open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mārtins Skorsēze

**Mārtins Čārlzs Skorsēze** (; dzimis  Ņujorkā, ASV) ir amerikāņu kinorežisors, scenārists, kinoproducents, aktieris un kino vēsturnieks. Viņš ir *World Cinema Foundation* organizācijas dibinātājs, kā arī *AFI* mūža ieguldījuma balvas ieguvējs. Skorsēze ir ieguvis Amerikas Kinoakadēmijas balvu, Zelta globusa balvas, BAFTA kino balvu un Amerikas režisoru ģildes balvas. Par filmu "Atkritēji" saņēma Amerikas Kinoakadēmijas balvu nominācijā "Labākais režisors", bet pati filma saņēma balvu nominācijā "Labākā filma". Skorsēze ir *The Film Foundation* bezpeļņas organizācijas prezidents.

Skorsēze tiek uzskatīts par vienu no sava laikmeta ietekmīgākajiem un nozīmīgākajiem amerikāņu filmu veidotājiem. Viņš ir filmu "Ļaunās ielas" (1973), "Taksists" (1976), "Satrakotais vērsis" (1980), "Labie puiši" (1990) un "Baiļu rags" (1991) režisors, visās šajās filmējās viņa labs draugs Roberts De Niro. Skorsēzes filma "Taksists" Kannu kinofestivālā saņēma galveno balvu Zelta palmas zaru. Bet par filmu "Pēc darba" (1985) Skorsēze saņēma Kannu kinofestivāla balvu kā labākais režisors.

21. gadsimtā uzņēmis šādas filmas: "Ņujorkas bandas" (2002), "Aviators" (2004), "Atkritēji" (2006), "Slēgtā sala" (2010), "Hugo" (2011), "Volstrītas vilks" (2013), "Klusēšana" (2016), "Īrs" (2019) un "Ziedu mēness slepkavas" (2023).

Skorsēze ir bijis vairāku dokumentālo filmu režisors, piemēram, "Nav ceļa uz mājām. Bobs Dilans" (*No Direction Home: Bob Dylan*, 2005), "Blūzs" (*The Blues*, 2003), "Izstarot gaismu" (*Shine A Light*, 2007) un "Džordžs Harisons: Dzīvojot materiālā pasaulē" (*George Harrison: Living in the Material World*, 2011).

## Ārējās saites
Džons Laundžs

**Džons Maikls Laundžs** (*John Michael "Mike" Lounge*; dzimis , miris ) bija NASA kosmonauts, ASV Jūras kara flotes virsnieks.

Pirmo kosmisko lidojumu Laundžs veica 1985. gadā *Space Shuttle* misijā STS-51-I. Viņš bija atbildīgs par Austrālijas pavadoņa AUSSAT-1 izvēršanu un bija kosmoplāna manipulatora operators.

Otrais lidojums notika 1988. gadā misijā STS-26, kas bija pirmā pēc kosmoplāna Challenger katastrofas. Četru dienu ekspedīcijā viņš piedalījās sakaru pavadoņa TDRS-C izvēršanā, kā arī vidējā klājā veica zinātniskus eksperimentus.

Trešajā, pēdējā kosmiskajā lidojumā STS-35 Laundžs devās 1990. gadā. Tajā tika veikti astronomiski novērojumi ar ASTRO-1 observatoriju.

## Ārējās saites

* Laundža biogrāfija NASA mājaslapā
Romāns Kukļins

**Romāns Kukļins** (dzimis  Rīgā) ir latviešu bokseris un kikbokseris, 1996. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieks.

## Biogrāfija
Dzimis  Rīgā. Skolas gados nodarbojās ar džudo un austrumu cīņām, 1990. gadu sākumā sāk nodarboties ar kikboksu un gandrīz paralēli arī ar boksu, Rīgas Tehniskās universitātes bāzē trenera, starptautiskās klases sporta meistara Andreja Dolgova vadībā. Piecas reizes (1994—1999) kļuvis par Latvijas čempionu smagajā svara kategorijā (91 kg).

1995. gadā piedalījās pasaules čempionātā Berlīnē, tajā tika ieņemta dalīta 9.—16. vieta. 1996. gadā Dānijas pilsētā Vejlē kā vienīgais no Baltijas bokseriem kvalificējās 1996. gada Atlantas Olimpiskajām spēlēm, iekļūstot Eiropas čempionāta ceturtdaļfinālā, kur sīvā cīņā piekāpās nākamajam Eiropas čempionam albāņu izcelsmes vācietim Luanam Krasniki (Luan Krasniqi). Kopvērtējumā tika ieņemta dalīta 5.—8. vieta.

