open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Islandes špats

thumb|right|300px|16 kg smags Islandes špata kristāls no Ņūmeksikas, ASV.

**Islandes špats** ir minerāla - kalcīta varietāte - lieli, pa skaldnības plaknēm sadalīti, dzidri kalcīta kristāli. Islandes špata paraugos vislabāk var novērot kalcītam piemītošo gaismas dubultlaušanas spēju - spēju dubultot aiz kristāla esošo attēlu. Islandes špatu izmanto specifiskās optiskajās ierīcēs.

Kaut arī jebkurā pasaules vietā atrastu dzidru, prizmatisku kalcīta kristālu var saukt par Islandes špatu, tas ieguvis savu nosaukumu no izcilu kalcīta kristālu atradnes vietas Islandē. Helgustadiras atradnē Islandes rietumos to ieguva no 17. gadsimta līdz 1924. gadam. Dzidro kristālu gaismas dubultlaušanas spēja piesaistīja gan tā laika speciālistu, gan arī plašākas publikas uzmanību un šajā atradnē iegūtie kristāli nonāca daudzās Eiropas kolekcijās. Islandē iegūto kalcīta kristālu pētījumi ļāva labāk izprast kristālisku vielu fiziku. Helgustadiras atradnē atrasti pat 7 x 7 x 2 metrus lieli kristāli.

Mūsdienās Helgustadiras atradne ir izsmelta un karjera dibenu lielāko daļu gada klāj sniegs.

## Ārējās saites
* Īss Helgustadiras atradnes apraksts
Formula 3

**Formula 3**, jeb **F3**, kā tās bieži tiek sauktas saīsināti, ir sacīkšu sērijas, kurās parasti sacenšas jaunie braucēji. Par spēcīgāko no šīm līgām uzskata F3 Eirosēriju. Līdz šim no latviešiem šajās sacīkstēs ir piedalījušies Haralds Šlēgelmilhs un Karlīne Štāla.

## Formula 3 sēriju saraksts
### Šobrīd pastāvošas
* F3 Eirosērija
* Austrālijas F3
* Āzijas F3
* Dienvidamerikas F3
* Itālijas F3
* Japānas F3
* Lielbritānijas F3
* Somijas F3
* Spānijas F3
* Vācijas F3

### Vairs nepastāvošas
* ASV F3
* Brazīlijas F3
* Eiropas F3 Čempionāts
* Eiropas F3 Kauss
* Francijas F3
* Krievijas F3
* Meksikas F3
* Šveices F3
Heinrihs Bells

**Heinrihs Teodors Bells** (*Heinrich Theodor Böll*; dzimis , miris ) bija viens no nozīmīgākajiem rakstniekiem vācu literatūrā pēc Otrā pasaules kara, 1972. gada Nobela prēmijas literatūrā laureāts.

Bella darbi tulkoti vairāk nekā 30 pasaules valodās, viņa pazīstamākie darbi ir romāni "Biljards pusdesmitos" (*Billard um halb zehn*, 1959), "Klauna acīm" (*Ansichten eines Clowns*, 1963), "Grupas portrets ar dāmu" (*Gruppenbild mit Dame*, 1971) — tie visi izdoti arī latviešu valodā — un citi.

## Dzīvesgājums

Bells dzimis Ķelnē liberālā un pacifistiskā katoļu ģimenē. 1930. gados viņš veiksmīgi izvairījās no iesaistīšanās Hitlerjūgendā. Bells mācījies katoļu skolā, tad Ķeizara Vilhelma ģimnāzijā Ķelnē, pēc tam iesācis mācīties grāmatu tirgošanas pamatus Bonnā (1937. gads). 1938. gadā uz gadu iesaukts darba dienestā. Pēc tam 1939. gadā Bells iestājies Ķelnes universitātē, lai studētu ģermānistiku un klasisko filoloģiju, taču drīz vien iesaukts Vērmahtā. 1942. gadā atvaļinājuma laikā viņš salaulājās ar Annemariju Čehu. Kara laikā Bells ticis četras reizes ievainots. 1945. gada aprīlī viņš nonāca ASV armijas gūstā, tika atbrīvots septembrī. Pēc diviem gadiem tika publicēti viņa pirmie literarārie darbi (stāsti) — ar to arī sākās viņa aktīvā literārā darbība. 1949. gadā tika izdots viņa romāns "Vilciens pienāca laikā" (*Der Zug war pünktlich*).

1970. Bells kļuva par Vācijas PEN kluba prezidentu, viņš palika šajā amatā līdz 1972. gadam. No 1971. līdz 1974. gadam viņš bija arī Starptautiskā PEN kluba prezidents.

## Literatūra
* Heinrich Böll in der Sowjetunion  Bibliographie

## Ārējās saites

*
Degoles pagasts

**Degoles pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Slampes, Lestenes, Irlavas, Tumes un Smārdes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Vašleja

## Vēsture
Mūsdienu Degoles pagasta teritorijā vēsturiski atradās Irlavas pagasta Degoles muiža (*Gut Degahlen*, Degole). 1920. gada zemes reformas gaitā Degoles muižu sadalīja 38 vienībās 588 ha kopplatībā.

1945. gada septembrī Irlavas pagasta «Gausāju» mājās tika izveidota Degoles ciema padome. 1960. gadā Degoles ciemam pievienoja Mežnieku ciema padomju saimniecības «Irlava» teritoriju, 1962. gadā - Praviņu ciemu, 1968. gadā - Slampes ciema padomju saimniecības «Vienība» teritoriju. 1973. gadā daļu Degoles ciema iekļāva Lestenes ciemā. 1975. gadā Degoles ciemam pievienoja daļu Irlavas un Viesātu ciemu teritorijas, bet 1977. gada 28. martā — vēl daļu Irlavas ciema teritorijas, kā arī daļu likvidētā Ozolpils ciema. 1979. gadā daļa Degoles ciema teritorijas iekļauta Irlavas un Jaunpils ciemos. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Degoles pagasts kā administratīvā teritorija tika iekļauts Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Vienība (pagasta centrs), Degole, Garauši.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Nobela prēmija literatūrā

**Nobela prēmija literatūrā** () ir ikgadējs apbalvojums, kuru kopš 1901. gada pasniedz par izcilu darbību literatūrā. Tā ir viena no piecām Alfrēda Nobela 1895. gadā dibinātajām Nobela prēmijām, kura tiek pasniegta piecās dažādās jomās: fizikā, ķīmijā, literatūrā, miera veicināšanā un fizioloģijā vai medicīnā. To pasniedz Zviedrijas Karaliskā Zinātņu Akadēmija svinīgā ceremonijā Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā). Parasti, bet ne vienmēr, balvu pasniedz par literāro darbību kopumā, nevis par kādu atsevišķu darbu.

Šī ir augstākā balva, ko iespējams saņemt literatūrā, taču, kā norāda tās kritiķi, daudzi izcili autori, kas to būtu pelnījuši, nav to saņēmuši un par tās laureātiem nereti kļuvuši daudz mazāk nozīmīgi autori.

## Nominācija un izvēle
Nobela prēmijai literatūrā var izvirzīt tikai personas, nevar izvirzīt organizācijas kā tās ir iespējams Nobela miera prēmijas saņēmējiem. Nominēto cilvēku vārdus un citu informāciju par nominācijām nevar atklāt 50 gadus. Autorus Nobela prēmijai var nominēt Zviedrijas akadēmijas, dažādu literāro akadēmiju un biedrību locekļi, literatūras un valodu profesori, iepriekšējie Nobela prēmijas literatūrā laureāti, rakstnieku organizāciju vadītāji. Nav iespējams nominēt pašam sevi.

