzemes augstienes Laucesas pazeminājumu. Līdz Kumpotas ietekai upes gultne dabīga, stipri meandrēta, vidustece līdz Kalkūniem regulēta. Krasti mežaini, vietām purvaini. Ietek Daugavā Grīvā.

## Pietekas
### Kreisā krasta
* Medums, 
* Pakrāce, 
* Krastupe.

### Labā krasta
* Grendze, 
* Kumpota, 
* Jāņupīte, 
* Zeļenka.

## Atsauces
Laukesa

**Laukesa** var būt:
* Laucesas lietuviešu nosaukums;
* Laukesa — apdzīvotā vieta Lietuvā, Zarasu rajonā.
Inčupe

**Inčupe** ir upe Saulkrastu novadā. Sākas kā novadgrāvis Sējas novadā mežainā apvidū dienvidos no Dzelves purva. Augštecē tek pa Viduslatvijas zemieni, lejtecē - pa Piejūras zemieni. Tek pa mežainu, pārpurvotu apvidu. Lejtece stipri līkumota, vietām regulēta. Ietek Rīgas līcī Saulkrastu pilsētā pie Pabažiem. Upi šķērso autoceļš A1 un dzelzceļš Rīga—Skulte.

## Atsauces
Atomskaitlis

**Atomskaitlis** ir vienāds ar protonu skaitu atoma kodolā. To ir pieņemts apzīmēt ar burtu **Z**. Pēc atomskaitļa var noteikt arī ķīmisko elementu — atomskaitlis atbilst elementa kārtas numuram periodiskajā sistēmā un ir vienāds ar kodola elektrisko lādiņu elementārvienībās. Atomos, kuri ir elektriski neitrāli (nav jonizēti), atomskaitlis ir vienāds ar elektronu skaitu. Bieži vien atomskaitlis tiek jaukts ar masas skaitli **A**, kurš parāda protonu un neitronu kopējo skaitu atoma kodolā. Lai uzzinātu neitronu skaitu **N** atoma kodolā, tad no masas skaitļa **A** ir jāatņem atomskaitlis **Z**, respektīvi, ***A*** = ***Z*** + ***N***. Kodoli ar vienādu atomskaitli, bet dažādu masas skaitli ir viena un tā paša ķīmiskā elementa izotopi.

## Ārējās saites
.cz

**.cz** ir Čehijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD).

Šo domēnu administrē CZ.NIC. Reģistrācijas jāpiesaka caur akreditētiem domēna vārdu reģistratoriem.

Pirms Čehoslovākijas sadalīšanās 1993. gadā Čehija lietoja domēnu .cs.

## Ārējās saites
* IANA .cz whois informācija 
* nic.cz Domēna vārdu reģistrators
* .cz domēni ar IP adresēm
Neatkarība (albums)

**Neatkarība** ir latviešu repera Ozola ceturtais studijas albums, kas tika izdots 2009. gada 14. martā digitālā formātā, bet 19. martā CD formātā.

## Dziesmu saraksts
# "Intro"
# "Pieci gadi"
# "Jaunā pasaule"
# "Es esmu" (piedaloties Nātre un Rays)
# "Klasiski taktiski" (piedaloties Afu-ra un Nātre)
# "Pagriez skaļāk" (piedaloties Rays un Nātre)
# "Dziesma"
# "Īsts" (piedaloties Nātre)
# "Lai vai kā tur" (piedaloties Pikaso)
# "Pa vidu" (piedaloties Very Cool People un Nātre)
# "Vāvere ritenī" (piedaloties bū-š un A.G.)
# "Poētu klubs" (piedaloties Nātre)
# "Ģirts? Atpakaļ!"
# "Pop kultūra"
# "Pavelk"
# "Slazds"
# "Trīs svētdienas" (piedaloties Kurts un Nātre)
# "Neatkarība"
# "Outro"

## Atsauces
Alu lācis

**Alu lācis** var būt:
* Eiropas alu lācis (*Ursus spelaeus*) — izmirusi suga lāču (*Ursus*) ģintī
* Floridas alu lācis (*Tremarctos floridanus*) — izmirusi suga briļļaino lāču (*Tremarctos*) ģintī
* Senais alu lācis (*Ursus deningeri*) — izmirusi suga lāču (*Ursus*) ģintī
Pirmais karagājiens uz Jervu (1212)