Olimpiskajās spēlēs jau pirmajā aplī izstājās svara kategorijā līdz 91 kg, piekāpjoties Baltkrievijas bokserim Sergejam Diškovam. Cīņā lika sevi manīt divus mēnešus iepriekš gūtā deguna trauma. Starp 24 startējušajiem sportistiem R. Kukļins ieņēma dalītu 17.—24. vietu.

1997. gadā Milānā kļuva par pasaules čempionu kikboksā amatieriem WKA (World Kickboxing Association) versijā.

1998. gadā atkārtoti iekļuva Eiropas čempionāta ceturtdaļfinālā Minskā (dalīta 5.—8. vieta), kur atkal sīvā cīņā piekāpās nākamajam turnīra uzvarētājam, šoreiz itālim Džakobem Fragomeni (Giacobbe Fragomeni), kurš nākotnē kļuva arī par pasaules čempionu profesionāļiem.

1999. gadā piedalījās Pasaules čempionātā Hjūstonā, Teksasas štatā, ASV, kur savā svara kategorijā ierindojās dalītā 5.—8. vietā. Pēdējos karjeras gados pārstāv Ventspils boksa klubu "Viktorija".

Priekš smagsvara, R. Kukļinam bija neraksturīgi mazs augums (tikai 178 cm), nereti viņš bija galvas tiesu zemāks par saviem pretiniekiem, tāpēc vienmēr boksēja uzbrūkošā manierē, cenšoties saīsināt distanci ar pretinieku un izmantoja sava ķermeņa kustību un roku ātrumu, par ko bieži tika salīdzināts ar Maiku Taisonu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sports-Reference profils
TKS

**TK** (**TK-3**) un **TKS** bija Otrā pasaules kara laika Polijas tankete.

## Dizains un izstrāde
[240px|thumb|[1939]]
TK (zināma arī kā TK-3) bija 1931. gadā izstrādāta Polijas tankete, kura bija balstīta uz angļu tanketi Carden Loyd. TKS bija uzlabots modelis ar modernizētu virsbūvi un jaudīgāku motoru. 1939. gadā tanketes sāka pārapbruņot ar 20 mm lielgabaliem, taču līdz Otrā pasaules kara sākumam tika modernizētas tikai 24 tanketes.

## Variācijas
* TK(TK-3) - no 1931. gada izgatavotas aptuveni 280 tanketes (Ford A motors).
* TKF - TK tankete ar jaudīgāku (46 z/s / 34 kW) motoru (Poļu Fiat). Izgatavotas aptuveni 18 tanketes.
* TKS - uzlabots 1933. gada modelis, izgatavotas aptuveni 260 tanketes.
* TKS ar 20 mm lielgabalu - aptuveni 24 TKS tanketes 1939. gadā tika aprīkotas ar 20 mm lielgabalu.
* C2P - neapbruņots artilērijas vilcējs, izgatavotas aptuveni 200 tanketes. 
Eksperimentālie modeļi:
* TK-1, TK-2 - pirmie prototipi.
* TKD - vieglā pašgājējartilērija ar 47 mm lielgabalu, izgatavotas 4 vienības.
* TKW - vieglais izlūktanks, izgatavots viens prototips.
* TK-3 ar 20 mm lielgabalu - izgatavots tikai viens prototips ar modificētu virsbūvi.
* TKS-D - vieglais tanku iznīcinātājs ar 37 mm Bofors prettanku lielgabalu, izgatavotas 2 vienības.

## Lietotājvalstis
* 
*  - 6 tanketes, pasūtītas Polijai 1934. gada 6. novembrī.

## Pielietojums kaujās
Polijas kampaņas sākumā, 1939. gadā, Polijas armijai bija 650 kaujas spējīgas tanketes. Kara pirmajās dienās sagūstītais vācu virsnieks-tankists, novērtēdams poļu tanketes, teicis: "... ļoti grūti no tanka lielgabala trāpīt pa tādu mazu tarakānu".
Taču nopietnu pretestību tanketes ar ložmetējiem radīt nevarēja, tāpēc, lielākoties tika izmantotas izlūku vajadzībām un kājnieku atbalstam.
Poļu tankists Romāns Edmunds Orliks ar savu ekipāžu, 1939. gada septembrī tanketē TKS ar 20 mm lielgabalu, iznīcinājis 13 vācu tankus (starp kuriem, iespējams, bija arī viens PzKpfw IV Ausf B).

## Līdz mūsdienām saglabājušās
Līdz mūsdienām ir saglabājušās tikai 2 pilnīgā darba stāvoklī esošas TKS tanketes un viena TK-3 tankete. Visas no tām tika atjaunotas 21. gadsimta pirmajā desmitgadē, izmatojot arī neoriģinālās rezerves daļas. Vienu no TKS tanketēm zviedru Axvall tanku muzejs ziedoja Polijai, un, kopš 2008. gada, tā atrodas Polijas armijas muzeja ekspozīcijā. Pārējās divas atrodas privātajās kolekcijās. Bez tam, viena tankete atrodas Kubinkas bruņutehnikas muzeja ekspozīcijā (TKS variants), bet viena Belgradas militārajā muzejā (TKF variants). Viena no zviedru TKS tanketēm pēckara periodā atradās Norvēģijā, kur vietējais zemkopis to izmantoja kā traktoru. C2P artilērijas vilcējs tika atrasts Beļģijā, to nopirka Auburnas Nacionālais militārās vēstures muzejs, kur tas pašlaik atrodas ekspozīcijā.