## Nobela prēmijas laureāti literatūrā

[thumb|175px|Pirmais Nobela prēmijas literatūrā laureāts [Silī Pridoms]]
No 1901. līdz 2017. gadam Nobela prēmiju literatūrā ir saņēmušas 114 personas (100 vīrieši un 14 sievietes). Pirmais Nobela prēmijas laureāts 1901. gadā bija franču dzejnieks Silī Pridoms. 1909. gadā apbalvojumu ieguva zviedru rakstniece Selma Lāgerlēva, kļūstot par pirmo sieviete, kura ieguvusi šo balvu. Francijas autori to ir ieguvuši visvairāk reižu — 16 reizes. Pa 11 reizēm apbalvojumu ir ieguvuši Amerikas Savienoto Valstu un Apvienotās Karalistes autori. 

## Atsauces

## Ārējās saites

* Nobela prēmija literatūrā
Adelīts

**Adelīts** (no  (*adelos*) — 'nenoteikts') ir rets minerāls, kas pirmoreiz aprakstīts 1891. gadā, Zviedrijā, Vermlandē. Veido pakāpeniskas pārejas sēriju ar vanādiju saturošu minerālu gotlobītu.

Izdala vanādiju saturoša adelīta paveidu — **vanādija adelītu**, kur vanādijs daļēji aizstāj arsēnu. Atrasts Vācijā, Tīringenē.

## Atradnes
* ASV — Jūta, Ņūdžersija
* Francija — Provansa
* Vācija — Lejassaksija, Tīringene
* Zviedrija — Vermlande

## Ārējās saites
* Mindat.org 
* Webmineral
Ērģemes kauja

**Ērģemes kauja** (, , ), kurā krievu karaspēks sakāva Livonijas apvienotos spēkus, notika Livonijas kara trešajā gadā - 1560 . gada 2. augustā. Neskatoties uz kaujas nelielajiem mērogiem, Ērģemes kaujai literatūrā tiek piešķirta Livonijas kara izšķirošās kaujas loma, jo tai sekoja būtiskas politiska un militāra rakstura izmaiņas. Lai gan kaujas vieta precīzi lokalizējama vismaz 12 -15 km attālumā no Ērģemes, Lugažu tuvumā, literatūrā pieņemts tieši Ērģemes nosaukums, kas nav nepareizi, ņemot vērā to, ka kauja notika pie Valtera fon Pletenberga muižas, kas tajā laikā ietilpa Ērģemes pilstiesā.

## Priekšvēsture
Lai arī 1560. gadā krievu militāro aktivitāšu mērķis bija nozīmīgās Vīlandes pils ieņemšana, karadarbība notika arī plašā teritorijā ap to, sevišķi dienvidu virzienā. Tā krievu karaspēka vienība (pēc Rennera hronikas - ap 40 000, pēc A. Kurbska atstātajām ziņām - ap 12 000 karavīru) kņaza Andreja Kurbska vadībā jūlija beigās apmetās nometnē pie Valkas. Savukārt Livonijā savāktais karaspēks, Livonijas ordeņa landmaršala Fīlipa Šalla fon Bella vadībā, 1. augustā pameta nometni pie Trikātas pils un virzījās pretī krievu karaspēkam, izvietojoties nometnē pie Lugažiem.

## Kaujas norise
2. augustā Livonijas karaspēka izlūku vienība 30 karavīru sastāvā sastopoties ar apmēram 500 vīru lielu krievu karaspēka daļu iesaistījās karadarbībā, kas beidzās ar abu pušu atkāpšanos. Uzskatot 500 vīru lielo krievu karaspēka vienību par galvenajiem spēkiem, Livonijas karaspēks, kas pēc Rennera hronikas sastāvēja tikai no 300 jātniekiem, uzsāka vajāšanu. Sekojot krievu vienībai, Livonijas karaspēks uzdūrās krievu galvenajiem spēkiem, kas atradās paslēptuvē. Sekoja Livonijas karaspēka ielenkšana un sakaušana, lielākā daļa karaspēka vadoņu, lielā pārspēka mākti, padevās gūstā. Avotos minēts, ka kritušo un gūstā saņemto Livonijas karavīru skaits bija 261. No komandējošā sastāva krita Kandavas fogts Kristaps Zībergs, savukārt landmaršals un 11 komturi tika saņemti gūstā. Zināms, ka kritušos krievus bija iespējams aizvest tikai 14 vezumos.

## Sekas
Ērģemes kaujas rezultātā no ierindas tika izsista lielākā daļa Livonijas ordeņa komandējošā sastāva, tomēr šo kauju nevar uzskatīt par izšķirošo Livonijas karā, jo karš vēl turpinājās 23 gadus. Arī Livonijas ordeņa dzīvā spēka zaudējumi bija nelieli un amatpersonu aizvietošana grūtības nevarēja sagādāt. Livonijas konfederācijas sairšanu, ko literatūrā pieņemts uzskatīt par Ērģemes kaujas sekām, noteica citi būtiski militārpolitiskie faktori. Par Ērģemes kaujas tiešām sekām var uzskatīt Vilandes ieņemšanu pēc nepilnām trīs nedēļām.

## Avoti
* Johann Renner's Livländische Historien. Göttingen, 1876. 
* Rusovs, B. Livonijas kronika. Rīga, 1926.

## Literatūra
* Dunsdorfs, E., Spekke, A. Latvijas vēsture 1500 - 1600. Stockholm, 1964. 
* Zeids, T. Ērģemes kauja un tās vēsturiskā nozīme. Latvijas PSR zinātņu akadēmijas vēstis. 1961. Nr.7. 3.-9.lpp.
Džūkstes pagasts

**Džūkstes pagasts** ir viena no Tukuma novada teritoriālajām vienībām tā dienvidaustrumos. Robežojas ar Lestenes, Slampes, Dobeles, Annenieku, Jaunpils, Jaunbērzes un Kalnciema pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
Dunduru pļavas.

#### Upes
Džūkste, Skudrupīte, Slampe, Pienava.

## Vēsture
Mūsdienu Džūkstes pagasta teritorijā vēsturiski atradās Džūkstes muiža (*Siuxt*, Džūkste), Grauzdes muiža (*Grausden*, Grauzde), Pētermuiža (*Peterhof*, Pēteri), Pienavas muiža (*Pönau*), Rumbas jeb Rumbenes muiža (*Rumbenhof*).

Par pagasta izveidošanas gadu tiek uzskatīts 1890. gads, kad tas tika apvienots ar Pienavas pagastu un līdz 1925. gadam tā nosaukums bija **Džūkstes-Pienavas pagasts**. 1935. gadā tā platība bija 183,6 km². 1945. gadā pagasta teritorijā tika izveidotas Džūkstes, Lanciņu un Pienavas ciema padomes. 1954. gadā Džūkstes ciemam pievienoja Lanciņu ciemu, 1962. gada daļu Lestenes ciema, savukārt 1962. gadā daļu Džūkstes ciema iekļāva Bērzes ciemā, bet 1971. gadā Kalnciema, Bērzes un Salas ciemos. 1990. gadā Džūkstes ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā pagasts kā teritoriāla vienība tika iekļauts Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas pagasta teritorijā ir Džūkste (pagasta centrs), Lancenieki, Pienava.