**Pirmais karagājiens uz Jervu** notika 1211./1212. gada ziemā pēc Livonijas un Igaunijas bīskapu aicinājuma. Tajā piedalījās aptuveni 4000 bīskapiem padotie bruņnieki, krustneši un Zobenbrāļu ordeņa brāļi, kā arī apmēram 4000 viņu sabiedrotie kristīto līvu un letu karavīri. 
Karagājiens sākās no Beverīnas pils Tālavā, šķērsoja Ugaunijas zemi un izpostīja Jervas zemi. Pēc karagājiena Igaunijas bīskaps Teoderihs nosūtīja savu priesteri uz Sakalas zemi, kas bija apsolījusi pieņemt kristīgo ticību. Tomēr sakaliešu vadonis Lembits nogalināja priesteri un uzbruka Pleskavai. Pēc šīm karadarbībām igauņi noslēdza separātu mieru ar līviem un letiem.

## Skatīt arī
* Livonijas krusta kari

## Atsauces
Makfarlena lācis

**Makfarlena lācis** (*Ursus inopinatus*) ir lāču dzimtas (*Ursidae*) lāču ģints (*Ursus*) izmirusi plēsīgo zvēru suga.

Makfarlena lācis dzīvoja Kanādas ziemeļrietumu teritorijās. Dabas pētnieks Roberts Makfarlens 1864. gadā no indiāņiem nopirka neticami dzeltenu lāča kažokādu, kā arī galvaskausu. Makfarlens savu ieguvumu aizsūtīja uz Smitsona institūtu, kur tas tika noglabāts un aizmirsts. Tikai 1918. gadā zinātnieks Klintons Harts Meriams atkal atrada Makfarlena sūtījumu, un veica pētījumu, secinot, ka āda un galvaskauss pieder līdz šim nezināmai lāču sugai. Dr. Meriams to nosauca par *Ursus inopinatus*.

Pastāv uzskats, ka Makfarlena lāči bija gandrīz izmiruši jau 1864. gadā, kā arī pastāv hipotēzes, ka Makfarlena lācis ir bijis polārlāča un grizlilāča krustojums, vai vienkārši gaišas krāsas brūnais lācis. Mūsdienās ir zināms, ka polārlāču un grizlilāču hibrīdi dzimst savvaļā, kā arī Makfarlena lāča apraksts ļoti labi atbilst šāda hibrīda raksturlielumiem. Iespējams drīzā nākotnē, veicot galvaskausa DNS pētījumus, varēs pārliecināties, vai Makfarlena lācis ir bijis polārlāča un grizlilāča hibrīds vai nē. 

## Atsauces

## Ārējās saites
* http://www.messybeast.com/genetics/hybrid-bears.htm
Dūzis (albums)

**Dūzis** ir latviešu repera Ozola trešais studijas albums, kas tika izdots 2003. gada 3. jūlijā. Albums tapa pusgada laikā, un pie tā strādāja producents Midis.

## Dziesmu saraksts
# Dūzis
# Dūzis (skits)
# Pārdaugava
# Naids (skits)
# Naids
# Awakuma veltījums Ļisam (R.I.P)
# Rekviēms (Menše čem mgnaveņije)
# Taksists
# 10 (skits)
# Ozraps
# Komercija (skits)
# RR Politika
# Māte
# Karš (skits)
# Karš
# Suns (skits)
# Suns
# Bārenis
# Divi vienā
# Austrumbloks (outro)

## Atsauces
Lembits

**Lembits** jeb **Sakalas Lembits** (igauņu: *Lembitu*, hronikās: *Lambite, Lambito, Lembitus, Lembito*) bija igauņu karavadonis un viens no Sakalas igauņu vecākajiem, kurš ir atkārtoti pieminēts Indriķa hronikas aprakstītajos notikumos no 1211. līdz viņa nāvei 1217. gada septembrī. Sakaliešu karaspēks Lembita vadībā atmaksas karagājienā 1211. gadā iebruka Tālavā un nodedzināja Rubenes baznīcu tagadējā Valmieras novadā, kuras katoļu priesteris bija Latviešu Indriķis. 1212. gadā Lembita karadraudze nogalināja Sakalas pirmo katoļu priesteri Solomonu un nopostīja Pleskavas pilsētu.