## Atsauces

## Ārējās saites
2030. gadi

**2030. gadi** ir 21. gadsimta 4. dekāde, kas sāksies  un beigsies .

## Gaidāmie notikumi
* NASA plāno veikt cilvēka misiju uz Marsu, laikaposmā no 2031. gada līdz 2035. gadam.
* Apvienoto Nāciju Organizācijas 2030 Agenda darba kārtības mērķi ir noteikti līdz 2030. gadam.
* Vairāki ar klimatu saistīti mērķi no COP26 ir paredzēti līdz 2030. gadam:
** Glāzgovas klimata pakta mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt globālās oglekļa dioksīda emisijas par 45 procentiem salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni. Tomēr, pamatojoties uz esošo situāciju emisijas 2030. gadā būs par 14 % lielākas nekā 2010. gadā.
** Vairāk nekā 100 valstis, tostarp Brazīlija, ir apņēmušās novērst mežu izciršanu.
** Indija plāno pusi no nepieciešamās enerģijas iegūt no atjaunojamiem resursiem.
** Ķīnas mērķis ir CO2 emisiju maksimumu sasniegt līdz 2030. gadam, lai pēc tam emisijas samazinātu.
* ES 2030. gada klimata plāna mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 55 %. Eiropas Komisija 2021. gada jūlijā nāca klajā ar priekšlikumiem, kā šo mērķi sasniegt.
* Starptautiskā sabiedrība, tostarp Apvienoto Nāciju Organizācija, Pasaules Banka un Amerikas Savienotās Valstis, ir izvirzījušas mērķi līdz 2030. gadam pilnībā izskaust galējo nabadzību. Atzīmējot ievērojamu galējās nabadzības samazināšanos kopš 1990. gada. Pasaules Banka ir atzīmējusi, ka galējās nabadzības beigas ir redzamas, un ir apņēmusies līdz tam laikam to samazināt līdz 3% pasaules iedzīvotāju.
* Pasaules Veselības organizācija un UNICEF ir izvirzījušas mērķi līdz 2030. gadam nodrošināt vispārēju piekļuvi pamata sanitārijai visiem Pasaules iedzīvotājiem.
* Apvienoto Nāciju Organizācija ir izvirzījusi mērķi, ka piekļuve internetam un lasītprasme būs universāla līdz 2030. gadam.
* Pasaules Banka ir aicinājusi visas valstis līdz šim laikam ieviest vispārēju veselības aprūpi.
* Saūda Vīzija 2030
* Melburna 2030

## Atsauces
Nātrija tiosulfāts

**Nātrija tiosulfāts** (Na2S2O3) ir balta kristāliska viela (monoklīni kristāli), kas uzskatāma par ļoti nestabilās tiosērskābes nātrija sāli. Labi šķīst ūdenī, veido kristālhidrātus ar divām vai piecām ūdens molekulām. Nātrija tiosulfāts šķīst arī šķidrā amonjakā, bet vāji — spirtā.

## Iegūšana
Iegūst, vārot sēra pārākumu ar nātrija hidroksīdu. Sākumā veidojas nātrija sulfīts:
:3S + 6NaOH → 2Na2S + Na2SO3 + 3H2O

Tas tālāk reaģē ar sēru un rodas nātrija tiosulfāts:
:S + Na2SO3 → Na2S2O3

Radušos nātrija sulfīdu un polisulfīdus sadala, laižot cauri šķīdumam SO2. 

Ja nātrija sulfīdu šķīdina ūdenī skābekļa klātienē, veidojas tiosulfāts:
:2Na2S + 2O2 + H2O → Na2S2O3 + 2NaOH

Nātrija tiosulfāts veidojas, iedarbojoties sērūdeņradim un sēra dioksīdam ar NaOH (šādi tas var rasties rūpniecisko izmešu attīrīšanas no sēra procesā):
:4SO2 + 2H2S + 6NaOH → 3Na2S2O3 + 5H2O

Tīru bezūdens nātrija tiosulfātu iegūst, sēram reaģējot ar nātrija nitrītu formamīda vidē:
:2NaNO2 + 2S → Na2S2O3 + N<sub>2</sub>O↑

## Īpašības
Karsējot sadalās par nātrija sulfātu, nātrija sulfīdu un sēru; sākumā rodas arī nātrija polisulfīdi:
:4Na2S2O3 →3Na2SO4 + Na2S5
:Na2S5 → Na2S + 4S