### Ievērojamas personības
* Aleksandrs fon Mēdems (1770—1842), Kurzemes galma kambarkungs un landhofmeistars
* Teodors Zeiferts (1865—1929), literatūras kritiķis un vēsturnieks
* Gustavs Zemgals (1871—1939), politiķis, Latvijas Valsts prezidents
* Ludis Bērziņš (1870—1965), luterāņu mācītājs, folklorists, dzejnieks
* Kārlis Straubergs (1890—1962), latviešu folklorists, klasiskais filologs
* Eduards Grosbergs (1892-1970), latviešu arhitekts, Latvijas Arhitektu biedrības valdes loceklis, Latvijas Valsts kontroles kolēģijas loceklis. Viens no 1944. gada 17. marta Latvijas Centrālās padomes memoranda parakstītājiem
* Rita Gāle (Uibo) (1925), dzejniece
* Ludvigs Sēja (1885—1962), Latvijas diplomāts, Latvijas ārlietu ministrs (1924), Latvijas sūtnis Lietuvā un Latvijas sūtnis ASV.
* Ansis Lerhis-Puškaitis (1859-1903), rakstnieks
*Martins Lavrovs (1994), hokejists
*Romāns Bargais (1987), aktieris

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

Džūkstes pagastā atrodas Džūkstes pamatskola un Džūkstes bērnudārzs. Džūkste kā skola jau ir pastāvējusi no 1933. gada un līdz mūsdienām. Džūkstes pagastā kā kultūras cents ir Džūkstes kultūras nams.

## Atsauces
Engures pagasts

**Engures pagasts** ir viena no Tukuma novada teritoriālajām vienībām pie Rīgas līča. Pagasta centrs Engure atrodas 70 km attālumā no Rīgas un 26 km attālumā no Tukuma. Robežojas ar sava novada Smārdes, Lapmežciema, Zentenes un Sēmes pagastiem un Talsu novada Mērsraga pagastu.

## Daba
[left|thumb|250px|[Engures jūrmala]]
Engures pagasts stiepjas šaurā joslā gar Rīgas līča piekrasti no Klapkalnciema dienvidos līdz Mērsragam ziemeļos. Krasta līnijas garums ir apmēram 44 km, platākajā vietā pagasta teritorija iestiepjas iekšzemē ap 10 km — pie Rideļiem, šaurākajā vietā — ap 1 km pie Apšuciema.

### Hidrogrāfija
#### Ezeri
Pagasta ziemeļu daļā atrodas Engures ezers, ap to izveidots Engures ezera dabas parks. Engures ezers ir trešais lielākais ezers Latvijā, tas ir 4,5 km plats un 18 km garš.

## Vēsture
Vēsturiski Engures pagastā atradās Engures muiža (*Gut Angern*).

Engure pirmoreiz minēta 1245. gadā Vācu ordeņa mestra vietnieka Eberharda un Kurzemes bīskapijas bīskapa Henriha vienošanās aktā par zemju sadalīšanu (pēc citiem avotiem 1567. gadā). 1935. gadā pagasta platība bija 108,8 km². 1945. gadā pagasta teritorijā izveidoja Engures, Bērzciema un Plieņu ciema padomes. 1951. gadā Engures ciemam pievienoja Bērzciema ciemu, 1954. gadā Slocenes ciemu, kurā iepriekš 1951. gadā bija iekļauts Plieņu ciems. 1990. gadā ciemu pārdēvēja par pagastu. 2009. gadā apvienojies Engures novadā, kura centrs atrodas Smārdē. 2021. gadā Engures novadu iekļāva Tukuma novadā.

### Pieminekļi
* Zvejnieku sēta "Lielkristi"
* Zvejnieku-zemnieku sēta "Andricas" 	
* Zvejnieku sēta "Skaras" 	
* Engures pilskalns (Marijas, Baznīcas kalns)

## Iedzīvotāji

### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Engure (pagasta centrs), Bērzciems, Plieņciems, Apšuciems, Klapkalnciems, Abragciems, Ķesterciems un Ezermuiža.

## Saimniecība

Engures pagastā ir ierobežota saimnieciskā darbība, jo teritorija ietilpst Baltijas jūras un Rīgas jūras līča piekrastes aizsargjoslas, Engures ezera Dabas parka, kompleksā dabas lieguma "Plieņciema kāpa" lieguma ierobežotas saimnieciskās darbības joslās.

### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Engure

**Engure** ir ciems Tukuma novada ziemeļaustrumos, Rīgas līča piekrastē, Engures pagasta centrs.

2025. gadā Engurē bija 1419 iedzīvotāji. Netālu no Engures tek Ķīšupīte un Engures upe, 6 km attālumā atrodas Engures ezers, kas ir viens no lielākajiem ezeriem Latvijā. Engurē atrodas Engures osta, baznīca, pasta nodaļa, pagasta pārvalde, skola, bibliotēka, ambulance, bāka, kultūras nams, veikali, kafejnīca, kempings un netālu no centra arī degvielas uzpildes stacija.

## Vēsture
Engures nosaukums pirmo reizi rakstos minēts 1245. gadā Vācu ordeņa mestra vietnieka Eberharda un Kurzemes bīskapijas bīskapa Henriha vienošanās aktā par zemju sadalīšanu.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Attēlu galerija

Attēls:Engure. Mācītāja muiža.jpg|Mācītāja muiža Engurē
Attēls:Engures vidusskola 2.jpg|Engures vidusskola
Attēls:Engures osta - harbor - panoramio (5).jpg|Engures osta
Attēls:Engure Church 2006-08.jpg|Engures luterāņu baznīca
Attēls:Engures mols - Guntars Mednis - Panoramio.jpg|Engures mols


### Attālumi līdz dažām pilsētām
* Rīga — 71 km;
* Tukums — 24 km;
* Talsi — 47 km;
* Jūrmala — 39 km.

## Atsauces
Jaunpils pagasts

**Jaunpils pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā dienvidos. Robežojas ar sava novada Viesatu, Irlavas, Džūkstes un Lestenes pagastiem, Dobeles novada Bikstu un Annenieku pagastiem un Saldus novada Remtes pagastu. Pagasta centrs ir Jaunpils.

## Daba
Pagasts atrodas apvidū, kur Zemgales līdzenums pakāpeniski pāriet Austrumkursas augstienē. 

Jaunpils pagastā ir Kartavkalnu pilskalns, kur var apskatīt priežu aleju un izstaigāt vairākus taku lokus. Kartavkalnos katru gadu norisinās skriešanas sancensības "Kartavkalnu apļi". 

### Hidrogrāfija
Teritorijai raksturīgs viegli paugurains reljefs, caur pagasta teritoriju tek vairākas mazas upītes: Bikstupe (32 km), Bikstupes kreisā krasta pieteka Rūšu strauts (17 km). Pagasta teritorijā Lestenes–Ēnavas purvā tecējumu sāk Ventas lielākā pieteka Abava. Pagasta ziemeļrietumu daļā tek Viesata. Pagastā ir vairāki mazi ezeriņi: Apsauju ezers (Lielapsauju; , Brandavu ezers , Mellīzeris, Bautēlis . Jaunpils centrā uz Bikstupes un Rūšu strauta atrodas mākslīgs Jaunpils dzirnavezers, nedaudz lejāk — Ķimšu ūdenskrātuve.

## Vēsture
Mūsdienu Jaunpils pagasta teritorijā vēsturiski atradās Jaunpils muiža (*Gut Neuenburg*, Jaunpils), Jurģu muiža (*Gut Georgenhof*, Jurģi), Lauku muiža (*Gut Feldhof*, Veclauki), Mariņmuiža (*Gut Marienhof*), Pļavnieku muiža (*Gut Plaueneck*), Struteles muiža (*Gut Strutteln*), Spriņģu muiža (*Gut Springen*, Josti).