1215. gadā Lembits krita krustnešu gūstā kaujā pie Leholas. Pēc savas atbrīvošanas 1217. gadā viņš spēja mobilizēt ap 6000 vīru lielu igauņu karaspēku, bet pats krita Svētā Matīsa dienas kaujā.

Igauņu vēsturē Lembits tiek godināts kā leģendārs brīvības cīņu varonis un personvārds Lembits igauniski nozīmē “mīlētais”.

## Lembita galvaskausa meklējumi
Klīst runas, ka Lembita galvaskauss varētu atrasties kādā Polijas muzejā. 1970. gados grupa poļu studentu, kas apmeklēja Igauniju, runāja par muzeju, kurā atrodas "Igaunijas karaļa" galvaskauss ar aprakstu "Rex Estorum". 2017. gadā Igaunija un Polija sāka meklēt šo galvaskausu, taču tas ir bijis laikietilpīgs process, jo valstī atrodas vairāk nekā 5000 muzeju.
## Skatīt arī
* Pirmais karagājiens uz Sakalu un Vilandes aplenkums (1211)
* Pirmais karagājiens uz Jervu (1212)

## Ārējās saites

* Piemineklis Lembitam
* Lembitu: A medieval warlord in Estonian culture

## Atsauces
.fr

**.fr** ir Francijas Interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Ir iespējams reģistrēt trešā līmeņa domēnus ar šādiem otrā līmeņa domēniem:

* **.com.fr** — pieejams bez pieprasītā domēna vārda pamatojuma;
* **.tm.fr** — preču zīmju īpašniekiem;
* **.nom.fr** — uzvārdiem;
* **.prd.fr** — izpētes un un attīstības programmām;
* **.presse.fr** — preses publikācijām;
* **.gouv.fr** — valsts pārvaldes iestādēm;
* **.net.lv** — interneta pakalpojumu sniedzējiem;
* **.asso.fr** — asociācijām.

Citas teritorijas, kuras pārvalda Francija un kurām ir savs augstākā līmeņa domēns:
* .bl — Senbartelmī;
* .gf — Franču Gviāna;
* .gp — Gvadelupa;
* .mf — Senmartēna;
* .mq — Martinika;
* .nc — Jaunkaledonija;
* .pf — Franču Polinēzija;
* .pm — Senpjēra un Mikelona;
* .re — Reinjona;
* .tf — Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes;
* .wf — Volisa un Futuna;
* .yt — Majota.

Reģistrācija tiek veikta caur akreditētiem reģistratoriem.

## Ārējās saites
* IANA .fr whois informācija 
* afnic.fr Domēna vārdu reģistrators
Zeltiņa

**Zeltiņa** (vīriešu dzimtē Zeltiņš) ir latviešu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Agnese Zeltiņa (1971) — aktrise;
* Beatrise Zeltiņa (2007) — tenisiste;
* Guna Zeltiņa (1950) — teātra zinātniece un kritiķe.
2009. gada Pasaules čempionāta vieglatlētikā kvalifikācijas normatīvi

Šeit ir uzrādīti **normatīvi**, ar kādiem sportists var startēt **[[2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā|2009. gada Pasaules čempionātā vieglatlētikā]]**. No katras valsts katrā disciplīnā var startēt 4 sportisti ar A normatīvu.

## Kvalifikācijas normatīvi

## Skatīt arī

* 2009. gada Pasaules čempionāts vieglatlētikā

## Piezīmes un atsauces
* Kvalifikācijas normatīvi, iaaf.org 

## Ārējās saites
* 2009. gada čempionāta oficiālā mājaslapa
Pazudušie ieraksti Vol. 1

**Pazudušie ieraksti Vol. 1** ir latviešu repera Nātres debijas miksteips, kas tika izdots 2009. gada 15. jūnijā. Tajā kā viesmākslinieki piedalās Janers, JeeKaa, Lauris, Reiks un Ritvars. Nātre par savu miksteipu 2009. gada 26. decembrī saņēma Street TV Gada balvu nominācijā "Gada miksteips".