Nātrija tiosulfāts ir spēcīgs reducētājs. Oksidētāji, piemēram, hlors, to oksidē līdz sulfātiem vai sērskābei:
:Na2S2O3 + 4Cl2 + 5H2O → 2H2SO4 + 2NaCl + 6HCl

Vājāki oksidētāji, kā jods, oksidē tiosulfātu līdz tetrationskābes sāļiem:
:2Na2S2O3 + I2 → 2NaI + Na2S4O6
Šī ir ļoti svarīga reakcija, jo uz to pamatojas jodometrijas metode. Jāņem vērā, ka sārmainā vidē jods var oksidēt tiosulfātu līdz sulfātam.

Nātrija tiosulfātam reaģējot ar stiprām skābēm, tiosērskābe neveidojas, jo rašanās brīdī tā sadalās par sēru un sērpaskābi:
:Na2S2O3 + H2SO4 → Na2SO4 + H2S2O3
:H2S2O3 → H2SO3 + S
Tādēļ nātrija tiosulfāta šķidrumi paskābinot kļūst duļķaini, jo veidojas sēra suspensija vai koloīds šķīdums.

Karsējot nātrija tiosulfāta kristālhidrāts šķīst savā kristalizācijas ūdenī un atdzesējot viegli veido pārsātinātus šķīdumus. Šādu šķīdumu tīrā traukā var uzglabāt vairākas dienas, bet, ievadot tajā nelielu nātrija tiosulfāta kristāliņu, notiek momentāna kristalizācija, turklāt izdalās siltums. Savukārt, tiosulfātam šķīstot ūdenī, šķīdums ievērojami atdziest.

## Izmantošana
Nātrija tiosulfāts ir visvairāk izmantojamais no tiosulfātiem. Nātrija tiosulfātu izmanto fotogrāfijā kā galveno fiksāžas sastāvdaļu (neizreaģējušā sudraba bromīda aizvākšanai no attīstītās fotofilmas vai fotopapīra). Fiksāžas pagatavošanai lietojamo tiosulfātu parasti sauc par **hiposulfītu**. 

Izmanto arī ķīmiskās balināšanas procesos liekā hlora neitralizēšanai (tādēļ to dažreiz sauc par "antihloru"). Analītiskajā ķīmijā lieto par reaģentu jodometrijā, bet celtniecībā — par betona piedevu.

Medicīnā nātrija tiosulfātu lieto saindēšanās ar smagajiem metāliem gadījumos, kā arī, saindējoties ar cianīdiem (tiosulfāts tos pārvērš par mazāk kaitīgajiem rodanīdiem). Nātrija tiosulfātu izmanto zarnu trakta dezinfekcijai, bet ārīgi — kašķa ārstēšanai, kā arī iekaisumu un apdegumu ārstēšanai.

Lieto arī kā pārtikas piedevu (**E539**).

## Atsauces
Višķi

**Višķi** () ir apdzīvota vieta Augšdaugavas novada Višķu pagastā. Izvietojušies Višķu, Luknas un Dotkas ezeru krastā pie autoceļa P64 4 km no pagasta centra Špoģiem, 28 km no novada centra Daugavpils un 228 km no Rīgas.
Višķos atrodas valsts nozīmes arhitektūras piemineklis Višķu Svētā Jāņa Kristītāja Romas katoļu baznīca, kas ir viena no nedaudzajām sakrālajām celtnēm Augšdaugavas novadā, celtām no šķeltiem akmeņiem un pieder pie viena torņa bazilikāņu krusta baznīcu tipa.

## Vēsture
thumb|left|250px|Valsts Višķu dārzkopības un mājturības skola (ap 1930. gadu).
Apdzīvotā vieta izveidojusies uz bijušās Višķu muižas (*Wyszki*) zemes, kas piederēja pārpoļotajai vācbaltiešu muižnieku Molu (*Mohl*) dzimtai. 1621. gadā par  Andreja un Elizabetes Molu līdzekļiem Višķos uzcēla katoļu baznīcu. Iespējams, ka muižā 1684. gadā dzimusi un bērnību pavadījusi Marta Skavronska, nākamā Krievijas impērijas ķeizariene. 
Višķu muižnieks Staņislavs Mols (*Stanisław Mohl*) bija viens no galvenajiem 1863. gada Janvāra sacelšanās organizētājiem Latgalē. 1905. gadā Višķos bija 896 iedzīvotāji, bet 1914. gadā 1200 iedzīvotāji. 
Višķiem bija miesta statuss, iedzīvotāju lielākā daļa bija ebreji. 