Jaunpils pagasta teritorija izveidojās 17.-18. gadsimtā ap Jaunpils muižu. 1935. gadā pagasta platība bija 127 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Jaunpils un Jurģu ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1965. gadā Jaunpils ciemam pievienoja Jurģu ciemu. 1979. gadā Jaunpils ciemā iekļāva daļu Degoles ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jaunpils pagastu kopā ar Viesatu pagastu apvienoja Jaunpils novadā. 2021. gadā Jaunpils novadu iekļāva Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Jaunpils, Leveste, Jurģi, Strutele, Struteles muiža, Veclauki, Saule, Brandavas, Jaunsēži.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Frīdrihs Vatsons (1777—1826), luterāņu mācītājs un žurnālists,
* Krišjānis Barons (1835—1923), latviešu folklorists, rakstnieks un publicists,
* Jānis Veismanis (1867—1913), dzejnieks, luterāņu mācītājs un žurnālists,
* Hugo Kārlis Grotuss (1884—1951), latviešu gleznotājs.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Nornas

thumb|250px|"Nornas", Johannesa Gērta glezna (1889)
**Nornas** () ir trīs mītiskas būtnes skandināvu mitoloģijā, kas mitinās pie Igdrasila saknēm un auž likteņa audeklu - katra dzīvība ir viens pavediens šai audeklā, un pavediena garums nosaka dzīves ilgumu.

Tādējādi viss jau ir iepriekšnoteikts: arī dievu dzīves ir tikai pavedieni šai audeklā un Nornas viņiem tos nerāda.
Irlavas pagasts

**Irlavas pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām, Abavas krastos. Tas izvietojies 20 km attālumā no novada centra Tukuma. Robežojas ar sava novada Jaunsātu, Tumes, Degoles, Lestenes, Jaunpils, Viesatu un Zemītes pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Prūsene, Roja, Vecupe, Viesata, Žīdu strauts.

#### Ezeri
Nūstiņu ezers

## Vēsture
Mūsdienu Irlavas pagasta teritorijā vēsturiski atradās Akmeņmuiža (*Gut Steinhof*, Sāti), Irlavas muiža (*Gut Irmlau*, Vaski), Ķūķu muiža (*Gut Abaushof*), Pētertāles muiža (*Gut Petertal*, Pētertāle), Snapju muiža (*Gut Friedrichsberg*, Snapji).

Rakstu avotos Irlava pirmoreiz minēta 1453. vai 1454. gadā kā Livonijas ordeņa lēnis *Irmlow*. Pagasta pašpārvalde izveidota 19. gadsimta 60. gados. 1861. gadā Irlavas pagastam pievienoja Degoles un Ķūku muižu pagastus, 1924. gadā - Pētertāles pagastu. 1935. gadā Irlavas pagasta platība bija  un tajā dzīvoja 2132 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Irlavas un Degoles ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1965. gadā Irlavas ciemam pievienoja Abavas ciema kolhoza «Druva» teritoriju. 1961. gadā daļu Irlavas ciema iekļāva Tumes ciemā, bet 1975. un 1977. gadā - Degoles ciemā, savukārt 1979. gadā daļu Degoles ciema pievienoja Irlavas ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Irlavas pagasts kā administratīvā teritorija tika iekļauts Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Irlava (pagasta centrs), Vaski, Sāti, Snapji, Pētertāle.

### Ievērojamas personības
* Oskars Dankers (1883—1965), ģenerālis
* Ernests Gulbis (1888—?), politiķis, 1. un 2. Saeimas deputāts
* Roberts Liepiņš (1890—1978), diplomāts un politiķis. Latvijas finanšu ministrs (1928), Rīgas pilsētas galva (1936—1940).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Bells

**Bells** (sieviešu dzimtē **Bella** ()) ir izplatīts angļu uzvārds, kas angliski nozīmē *zvans*. Cilvēki ar šādu uzvārdu var būt:

* Aleksandrs Greiems Bells (*Alexander Graham Bell*; 1847―1922) — skotu izcelsmes amerikāņu izgudrotājs;
* Heinrihs Bells (*Heinrich Theodor Böll*; 1917―1985) — vācu rakstnieks;
* Kolins Bells (*Colin Bell*; 1946―2021) ― angļu futbolists;
* Radža Bells (*Raja Bell*; dzimis 1976) — amerikāņu basketbolists;
* Tobins Bells (*Tobin Bell*; dzimis 1942) — amerikāņu aktieris.

## Skatīt arī
* Bella
* Bels
* Bell Labs
Jaunsātu pagasts

**Jaunsātu pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām. Pagasts izvietojies 17 km attālumā no novada centra Tukuma. Robežojas ar sava novada Pūres, Irlavas, Tumes, Zemītes un Kandavas pagastiem.

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Abava

## Vēsture
Mūsdienu Jaunsātu pagasta teritorijā vēsturiski atradās Abavas muiža (*Gut Krons Abaushof*), Jaunsātu muiža (*Gut Neu-Sahten*, Jaunsāti), Kukšu muiža (*Gut Kukschen*, Kukšas), Vecsātu muiža (*Gut Alt-Sahten*, Vecsāti).

1945. gadā Grenču pagastā izveidoja **Abavas ciema padomi**. 1960. gadā Abavas ciemam pievienota Tumes ciema kolhoza «Pumpurs» teritorija, 1965. gadā pievienota Zemītes ciema kolhoza «Zaļā zeme» teritorija, bet kolhoza «Druva» teritorija pievienota Irlavas ciemam. 1968. gadā Abavas ciemu pārdēvēja par Jaunsātu ciemu. Līdz 1975. gadam ciema centrs bija Vecsāti. 1975. gadā Jaunsātu ciemam pievienoja daļu Aizdzires ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Jaunsātu pagastu iekļāva Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Abavnieki (pagasta centrs), Ķīši, Kukšas, Sautiņi, Zvejnieki, Pičas, Vecsāti, Bruži, Aizas.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Sociālā aprūpe
Jaunsātu pagastā atrodas Valsts sociālās aprūpes centra "Zemgale" filiāle „Ķīši", kurš tika dibināts drīz pēc Otrā pasaules kara. Pašreizējā trīs stāvu ēkā centrs darbojas kopš 1975. gada. Pašreiz aprūpes centrā ir ievietots 151 iemītnieks ar dažādiem (viegliem, vidējiem un smagiem) garīga rakstura traucējumiem, vecumā no 18 līdz 85 gadiem. Centra teritorijā ietilpst 17,8 ha zemes, no kuras 3,4 ha sastāda mežs. Centra ēka nodota ekspluatācijā 1974. gadā.

## Atsauces
Lestenes pagasts

**Lestenes pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām tā dienvidrietumos. Izvietojies 26 km attāluma no novada centra Tukuma. Robežojas ar sava novada Degoles, Irlavas, Džūkstes, Slampes un Jaunpils pagastiem. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Cauri pagastam tek Abava, Kundziņstrauts un Lestene.

#### Ezeri
Pagastā atrodas Pālansu ezers, Kliģu ezers un Māriņmuižas dīķis.

## Vēsture
Mūsdienu Lestenes pagasta teritorijā atradās Jaunlestenes muiža (*Gut Neu-Lesten*), Kliģu muiža (*Gut Kliggenhof*), Lestenes muiža (*Gut Lesten*).

1935. gadā Lestenes pagasta platība bija 107,8 km² un tajā dzīvoja 1610 iedzīvotāju. 1945. gadā pagastā izveidoja Lestenes un Mežnieku ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1965. gadā daļu Lestenes ciema pievienoja Džūkstes ciemam. 1973. gadā Lestenes ciemā iekļāva daļu Degoles ciema, bet 1975. gadā daļu Lestenes ciema pievienoja Slampes ciemam. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Lestenes pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Tukuma novadā.

**Ievērojamākās vietas:** latviešu leģionāru brāļu kapi un luterāņu baznīca.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Lestene (pagasta centrs), Blāzma, Burtnieki un Mariņmuiža.