## Dziesmu saraksts
# Iekšā
# Atzīmējos es
# Es iemīlējos Tavā draudzenē
# Es to daru sev
# Nostaļģija (piedaloties Janers)
# Man Tevis pietrūkst
# Neredzamais spēks (piedaloties JeeKaa)
# Nespēka dienas
# Tev
# Par izaugsmi (piedaloties Lauris)
# Beidz man teikt ka... (piedaloties Reiks)
# Pārliecība (piedaloties Ritvars)
# Patiesība noveco
# Kurš kuru?
# Ir tā kā ir

## Atsauces
Glitter

***Glitter*** ir amerikāņu popmūzikas un ritmblūza dziedātājas Meraijas Kerijas desmitais albums un septītais studijas albums, kas tika izdots ASV 2000. gada 11. septembrī *[[Columbia Records]]* aizgādībā.

## Dziesmu saraksts
# "Loverboy" — 4:30
# "Lead the Way" — 3:53
# "If We" — 4:20
# "Didn't Mean to Turn You On" — 4:54
# "Don't Stop" — 3:37
# "All My Life" — 5:09
# "Reflections " — 3:20
# "Last Night a DJ Saved My Life" — 6:43
# "Want You" — 4:43
# "Never Too Far" — 4:21
# "Twister" — 2:26
# "Loverboy" — 3:49
Jānis Vaivads

**Jānis Vaivads** (dzimis ) ir latviešu zinātnieks un politiķis, bijušais Latvijas izglītības un zinātnes ministrs (1993-1995).

## Dzīvesgājums
Dzimis 1946. gadā Atašienē. 1963. gadā beidza mācības Kandavas vakara vidusskolā. 1968. gadā absolvēja studijas Latvijas Universitātes Fizikas un matemātikas fakultātē. Strādāja par fizikas skolotāju Ventspilī no 1968. līdz 1970, pēc tam - Fizikas institūtā Salaspilī. No 1973. gada bija Neorganiskās ķīmijas institūta jaunākais zinātniskais līdzstrādnieks. 

1979. gadā pēc aspirantūras Latvijas Zinātņu akadēmijas Fizikas institūtā aizstāvēja disertāciju par elektronu paātrinātāju izmantošanu aktivācijas analīzē un saņēma ķīmijas zinātņu doktora grādu.
1981. gadā kļuva par vecāko zinātnisko līdzstrādnieku, tad par laboratorijas vadītāju un Fizikas institūta direktora vietnieku zinātniskajā darbā. 1988. gadā iesaistījās Latvijas Zinātnieku savienības dibināšanā. un piedalījās Latvijas Tautas frontes Salaspils nodaļas darbībā.

## Politiskā darbība
1990. gadā Vaivadu ievēlēja par Augstākās Padomes deputātu no LTF saraksta. Sākotnēji darbojās LTF frakcijā, vēlāk bija frakcijas "Satversme" priekšsēdētājs. Tautas izglītības, zinātnes un kultūras komisijas priekšsēdētāja vietnieks. Apvienotās budžeta komisijas loceklis. Bija iesaistīts Izglītības likuma sagatavošanā, vadījis darba grupas, kuras sagatavoja likumu "Par zinātnisko darbību", Autortiesību likumu, Patentu likumu, Preču zīmju likumu un citus. No 1992. līdz 1993. gadam bija LTF Domes un valdes loceklis. Viens no partijas Latvijas Ceļš dibinātājiem, pirmais tās valdes priekšsēdētājs.

1993. gadā viņu ievēlēja 5. Saeimā no Latvijas Ceļa saraksta. Birkava valdībā bija izglītības, kultūras un zinātnes ministrs (vēlāk izglītības un zinātnes ministrs). Arī pēc Birkava valdības krišanas šo amatu saglabāja Gaiļa valdībā.  atkāpās no amata un atgriezās Saeimā. 6. Saeimas vēlēšanās nekandidēja.
Jānis Vaivads bija Latvijas delegācijas sastāvā sarunās par Krievijas armijas daļu izvešanu no Latvijas. Līdz 1997. gada decembrim bija Eiropas kustības Latvijā viceprezidents, valdes loceklis. Eiropas integrācijas biroja vadītājs.

## Personīgā dzīve
Sieva Ruta Vaivade, dēls Andris, meitas Sandra, Anita, Agnese un Dace. J. Vaivads ir vectēvs Mārtiņam, Gustavam, Mētrai un Ainai, Luīzai un Ancei.