Pēc 1920. gada zemes reformas Višķu muižu sadalīja un 1921. gadā agrākajā muižas kungu mājā ierīkoja lauksaimniecības un pienotavas vadītāju kursus. 1925. gadā Višķiem piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu, bet 1926. gadā nodibināja Višķu mājturības skolu. 1931. gadā pabeidza mācību korpusa celtniecību. Šajā pašā gadā mājturības skolu pārveidoja par divgadīgo Valsts Višķu dārzkopības un mājturības skolu. 

Pēc Latvijas okupācijas 1940. gadā nodibināja Višķu dārzkopības vidusskolu, bet 1942. gadā Vērmahts skolā ierīkoja kara hospitāli. Pēc Otrā pasaules kara beigām  dārzkopības vidusskolu pārdēvēja par Višķu dārzkopības tehnikumu, 1953. gadā par lauksaimniecības tehnikumu un uzsāka agronomu – laukkopju sagatavošanu. Višķu ciemā atradās lauksaimniecības kultūraugu šķirņu salīdzināšanas iecirknis. 

1962. gadā tika izveidots Višķu sovhoztehnikums, kuram pievienoja O. Oškalna kolhozu. Lauksaimniecībā izmantojamās zemes kopplatība bija 4499 hektāri. 1975. gadā Višķu ciema padomes centru pārcēla uz Špoģiem. 2002. gadā Višķu tehnikumu pārdēvēja par Višķu Profesionālo vidusskolu.

## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP datiem.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Vyszki (Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich, Tom XIV)
* Viski, a shtetl in Lavia
Vijciems

**Vijciems** ir apdzīvota vieta Valkas novada Vijciema pagastā, pagasta centrs. Izvietojies Vijas upes krastos pie autoceļa P24 24 km no novada centra Valkas un 153 km no Rīgas.
Vijciemā atrodas pagasta pārvalde, sākumskola, bērnudārzs, tautas nams, bibliotēka, pasts.

## Vēsture
Vijciems vēstures avotos pirmo reizi minēts 1224. gada Tālavas dalīšanas līgumā. Apdzīvotā vieta izveidojusies ap Vijciema muižas (*Wiezemhof*) centru. 1898. gadā Vijciemā sāka darboties pirmā mežsaimniecības skola Baltijā. 1899. gadā uzcēla medību māju, kas nodega 1905. gada revolūcijas laikā, 1907. gadā uzcēla jaunu medību pili, kas saglabājusies un restaurēta 1989. gadā.
1932. gadā Vijciemam piešķīra biezi apdzīvotas vietas (ciema) statusu. 

Vijciema medību pils 1909.png|Vijciema medību pils (1909)


## Iedzīvotāju skaita izmaiņas
Esošajās robežās, pēc CSP un OSP datiem.

## Atsauces
Šons Vaits

**Šons Rodžers Vaits** (; dzimis  Sandjego, Kalifornijas štatā, ASV) ir profesionāls amerikāņu snovbordists un skeitbordists. Š. Vaits ir trīskārtējs ziemas olimpisko spēļu čempions snovborda akrobātikā rampā. Viņš guva uzvaru 2006. gadā Turīnā, 2010. gadā Vankūverā un 2018. gadā Phjončhanā. Tāpat ir izcīnījis 13 zelta, 3 sudraba un 2 bronzas medaļas X spēlēs (pasaules ekstrēmo sporta veidu spēlēs) snovbordā. Šajās sacensībās viņš kļuvis par visu kalumu medaļu īpašnieku arī skeitbordā. Izcīnītās medaļas viņu padara par vienu no sekmīgākajiem un populārākajiem snovborda un skeitborda pārstāvjiem.

Š. Vaits pārsvarā piedalās snovborda sacensībās Ziemeļamerikā, FIS Pasaules kausa posmos startējis neregulāri, izcīnot sešas uzvaras. Toties abās savās pirmajās olimpiskajās spēlēs Š. Vaits ne vien pārliecinoši uzvarēja, bet abas reizes arī uzstādīja pasaules rekordu akrobātikā rampā.  Sočos ieņēma ceturto vietu. 2018. gada olimpiskajās spēlēs izcīnītais zelts kļuva simto augstākā kaluma medaļu ASV ziemas olimpisko spēļu vēsturē.

Š. Vaits piedzima ar smagu sirds slimību Fallo tetrādi, tāpēc līdz viena gada vecumam viņam tika veiktas divas sirds operācijas.

Rudās matu krāsas dēļ ticis iesaukts par *The Flying Tomato* (Lidojošais tomāts).

## Atsauces

## Ārējās saites

*  

*
Glaukoma

**Glaukoma** ir acu slimība, ko izraisa paaugstināts acs iekšējais spiediens. Spiediens bojā acs tīkleni un redzes nervu. Acs iekšējā spiediena celšanos izraisa traucēta acs šķidruma noplūšana vai arī pastiprināta acs šķidruma veidošanās.