### Ievērojamas personības
* Kārlis Vilhelms Kupfers (1829—1902), anatoms
* Ansis Lielgalvis (1878—1921), latviešu strēlnieku komandieris.
* Haralds Biezais (1909—1995),  luterāņu mācītājs un teologs.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Nobela prēmijas laureāti literatūrā

**[[Nobela prēmija literatūrā]]** (zviedru val: *Nobelpriset i litteratur*) ir ikgadējs Zviedrijas Akadēmijas apbalvojums par ieguldījumu literatūrā, kuru kopš 1901. gada pasniedz par izcilu darbību literatūrā. Tā ir viena no piecām Alfrēda Nobela 1895. gadā dibinātajām Nobela prēmijām, kura tiek pasniegta piecās dažādās jomās: fizikā, ķīmijā, literatūrā, miera veicināšanā un fizioloģijā vai medicīnā. Prēmija tiek pasniegta svinīgā ceremonijā Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā katru gadu 10. decembrī (A. Nobela nāves dienā). Pirmo Nobela prēmija literatūrā saņēma franču dzejnieks un esejists Silī Pridoms. Katrs laureāts saņem medaļu, diplomu un naudas balvu, kas katru gadu mainās.

## Daži fakti
* Kad 1958]. gadā prēmiju piešķīra Krievijā dzimušajam rakstniekam Borisam Pasternakam, viņš PSRS spiediena dēļ bija spiests atteikties no šī apbalvojuma.
* 1964. gadā francūzis Žans Pols Sartrs atteicās pieņemt Nobela prēmiju literatūrā, pie kam viņš jau iepriekš bija atteicies no visiem oficiālajiem apbalvojumiem.
* Nobela prēmijas literatūrā ieguvēju vidū ir vairāk sieviešu nekā jebkurā citā Nobela prēmijas kategorijā, izņemot Nobela miera prēmiju.
* Tikai 4 reizes prēmija ir pasniegta 2 personām vienlaicīgi (1904, 1917, 1966, 1974).
* 7 reizes Nobela prēmiju literatūrā nepasniedza (1914, 1918, 1935, 1940—1943).
* 2019. gadā piešķīra divas Nobela prēmijas literatūrā — par 2018. un 2019. gadu.
* Līdz 2024. gadam Nobela prēmija literatūrā ir piešķirta 117 reizes, kopumā 121 personai.

## Laureāti
### 1901—1910

### 1911—1920

### 1921—1930

### 1931—1940

### 1941—1950

### 1951—1960

### 1961—1970

### 1971—1980

### 1981—1990

### 1991—2000

### 2001—2010

### 2011—2020

### 2021—pašlaik

## Laureāti pēc valsts
No 1901. līdz 2025. gadam Nobela prēmija literatūrā ir piešķirta 122 personām.
Laureātiem, kam norādītas divu valstu piederības, tabulā katrai no valstīm pieskaitīta puse punkta.

## Atsauces
Vācijas F3

**Vācijas Formula 3 čempionāts** ir Formula 3 čempionāts, kurš pārsvarā norisinās Vācijā. Tas tika dibināts 1950. gadā. No latviešiem tur ir braukuši Haralds Šlēgelmilhs, kurš to darīja 2006. gadā, un Karlīne Štāla, kura to dara šobrīd. Autosporta formulu hierarhijā Vācijas F3 ierindo starp F3 Eirosēriju un Formula Renault. Kopš 1980. gadiem čempionātā uzvaru ir izcīnījuši tādi piloti kā Mihaels Šūmahers un Toms Kristensens.
Pūres pagasts

**Pūres pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām. Atrodas 85 km attālumā no Rīgas un 19 km attālumā no novada centra Tukuma. Robežojas ar sava novada Jaunsātu, Tumes, Sēmes, Zentenes, Kandavas un Cēres pagastiem. 

## Daba
Atrodas Ziemeļkursas augstienes Vanemas paugurainē un Abavas senlejā. Augstākā vieta - 89,2 m vjl. - atrodas pagasta ziemeļu daļā.

### Hidrogrāfija
#### Upes
* Abava
** Pūre
*** Sīļupīte
*** Viljetupīte
** Vēdzele
** Zvārīte

#### Ūdenstilpes
Uz Pūres upes uzpludināts Sudmaļu dzirnavezers (7,9 ha), bet uz Zvārītes upes - Gravu dīķis un Sermuļu dīķis.

## Vēsture
thumb|265px|Lamiņu baznīca Pirmā pasaules kara laikā.

Vēsturiski mūsdienu Pūres pagastā atradās Daigones muiža (*Gut Deguhnen*, Daigone), Lamiņu muiža (*Gut Lievenhof*, Lamiņi), Putnēnu muiža (*Gut Puttnem*, Putnēnmuiža), Pūres muiža (*Gut Puhren*, Pūre).

Pūres pagasts pašpārvaldi ieguva 1866. gadā, bet pagastmāja tika uzcelta 1889. gadā. 1935. gadā pagasta platība bija 39,1 km² un tajā dzīvoja 791 iedzīvotājs. 1945. gadā pagastā nodibināja Pūres un Rasas ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1951. gadā Pūres ciemam pievienoja Daigones ciemu, 1954. gadā - Rasas ciemu, 1961. gadā - Cēres ciema kolhoza «Dzintars» teritoriju. 1975. gadā Pūres ciemam pievienoja daļu Zentenes ciema, bet daļu Pūres ciema pievienoja Kandavas lauku teritorijai. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Pūres pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Tukuma novadā.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir Pūre (pagasta centrs), Dzintars, Lamiņi, Daigone, Vildene, Pūres stacija, Meiniķi.

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
Sēmes pagasts

**Sēmes pagasts** ir viena no Tukuma novada administratīvajām teritorijām novada austrumos. Robežojas ar Engures, Smārdes, Tumes, Pūres un Zentenes pagastiem. Pagasta centrs Sēme. 

## Daba
### Hidrogrāfija
#### Upes
Pakuļupīte, Pīkstupe.

#### Ezeri
Baltene, Ciemene, Koknesis, Ķelda, Līkaiņu ezers, Mucenieku ezers, Pakuļezers, Pilsētas ezers, Sēmes dzirnezers, Sēmes ezers, Sīļezers.

### Dabas objekti
* Kaives Senču ozols — sena Pērkona kulta vieta Kaivē pie "Senčiem" (VKPAI nr. 2318.). Ozola vecums ir apmēram 800 gadu un tas ir 11. resnākais ozols Austrumeiropā (10,2 m apkārtmērs). 1920. gados zibens nospēra ozola galotni, 1970. gados tika aizmūrēts tā dobums. 2003. gadā veikti ozola saglabāšanas darbi, izveidota zaru balstu sistēma, kura sastāv no 5 stutēm; virs nolauztās galotnes atjaunots jumtiņš.
* Buku liepa, Mazbrizules kadiķis, goba pie "Siljāņu" mājām — vietējas nozīmes dabas objekti.

## Vēsture
Vēsturiski mūsdienu Sēmes pagasta teritorijā atradās Brizules muiža (*Gut Bresilgen*, Brizule), Kaives muiža (*Gut Kaiwen*, Kaive), Raudas muiža (*Gut Rauden*, Rauda), Plieņu muiža (*Gut Plönen*), Rideļu muiža (*Gut Riddelsdorf*, Rideļi), Sēmes muiža (*Gut Sehmen*), Svares muiža (*Gut Schwarren*), Vilksalas muiža (*Gut Wilxaln*, Vilksala).