## Atsauces
Rīgas TTT

**Basketbola klubs "TTT Rīga"** ir Latvijas sieviešu basketbola klubs, kas ir dibināts 1991. gadā. Kopumā klubs 18 reizes ir uzvarējis Latvijas Sieviešu basketbola līgā. Par tās priekšteci uzskata "Rīgas TTT", kas pastāvēja no 1958. līdz 1991. gadam.

2022. gada vasarā Rīgas dome pārveidoja nodibinājumu "Basketbola klubs "TTT-Rīga" par biedrību. Radušās juridiskās jukas apgrūtināja startu 2022./2023. gada sezonā.

## Rezultāti

## Rezultāti

## TTT treneri

## Atsauces

## Ārējās saites
* Kluba oficiālā mājaslapa
Pigmejpanda

**Pigmejpanda** jeb **pundurpanda** (*Ailuropoda microta*) ir lāču dzimtas (*Ursidae*) pandu ģints (*Ailuropoda*) izmirusi suga, kas dzīvoja pliocēna beigās, pleistocēna sākumā.

Pigmejpanda ir vecākā zināmā suga, no kuras vēlāk attīstījās lielā panda (*Ailuropoda melanoleuca*). Pigmejpandas ķermenis bija apmēram 1 metru garš, salīdzinājumam lielā panda ir 1,5 m gara. Zobu izpēte liecina, ka pigmejpandas galvenā barība tāpat kā lielajai pandai bija bambuss. Galvaskausa izpēte liecina, ka arī pigmejpandai ir bijuši speciāli attīstīti muskuļi cietas barības košļāšanai. Pirmais pigmejpandas atrastais galvaskauss Ķīnas dienvidos kaļķakmens alā ir apmēram 2 miljonus gadus vecs. Tas ir uz pusi mazāks kā galvaskauss mūsdienu lielajai pandai, tomēr anatomiski tie ir ļoti līdzīgi. Šis atradums zinātniekiem liek secināt, ka lielā panda kā atšķirīgs lāču tips no pārējiem lāčiem ir atdalījusies vismaz pirms 3 miljoniem gadu. Šo gadu laikā panda ir maz mainījusies, tikai palikusi lielāka augumā.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Virtual cranial endocast of the oldest giant panda (Ailuropoda microta) reveals great similarity to that of its extant relative
* The first skull of the earliest giant panda 
* Giant panda had dwarf ancestors
.gy

**.gy** ir Gajānas interneta augstākā līmeņa domēns (ccTLD). Šo domēnu administrē Gajānas Universitāte. Ir iespējams reģistrēt arī trešā līmeņa domēnus ar šādiem otrā līmeņa domēniem:

* **.com.gy** — komerciālām struktūrām;
* **.co.gy** — komerciālām struktūrām;
* **.net.gy** — interneta pakalpojumu sniedzējiem.

## Ārējās saites
* IANA .gy whois informācija 
* REGISTRY.gy Domēna vārdu reģistrators
Satezele

**Satezeles pils** vai **Sateseles pils** (hronikas tekstā: *Sattesele*) līdz 1212. gadam bija galvenais līvu nocietinājums Gaujas kreisajā krastā jeb Dabreļa zemē (*terra Dabrelis*), tagadējās Siguldas pilsētas teritorijā pie Vējupītes gravas, **Līvu kalnā** jeb **Satezeles pilskalnā**.

Indriķa hronikas tekstā pils pirmo reizi pieminēta 1206. gada notikumu sakarā kā līvu vecākā Dabreļa pils. Tad tai uzbruka zemgaļu un krustnešu karaspēks, nespējot pili ieņemt. Pēc līvu zemju sadalīšanas starp bīskapu Albertu un Zobenbrāļu ordeni 1207. gadā, Satezeles pils nonāca ordenim pakļautajā Līvzemes daļā. Tikai 1,5 km attālumā no līvu pils Zobenbrāļu ordenis uzcēla Siguldas mūra pili. 1212. gadā šeit notika izšķirošā kauja starp Autines sacelšanās dalībniekiem un krusta karotājiem, kurā Satezeles aizstāvji cieta sakāvi. Bojā gāja karavadonis Rūsiņš un tiek uzskatīts, ka ar Satezeles ieņemšanu noslēdzās līvu brīvības cīņas pret vācu krustnešiem. Vēlāk Satezele kļuva par centru draudzei, kas bez Siguldas apkārtnes ietvēra arī Allažus un Vangažus, kur arī konstatējami 12.—13. gadsimta atradumi (Busch, 1862; Tõnisson, 1974).