Glaukoma parasti progresē lēni un tās izraisītie redzes traucējumi sākumā ir nemanāmi. Glaukomas izraisītie redzes traucējumi ir neatgriezeniski, un neārstēta glaukoma var novest pie redzes nerva atrofijas un akluma. Glaukomas ārstēšana (ar acu pilieniem vai operācijām) ir vērsta uz glaukomas attīstības apturēšanu vai palēnināšanu. Tika lēsts, ka 2020. gadā cilvēku skaits ar glaukomu pasaulē sasniegs 79,6 miljonus un radīs pilnīgu aklumu 11,2 miljoniem cilvēku.

## Ārējās saites
* Glaukoma | Medicīnas termins
.ps

**.ps** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Palestīnu. Domēns izveidots 2000. gadā. Domēna sponsors ir *PITA*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *PNINA*.Domēnus var reģistrēt gan otrajā, gan trešajā līmenī zem šādiem otrā līmeņa domēniem: .com.ps, .net.ps, .org.ps, .edu.ps, .gov.ps, .plo.ps un .sec.ps.

## Ārējās saites

*  IANA .ps whois information
.pf

**.pf** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais lietojums ir saistīts ar Francijas Polinēziju. Domēns izveidots 1996. gadā. Domēna sponsors ir *Ministère des Postes et Télécommunications et des sports, chargé*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *Service des Postes et Télécommunications*. Domēnu reģistrācija galvenokārt notiek otrajā līmenī, bet ir arī daži domēni trešajā līmenī zem .com.pf.

## Ārējās saites

*  IANA .pf whois information
Skins (seriāls)

***Skins*** ir BAFTA balvu ieguvis britu televīzijas seriāls. Tas pirmoreiz tika raidīts E4 televīzijas kanālā 2007. gada 25. janvārī.

Seriāla sižeta pamatā ir Anglijas dienvidrietumu pilsētas Bristoles pusaudžu dzīve, apmeklējot divgadīgu jauniešu koledžu. Līdz ar to seriāla galvenie varoņi mainās ik pēc divām sezonām. Seriāls pievēršas dažādām aktuālām problēmām jauniešu dzīvē: sarežģījumiem ģimenē, garīgām slimībām (tai skaitā ēšanas traucējumiem), seksuālās identitātes meklējumiem, apreibinošo vielu lietošanai un nāvei.

Pašlaik tiek demonstrēta *Skins* septītā sezona. Tiek gatavota arī tāda paša nosaukuma kinofilma, kuras pamatā būs seriāla divu pirmo sezonu notikumi.

2011. gadā ASV telekompānija MTV sāka raidīt seriāla amerikāņu ekranizāciju. Tā kā ASV ir daudz stingrākas prasības, kādu saturu būtu vēlams rādīt televīzijā, nekā Apvienotajā Karalistē, tad ekranizējuma raidīšana kļuva samērā skandaloza un seriāls vēlāk tika atcelts.

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā ''Skins'' mājaslapa 

* Skins apraksts
.pk

**.pk** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Pakistānu. Domēns izveidots 1992. gadā. Domēna sponsors ir *PKNIC*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Līdz 2005. gadam domēnus reģistrēt varēja tikai trešajā līmenī, bet pēc tam — gan trešajā, gan otrajā līmenī. Domēnus trešajā līmenī var reģistrēt zem šādiem otrā līmeņa domēniem: .com.pk, .net.pk, .edu.pk, .org.pk, .fam.pk, .biz.pk, .web.pk, .gov.pk, .gob.pk, .gok.pk, .gon.pk, .gop.pk, gos.pk.

## Ārējās saites

*  IANA .pk whois information
Rūdolfs Pērle

**Rūdolfs Pērle** (dzimis , miris ) bija latviešu gleznotājs un izgudrotājs. Ievērojamākais simbolisma pārstāvis Latvijas mākslā.

## Biogrāfija
Rūdolfs Pērle ir dzimis 1875. gada 9. maijā Valkas apriņķa Mēru muižā (tagad Smiltenes novada Bilskas pagastā), kalēja ģimenē. Pēc Aumeistera draudzes skolas beigšanas 1892. gadā sāka mācīties par daiļdārznieku Kārļa muižā pie Cēsīm. 
1897. gadā uzsāka studijas Štiglica Centrālajā tehniskās zīmēšanas skolā Sanktpēterburgā. Pēc skolas beigšanas palika Pēterburgā un strādāja kā zīmētājs, vēlāk gaisa balonu nodaļas vecākais meistars gumijas izstrādājumu fabrikā *Треугольник*. Uzlaboja balonu gumijas drānas saspiešanas tehnoloģiju.