Sēmes baznīcas tagadējā ēka atklāta 1892. gada 6. decembrī. 19. gadsimta beigās Sēmes pagastā bija 8 muižas. Pēc 1920. gada zemes reformas Sēmes muiža (*Sehmen*) sadalīta 49 vienībās 862 ha kopplatībā, Brizules muiža (*Bresilgen*, 905 ha) 34 vienībās, Kaives muiža (*Kaiwen*, 803 ha) 47 vienībās, Raudas muiža (*Rauden*, 418 ha) 20 vienībās, Plieņu muiža (*Plönen*, 367 ha) 30 vienībās. Pagasta teritorijā atradās arī neliela daļa no Pūres muižas (21 ha) un Cērkstes muižas (*Zerxten*, 23 ha), arī Kāres (*Kahre*) un Lejas muižas.   

1935. gadā Sēmes pagasta platība bija 100,02 km². 1945. gadā pagastā izveidoja Sēmes un Brizules ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1945. gadā Sēmes ciemam pievienoja Brizules un Vecmoku ciemus. 1960. gadā pievienoja lielāko daļu Lazdu ciema, bet Sēmes ciema kolhoza «Ļeņina ceļš» teritoriju 1968. gadā iekļāva Milzkalnes ciemā. 1990. gadā ciemu reformēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvu teritoriju iekļāva Tukuma novadā.

Līdz mūsdienām saglabājušās Kaives, Brizules, Rideļu un Raudas muižu ēkas.

## Iedzīvotāji
### Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

### Apdzīvotās vietas
Lielākās apdzīvotās vietas ir **[[Sēme]]**, Kaive, Brizule, Rideļi.

### Ievērojamas personības
* Brizulē autoavārijā 1925. gada 22. augustā miris Zigfrīds Anna Meierovics (1887—1925) 
* Kaivē dzimusi aktrise Vija Artmane (1929—2008).

## Saimniecība
### Transports

## Izglītība un kultūra

## Atsauces
1701. gads

**1701. gads** () bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās trešdienā.

## Notikumi
* Turpinājās Lielais Ziemeļu karš

### Janvāris
* 18. janvāris — Frīdrihs I Hoencollerns kļūst par karali Prūsijā.

### Marts
* Sākās karš par Spānijas mantojumu.

### Maijs
* 23. maijs — pēc apsūdzības Viljama Mūra slepkavībā un pirātismā, Londonā tiek pakārts kapteinis Viljams Kids.

### Jūlijs
* 9. jūlijs — Daugavas kaujā Spilves pļavās pie Rīgas Zviedrijas karaspēks sakāva Saksijas, Kurzemes un Krievijas caristes apvienotos spēkus.
* 24. jūlijs — nodibināta Detroita.

### Septembris
* 16. septembris — princis Džeimss Frensiss Edvards Stjuarts kļūst par jauno pretendentu uz Skotijas troni kā karalis Džeimss VIII un Anglijas troni kā karalis Džeimss III.

### Oktobris
* 9. oktobris — Konektikutā tiek reģistrēta Konektikutas koleģiātu skola (vēlāk pārdēvēta par Jeila Universitāti).

### Nezināms datums
* Japānā jaunajam daimio Asano Naganori tiek pavēlēts izdarīt *[[harakiri|seppuku]]* (rituāla pašnāvība). Viņa pakļautībā esošie 47 samuraji sāk plānot atriebību par viņa nāvi.
* Slovēnijā, Ļubļanā nodibināta Filharmonijas sabiedrība (*Academia philharmonicorum*)

## Dzimuši
* 18. marts — Niklāss Zālgrēns, zviedru tirgotājs un filantrops (miris 1776. gadā)
* 27. aprīlis — Sardīnijas Čārlzs Emanuēls III (miris 1773. gadā)
* 14. maijs — Viljams Emersons, angļu matemātiķis (miris 1782. gadā)
* 4. augusts — Tomass Blakvels, skotu zinātnieks (miris 1757. gadā)
* 5. novembris — Pjetro Longi, venēciešu gleznotājs (miris 1785. gadā)
* 27. novembris — Anderss Celsijs, zviedru fiziķis un astronoms (miris 1744. gadā)

## Miruši
* 14. janvāris — Tokugava Mitsukuni, japāņu militārists (dzimis 1628. gadā)
* 21. aprīlis — Asano Naganori, japāņu militārists (dzimis 1667. gadā)
* 23. maijs — Viljams Kids, skotu pirāts (dzimis 1645. gadā)
* 9. jūnijs — Filips I (*Philippe de France, duc d’Orléans*), Orleānas hercogs (dzimis 1640. gadā)
* 20. augusts — Čārlzs Sedlijs, angļu libretists (dzimis 1639. gadā)
* 16. septembris — Džeimss II (*James II*), Anglijas, Skotijas un Īrijas karalis (dzimis 1633. gadā)
Sēme (nozīmju atdalīšana)

**Sēme** var būt:
* Sēme — apdzīvota vieta Tukuma novadā, Sēmes pagasta centrs
* Sēme — Lūšupītes labā krasta pieteka
* Lūšupītes nosaukums lejtecē
* Pūres nosaukums augštecē
* Sēmesupes cits nosaukums

## Skatīt arī
* Sēmes pagasts
Lestene

**Lestene** ir ciems Tukuma novada Lestenes pagastā, pagasta centrs. Izvietojies autoceļu krustojumā pie Bražu grāvja ietekas Lestenes upē  no novada centra Tukuma un  no Rīgas.

Apdzīvotā vieta izveidojusies pie bijušās Lestenes muižas *(Lesten)* centra. Izaugusi pēckara gados kā padomju saimniecības «Lestene» un ciema padomes centrs. Lestenē atrodas apvienotās Irlavas un Lestenes pagastu pārvaldes pakalpojumu centrs, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, feldšeru un vecmāšu punkts. Lestenes muižas apbūve un Lestenes luterāņu baznīca ir valsts nozīmes arhitektūras pieminekļi. Pēc 2000. gada pie baznīcas ierīkoti Brāļu kapi, kuros apbedīti 2. pasaules karā kritušie Latviešu leģiona karavīri.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Lestenē dzimuši
* Kārlis Vilhelms Kupfers — viens no modernās embrioloģijas pamatlicējiem, anatoms un histologs, Tērbatas universitātes profesors.

## Atsauces
Gordijs Hovs

**Gordons "Gordijs" Hovs** (; dzimis  Floralā, Kanādā, miris ) bija kanādiešu hokejists, spēlējis labās malas uzbrucēja pozīcijā. Viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku labākajiem hokejistiem.

## Karjera
Karjeras laikā NHL spēlējis Detroitas "Red Wings" (1946—1971) un Hārtfordas "Whalers" (1979—1980) klubu sastāvā. Viņš ir vienīgais hokejists, kas NHL spēlējis piecās dažādās desmitgadēs (no 1940. līdz 1980. gadiem).

"Red Wings" sastāvā aizvadījis gandrīz visu profesionāļa karjeru, kluba sastāvā viņš četras reizes izcīnīja Stenlija kausu. Ar viņa vārdu radies termins *Gordie Howe hattrick* (Gordija Hova *hattrick*), kas tiek lietots, ja kāds spēlētājs vienas spēles laikā guvis vārtus, rezultatīvi piespēlējis un izkāvies, pats gan viņš nekad šo visu vienas spēles laikā nav izdarījis. G. Hovs karjeras laikā sešas reizes saņēmis Harta balvu, ko pasniedz sezonas vērtīgākajam spēlētājam, kā arī sešas reizes ieguvis Ārta Rosa balvu kā rezultatīvākais spēlētājs. 23 reizes piedalījies NHL Visu zvaigžņu spēlē, 12 reizes ticis iekļauts līgas simboliskajā pirmajā izlasē, kā arī 9 reizes — otrajā izlasē.