## Līvu kalns
Satezeles pils vietā šobrīd ir ar mežu apaudzis pilskalns, kas kopš 1442. gada rakstos tiek dēvēts par Līvu kalnu (, ). Pilskalnam ir 75x90 m liela virsma un 8 m augsts valnis, kura uzmērīšanu 1927. gadā veica Ernests Brastiņš. 2005. gadā Turaidas muzejrezervāts sadarbībā ar Siguldas novada domi, Latvijas Universitātes Latvijas vēstures institūtu un Latvijas Arheologu biedrību pilskalnā veica arheoloģiskos izrakumus Gunta Zemīša vadībā.

## Foto galerija

Attēls:Satezeles pilskalns.jpg|alt=
Attēls:Sattesele linnamägi 2.jpg|alt=
Attēls:Satezeles pilskalns Siguldā 2001-03-17.jpg|alt=
Attēls:Satezeles pilskalns ortofoto.jpg|alt=|Satezeles pilskalna 3D modelis
Attēls:Satezeles pilskalns2.jpg|alt=|Satezeles pilskalna 3D modelis


## Ārējās saites
* Meklē liecības par Gaujas lībiešu stiprāko pili — Satezeli. Diena, 2. augusts, 2005. 
* Arheoloģiskie pētījumi Satezeles pilskalnā. Rīgas Apriņķa avīze, 2005. gada 16. augusts. 
* Lībiešu pilskalna mīklu minot. 
* www.latvijas-pilskalni.lv
Milzkalne (stacija)

**Milzkalne** ir dzelzceļa pietura Tukuma novada Smārdes pagastā, dzelzceļa līnijas Torņakalns—Tukums II 61. kilometrā. Virzienā no Rīgas pirms Milzkalnes ir Smārdes stacija, no kuras līdz Milzkalnei ir apmēram septiņi kilometri (5 līdz 6 minūtes ceļā). Pēc Milzkalnes nākamā stacija ir Tukums I, līdz kurai ir apmēram četri kilometri (4 minūtes ceļā). Tuvākā apdzīvotā vieta ir Milzkalnes ciems, kurš atrodas apmēram kilometra attālumā no stacijas. Ap staciju atrodas arī vairākas zemnieku saimniecības. Milzkalne pēc savām funkcijām ir dzelzceļa pietura, jo šeit iet tikai viens sliežu ceļš. Pieturas punktā biļešu kase ir slēgta, bet tās ieeja un kases lodziņš ir aizmūrēti.

No 2019. gada 8. decembra Milzkalnes pieturā apstājās par 11 vilcienu reisiem mazāk.

Pēc Engures novada domes un Milzkalnes iedzīvotāju sūdzībām, kopš 23. decembra atjaunota 3 vilcienu reisu apstāšanās.

Kopš 2025. gada sākuma vilcieni Milzkalnē pietur pie jaunuzbūvētā paaugstinātā perona, kas atrodas apmēram 300 m Tukuma virzienā no vecās pieturas, otrpus dzelzceļa pārbrauktuvei.

## Vēsture
Pietura atklāta 1959. gadā.  Mūsdienu stacijas ēka celta padomju laikos. Stacijas ēkā biļetes kopš 21. gadsimta sākuma vairs nepārdod. Ēka nojaukta 2025. gada marta beigās.

## Attēlu galerija

Attēls:Milzkalnes stacija.jpg|2016. gads. Vilciens uz Rīgu pienāk Milzkalnē
File:Sliežu ceļi Milzkalnē (4).jpg|Sliežu ceļš Tukuma virzienā
File:Sliežu ceļi Milzkalnē (3).jpg|Sliežu ceļš Rīgas virzienā
Attēls:Milzkalnes stacija 1.JPG|Milzkalnes stacijas ēka
Attēls:Milzkalnes stacija.JPG|Milzkalnes stacijas ēka un perons


## Ārējās saites
* Остановочный пункт Милзкалне 

## Atsauces