Līdztekus darbojās latviešu mākslinieku apvienībā *[[Rūķis (mākslinieku pulciņš)|Rūķis]]*, satīriskajā žurnālā *[[Svari (laikraksts)|Svari]]* un piedalījās mākslas izstādēs Pēterburgā, Rīgā un Maskavā. No 1908. līdz 1915. gadam piedalījās Krievu akvarelistu biedrības izstādēs.
Pēc 1911. gada Rūdolfs Pērle ietekmējies no Mikaloja Konstantīna Čurļoņa gleznošanas stila.

Pirmā pasaules kara laikā strādāja Karsas militāro gaisa balonu fabrikā Kaukāza frontē, kur nodarbojās arī pie kara raķešu tehnoloģiju uzlabošanas. Viņa izgudrojumi patentēti 1916. gada 22. jūnijā. 

Miris 1917. gada 30. jūnijā Petrogradā no apendicīta komplikācijām. 1921. gadā pārapbedīts Zvārtavas pagasta Aumeisteru kapos, kur 1924. gadā viņam atklāts B. Dzeņa veidots piemineklis.

## Māksla
Darbībās sākumposmā Pērle strādājis galvenokārt akvareļa tehnikā, gleznojot reālistiskas dabas ainavas. Īpaši daudz gleznojis un zīmējis ziedu kompozīcijas.
Dzīves pēdējos gados gleznojis galvenokārt fantastiskas, vizionāras ainavas-vīzijas, visdažādākajās tehnikās. Darbi ir dažādu simbolu pilni. Daļa gleznu ir interpretējamas kā analoģijas ekspresionistu eksaltētajām vīzijām. Komandējuma laikā Kaukāzā plaši sāk izmantot kalnu motīvus.

### Galerija

R. Pērle. Dzīves ceļš. 1915.jpg|Dzīves ceļš (1915)
R. Pērle. Brīnumu pils. 1915.jpg|Brīnumu pils (1915)
R. Pērle. Sidraba laiviņā. 1915.jpg|Sidraba laiviņā (1915)
R. Pērle. Saule. 1916.jpg|Saule (1916)
R. Pērle. Saulīt vēlu vakarā. 1916.jpg|Saulīt vēlu vakarā (1916)
R. Pērle. Kuģi. 1915 – 1917.jpg|Kuģi (1915–1917)
R. Pērle. Nakts jātnieki. 1915 – 1917.jpg|Nakts jātnieki (1915–1917)
R. Pērle. Sarkanā saule. 1915 – 1917.jpg|Sarkanā saule (1915–1917)


## Atsauces

## Literatūra
* Dace Lamberga. *Rūdolfs Pērle*. Rīga: Neputns, 2013.

## Ārējās saites
* Rūdolfs Pērle: Latvijas mākslas vēsture
Stārķi

**Stārķi**, **stārķu ģints** (*Ciconia*) ir viena no stārķu dzimtas (*Ciconiidae*) putnu ģintīm, kas apvieno 7 sugas. Viena no tām mājo Dienvidamerikā, bet pārējās sastopamas Eiropā, Āzijā vai Āfrikā. Vislabāk zināmā stārķu ģints suga ir baltais stārķis. Gājputnu sugas kā baltais stārķis un melnais stārķis lidojumā ir atkarīgi no siltā gaisa plūsmām, jo, saudzējot enerģiju, tie daudz planē. Tie pamatā lido tikai virs sauszemes. Tādēļ Vidusjūru tie šķērso visšaurākajās vietās, kā virs Gibraltāra un Bosfora šauruma.

Latvijā ligzdo 2 stārķu ģints sugas: baltais stārķis (*Ciconia ciconia*) un melnais stārķis (*Ciconia nigra*).

## Izskats un īpašības
[thumb|left|180px|[Lietus stārķis (*Ciconia abdimii*) ir mazākais stārķu ģintī]]
Stārķu ģints sugas ir lieli putni, ar garām kājām un gariem, spēcīgiem knābjiem. Tie visi ir apmēram 100 cm augsti, un to spārnu plētums 180 cm. Viens no lielākajiem ir maguari stārķis, kura ķermeņa augstums ir apmēram 127 cm, svars 4,2 kg. Bet mazākais ir lietus stārķis (*Ciconia abdimii*). Tā ķermeņa augstums ir apmēram 75 cm, svars 1,3 kg. Šīs ģints sugām ir raksturīga lielāka apspalvojuma dažādība nekā citām ģintīm. Vairākām sugām ir melna augšējā daļa un spārni, bet vēders un astes apakša balta. Jaunie putni ir mazāk koši un kontrastaini, melnās spalvas ir brūnas.  

## Uzvedība un barība
Stārķu ģints putni veido monogāmus pārus uz mūžu. Tie parasti no zariem būvē lielu ligzdu augsta koka galā, lai gan maguari stārķis (*Ciconia maguari*) ligzdu būvē uz zemes. Trīs sugas no stārķu ģints ligzdas būvē cilvēku apdzīvoto vietu tuvumā. Stārķi barojas ar vardēm, ķirzakām, kukaiņiem, čūskām, nelieliem putniņiem un grauzējiem. Lidojumā stārķu kakls ir izstiepts taisni uz priekšu.