Viņš ir visvairāk sezonas aizvadījušais hokejists NHL (26), tāpat viņam pieder līgas rekords aizvadītajās spēlēs (1767), visvairāk spēlēs viena kluba sastāvā (1687). G. Hovs ir visu laiku vecākais hokejists, kas ir piedalījies NHL spēlē — 52 gadi un 11 dienas.

1972. gadā viņš tika uzņemts Hokeja slavas zālē. 2008. gadā bija pirmais NHL mūža ieguldījuma balvas saņēmējs.

## Pārstāvētie klubi
;USHL
* Omahas "Knights"
;NHL
* Detroitas "Red Wings"
* Hārtfordas "Whalers"
;WHA
* Hjūstonas "Aeros"
* Jaunanglijas "Whalers"
;IHL
* Detroitas "Vipers"

## Atsauces

## Ārējās saites

* ''Databasehockey'' profils 
* ''Legends of Hockey'' profils 
* ''bio — file interview with Gordie Howe'' 
* Biogrāfija: ''Hockey fans'', ESPN
Guntars Krasts

**Guntars Krasts** (dzimis  Rīgā) ir Latvijas politiķis. Bija Ekonomikas ministrs, Ministru prezidents, Ministru prezidenta biedrs ES lietās V. Krištopana valdībā.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1957. gada 16. oktobrī Rīgā. 1976. gadā beidza mācības Rīgas 31. vidusskolā. 1982. gadā absolvēja Latvijas Valsts universitātes Ekonomikas fakultāti tautsaimniecības plānošanas specialitātē. Atmodas kustības laikā darbojās Latvijas Republikas Pilsoņu komitejā un 18. novembra savienībā.

1990. gadu sākumā G. Krasts kopā ar Robertu Zīli un Normundu Lakuču nodibināja SIA R.A.N.G, kas nodarbojās ar muitas operācijām un ieroču tirdzniecību. 1991. gadā bijis arī SIA "R.A.N.G" valdes priekšsēdētājs. 1994. gadā Robežapsardzes komandieris Jānis Ādamsons izdeva pavēli, kura aizliedza firmai “R.A.N.G.” darboties uz valsts robežas, jo bija pamatotas aizdomas, ka šī firma nodarbojas ar nelikumīgām darbībām.

### Politiskā darbība
1995. gadā Guntars Krasts kļuva par Latvijas Republikas Ekonomikas ministru, 1997. gadā par Ministru prezidentu.

Ievēlēts 7. Saeimā no saraksta "Apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK", bija Saeimas Ārlietu komisijas priekšsēdētājs. Darbojās parlamentārās izmeklēšanas komisijā jautājumā par iespējamo valsts amatpersonu iesaisti kontrabandas darījumos Latvijā; parlamentārās izmeklēšanas komisijā "Latvijas kuģniecības" un citu stratēģiski svarīgu objektu privatizācijas jautājumā - priekšsēdētājs; rūpniecības, enerģētikas un būvniecības apakškomisijā.
Ievēlēts 8. Saeimā no saraksta "Apvienība "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK". Frakcijas "Tēvzemei un Brīvībai"/LNNK ierindas deputāts, komisijās nav darbojies.
2004. gadā nolika Saeimas deputāta mandātu, jo tika ievēlēts Eiroparlamentā.

2008. gada februārī izstājās no TB/LNNK. Kopš 2009. gada politisko partiju apvienības Libertas.lv biedrs, neiestājoties konkrētā apvienības partijā (apvienība 2009. gada Eiropas parlamenta vēlēšanās nepārvarēja 5% barjeru,l un Eiropas parlamentā neiekļuva). Vēlākajos gados Krasts attālinājās no politikas, strādājot Apvienoto Nāciju un Eiropas Savienības projektā Moldovā par valdības padomnieku valsts reformu un ES integrācijas jautājumos.

2018. gada janvārī Krasts iestājās partijā "Reģionu alianse".

## Atsauces

## Literatūra
* Krasts Guntars. Nākotne pieder mums visiem. - Preses nams: Rīga, 2002. - 140 lpp.
* Economic development of Latvia : report / Ministry of Economy Republic of Latvia ; forew. by Guntars Krasts. - Riga, 1996. - 118 p.

## Ārējās saites
* Guntars Krasts - deputāta kandidāta CV 
* Ekspremjers Krasts tiesas ceļā vēlas atgūt 0,3 miljonu aizdevumu. - LETA. 13.12.2009.
Valdis Birkavs

**Valdis Birkavs** (dzimis ) ir latviešu politiķis, juridisko zinātņu doktors. Latvijas juristu biedrības dibinātājs un tās pirmais prezidents.

## Dzīvesgājums
Dzimis Rīgā, līdz 1957. gadam mācījās Rīgas 51. strādnieku jaunatnes vakara vidusskolā, tad līdz 1961. gadam Rīgas industriālajā politehnikumā, iegūstot tehniķa kvalifikāciju. 1969. gadā absolvēja tieslietu studijas Latvijas Valsts universitāti ar jurista diplomu. 1978. gadā aizstāvējis disertāciju kriminoloģijā un ieguvis juridisko zinātņu kandidāta grādu, 1993. gadā ieguvis juridisko zinātņu doktora grādu.

1990. gadā kā Latvijas Tautas frontes pārstāvis ievēlēts Augstākajā Padomē, bet 1993. gadā kļuva par vienu no “Latvijas ceļa” dibinātājiem. 1993. gada vasarā partija uzvarēja 5. Saeimas vēlēšanās un Birkavs kļuva par Latvijas Ministru prezidentu. Pēc Birkava valdības izjukšanas 1994. gada vasarā Valdis Birkavs kļuva par ārlietu ministru, šajā amatā palika piecus gadus piecu dažādu valdību sastāvā un atkāpās no amata 1999. gadā.

1999. gada jūnijā Valsts prezidenta vēlēšanās Birkavs bija “Latvijas ceļa” kandidāts un ieguva 2. vietu, par prezidentu kļuva Vaira Vīķe-Freiberga. Pēc tam viņš kļuva par tieslietu ministru A. Šķēles trešajā kabinetā un šajā amatā bija līdz 2000. gadam.

Patlaban vada starptautiskās programmatūras autortiesību aizsardzības organizācijas *[[Business Software Alliance]]* Latvijas pārstāvniecību.

1999. gadā izvēlēts par Eiropas Gada cilvēku Latvijā. 2000. gadā apbalvots ar II šķiras Triju Zvaigžņu ordeni.

2009. gada decembrī parādu dēļ par vairāku miljonu latu kredītu, kas ņemts četru zemes īpašumu iegādei Latgalē, tika arestēti V. Birkava bankas konti.

## Privātā dzīve
Valdis Birkavs bija precējies ar juristi Ainu Birkavu, pārim ir dēls.

Šobrid viņa dzīvesbiedre ir žurnāliste Marina Dianova.

## Darbi
* Zinātne — pret noziedzību. Rīga: Avots, 1986

## Literatūra
* Tālavs Jundzis. 4. maijs: rakstu, atmin̦u un dokumentu krājums par Neatkarības deklarāciju. Fonds “Latvijas Vēsture”, 2000.

## Skatīt arī
* Birkava Ministru kabinets

## Atsauces
Klasicisma literatūra

**Klasicisma literatūra** (franču *classicisme* no latīņu *classicus* 'parauga, pirmšķirīgs') bija laikmets Eiropas literatūrā, kas aizsākās 17.gs. Francijā. Francijas literatūrā klasicisms valdīja līdz pat 19.gs. sākumam, kamēr pārējā Eiropā 18.gs. daudz lielāku nozīmi ieguva Apgaismības literatūra.

Klasicisms literatūrā, par kanonu izvirzot antīko literatūru un īpaši iespaidojoties no Aristoteļa un Horācija uzskatiem par dramaturģiju un dzeju, uzsvēra formas stingrību, sekošanu paraugam, racionalitāti, objektivitāti, augstu darbu morālo saturu un vērtību, arī literatūras audzinošo funkciju. Blakus antīkajai kultūrai vēl viens klasicisma avots ir Renē Dekarta racionālisma filozofija, kas uzlūkoja pasauli kā racionālu, loģisku, hierarhisku.

Klasicisma literatūrai raksturīgs konflikts starp jūtām un pienākuma izjūtu, individuālu tēlu vietā - tipi. Klasicisma literatūrai raksturīga tā saukto augsto un zemo žanru hierarhija; augstie žanri bija traģēdija un oda, zemie - komēdija, satīra, fabula.

Klasicisma aizsācējs franču literatūrā bija Fransuā Malerbs, ievērojamākie klasicisma pārstāvji - traģēdiju autori Pjērs Korneijs, Žans Rasins, komēdiju autors Žans Batists Moljērs, fabulists Žans de Lafontēns, dzejnieks un izcilākais klasicisma teorētiķis Nikolā Bualo. Par klasicisma autoriem zināmā mērā uzskatāmi arī izcilie vācu autori Johans Volfgangs fon Gēte un Frīdrihs Šillers.
Baikonuras kosmodroms

**Baikonuras kosmodroms** (; ) ir kosmodroms Kazahstānas teritorijā, kuru izmanto Krievija nesējraķešu palaišanai. Dibināts 1955. gadā, ir pasaulē vecākais un lielākais kosmodroms, tas kļuva par galveno PSRS raķešu palaišanas vietu. Pēc PSRS sabrukuma 1990. gadu sākumā, kosmodroms palika Kazahstānas īpašumā. Krievijai ar Kazahstānu ir noslēgts īres līgums līdz 2050. gadam.

## Vēsture
 PSRS Ministru Padome pieņēma lēmumu "Par jaunu poligonu PSRS Aizsardzības ministrijai".
Par kosmodroma dibināšanu tiek uzskatīts , kad Ģenerālā štāba priekšnieks apstiprināja poligona projektus un tā organizatorisko struktūru. Kosmodroma sākotnējais nosaukums bija "5. zinātniski pētnieciskais izmēģinājumu poligons" (*Научно-исследовательский испытательный полигон № 5 — 5-й НИИП МО*). Raķešu poligona atrašanās vieta tika izvēlēta tuksnešainā rajonā Kazahijas PSR. Celtniecība notika lielā slepenībā.

Jau 1957. gadā no jaunā poligona tika palaista pasaulē pirmā starpkontinentālā ballistiskā raķete R-7.

## Ārējās saites
Harta balva

**Harta balva** () tiek pasniegta Nacionālās Hokeja Līgas vērtīgākajam spēlētājam. Tas parasti tiek noteikts pēc NHL spēlētāju asociācijas balsojuma. Harta balva tiek pasniegta kopš 1923.-24. gada sezonas. Visvairāk, 9 reizes, šo balvu ieguvis Veins Greckis, bet starp komandām 17 reizes šo balvu ieguvuši Monreālas "Canadiens" spēlētāji.

## Harta balvas ieguvēji

## Atsauces

## Ārējās saites
Francis Jozefs I Hābsburgs

**Francis Jozefs I** (, ; dzimis , miris ) bija Hābsburgu dinastijas Austroungārijas zemju valdnieks. Sākotnēji Austrijas impērijas ķeizars, vēlāk, izveidojoties dubultmonarhijai, arī Ungārijas karalistes karalis.

## Dzīvesgājums
Dzimis 1830. gadā Šēnbrunnas pilī Austrijas erchercoga Franča Kārļa un Bavārijas princeses Sofijas ģimenē, viņa vectēvs bija Austrijas ķeizars Francis II Hābsburgs.

1848. gada revolūcijas radītās nestabilitātes dēļ impērijas valdošās aprindas izlēma, ka par Austrijas impērijas valdnieku jākļūst jaunajam princim Francim Jozefam. 1848. gada 2. decembrī viņa tēvocis Ferdinands I atteicās no troņa. No troņa atteicās arī Franča Jozefa tēvs Francis Kārlis, kurš bija nākamais troņa mantošanas kārtībā, un jaunais Francis Jozefs kļuva par Austrijas ķeizaru. Impērijas armijai izdevās sakaut itāļu un ungāru nemierniekus, kuri radīja vislielākos draudus valstij. 1853. gadā ungāru nacionālists atentāta mēģinājumā Franci Jozefu
ievainoja. 1854. gadā Francis Jozefs apprecējās ar Bavārijas hercoga meitu Elizabeti (sauktu par Sisi), viņiem piedzima četri bērni — meitas Sofija (mirusi bērnībā), Gizela (1856-1932), dēls Rūdolfs (1858-1889) un meita Marija Valērija (1868-1924).

1850. gados Austrijas impērija cieta vairākas neveiksmes ārpolitikā — Krimas karš noveda pie attiecību saraušanas ar Krievijas impēriju. Austrijas–Sardīnijas karš 1859. gadā pastiprināja Itālijas apvienošanās kustību.  
Arī 1860. gados valsts ārpolitikai bija mainīgas sekmes: meksikāņi ar nāvi sodīja ķeizara brāli Maksimiliānu I, kuru, sākoties Francijas intervencei Meksikā Napoleons III bija pierunājis kļūt par Meksikas imperatoru. 1866. gadā Austrijas—Prūsijas karā austrieši cieta sakāvi. Viens no šīs sakāves rezultātiem bija atkārtota ungāru sacelšanās, kas noveda pie Austroungārijas izveidošanas, kurā Austrijas vācieši un ungāri bija valdošās tautas, bet citas, pārsvarā slāvu tautas, turpināja būt pakļautas.

Kad 1914. gadā Sarajevā nogalināja troņmantnieku Franci Ferdinandu, sākās Pirmais pasaules karš. Francis Jozefs mira 1916. gadā, un tikai divus gadus vēlāk kara neveiksmju un pakļauto tautu neatkarības centienu dēļ Austroungārija beidza pastāvēt.

## Ārējās saites
Latvijas Republikas aizsardzības ministru uzskaitījums

260px|thumb|Aizsardzības ministra karogs
Šajā uzskaitījumā apkopoti **[[Latvijas Republika]]s aizsardzības ministri**, kas ir Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Politiskā līmenī aizsardzības ministrs vada Latvijas Republikas Aizsardzības ministriju.

No 1918. līdz 1924. gadam šī amata nosaukums bija **[[Latvijas Republikas apsardzības ministru uzskaitījums|apsardzības ministrs]]**. No 1924. līdz 1940. gadam tas tika dēvēts par **[[Latvijas Republikas kara ministru uzskaitījums|kara ministru]]**.

## Uzskaitījums

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918—1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (kopš 1991. gada) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Ārējās saites
* Aizsardzības ministrija
Latvijas Republikas ārlietu ministru uzskaitījums

Šajā uzskaitījumā apkopoti **Latvijas Republikas ārlietu ministri**, kas ir Latvijas Republikas Ministru kabineta locekļi. Politiskā līmenī vada Latvijas Republikas Ārlietu ministriju.

## Uzskaitījums
### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1918 — 1940) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvian SSR.svg|30px]] [[Latvijas Padomju Sociālistiskā Republika]] (1940 — 1990) [[Attēls:Emblem of the Latvian SSR.svg|30px]]

### [[Attēls:Flag of Latvia.svg|30px]] [[Latvijas Republika]] (1991 — pašlaik) [[Attēls:Coat of arms of Latvia.svg|30px]]

## Ārējās saites
* Ārlietu ministrija