## Klasifikācija
***Stārķu ģints** (*Ciconia*)
** Baltais stārķis (*Ciconia ciconia*)
** Bīskapstārķis (*Ciconia episcopus*)
** Džungļu stārķis (*Ciconia stormi*)
** Lietus stārķis (*Ciconia abdimii*)
** Maguari stārķis (*Ciconia maguari*)
** Melnais stārķis (*Ciconia nigra*)
** Melnknābja stārķis (*Ciconia boyciana*)

## Atsauces
Brīvā tirdzniecība

**Brīvā tirdzniecība** ir tirdzniecības politika, kas atbalsta preču un pakalpojumu kustību pāri administratīvajām robežām. Piemēram, ASV Konstitūcija nosakā brīvas tirdzniecības režīmu starp pavalstīm. Eiropas Savienības ietvaros brīvo tirdzniecību nodrošina brīvas preču kustības princips. Starptautiski Pasaules Tirdzniecības organizācija nosaka brīvās tirdzniecības režīmu starp tās dalībvalstīm.

Pretēja politika brīvajai tirdzniecībai ir protekcionisms, kad valsts cenšas aizsargāt iekšējo tirgu no importa precēm.

## Teorētiskais pamatojums
Saskaņā ar salīdzinošās priekšrocības principu dažādās vietās ir atšķirīgi ražošanas apstākļi un tāpēc ja vienu un to pašu produktu ražo dažādās vietās, vienam ražotājam ražošana būs relatīvi izdevīgāka un teorētiski otrs ražotās var gūt maksimālu labumu, pērkot produktus no pirmā ražotāja un tā vietā specializēties uz tāda produkta ražošanu, kur tam ir salīdzinoša priekšrocība. Šāda specializēšanās dod vislielāko iespējamo labumu abiem ražotājiem. Tirdzniecības ierobežojumi pāri administratīvajām un valsts robežām neļauj ražot produktus tur, kur ražošanas izmaksas ir viszemākās, tādējādi kaitējot patērētāju interesēm.

## Skatīt arī
* Merkantilisms
* Protekcionisms

## Atsauces

## Ārējās saites
Eiropas savienības brīvās tirdzniecības politika
.re

**.re** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Reinjonu. Domēns izveidots 1997. gadā. Domēna sponsors ir *AFNIC*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēnus var reģistrēt gan otrajā līmenī, gan trešajā līmenī zem šādiem otrā līmeņa domēniem: .asso.re, .nom.re un .com.re.

## Ārējās saites

*  IANA .re whois information
Dire Straits

***Dire Straits*** bija britu rokgrupa, kas izveidojās pēc postpanka ēras beigām 1970. gadu beigās, grupa darbojās laika posmā no 1977. līdz 1995. gadam. Grupas sastāvā bija Marks Nopflers (vokāls un vadošā ģitāra), viņa jaunākais brālis Deivids Noflers (ritma ģitāra un bekvokāls), Džons Ilslijs (basģitāra un bekvokāls) un Piks Viters (bungas un perkusijas). Grupa kļuva par vienu no visu laiku komerciāli veiksmīgākajām grupām, tās ieraksti tikuši pārdoti vairāk nekā 120 miljonos kopiju.

Grupa ir ieguvusi vairākas balvas, tai skaitā trīs *BRIT* balvas, četras Grammy balvas un divas *MTV Video Music* balvas. Grupas slavenākās dziesmas ir *Sultans of Swing*, *Romeo and Juliet*, *Tunnel of Love*, *Private Investigations*, *Money for Nothing*, *Walk of Life*, *So Far Away* un *Brothers in Arms*. Grupa izdeva sešus studijas albumus.

## Diskogrāfija
* *[[Dire Straits (albums)|Dire Straits]]* (1978)
* *[[Communiqué]]* (1979)
* *[[Making Movies]]* (1980)
* *[[Love over Gold]]* (1982)
* *[[Brothers in Arms]]* (1985)
* *[[On Every Street]]* (1991)

## Ārējās saites

* The Straits oficiālā mājaslapa
Jakubs Štepāneks

**Jakubs Štepāneks** (; dzimis 1986. gada 20. jūnijā Vsetīnā) ir čehu hokejists, vārtsargs, Čehijas hokeja izlases dalībnieks. Pašlaik (2024) Štepāneks spēlē Francijas hokeja līgas kluba Bruleurs de Loups sastāvā.

## Spēlētāja karjera
Savu profesionālā spēlētāja karjeru Štepāneks uzsāka 2006. gadā, kad spēlēja Čehijas Ekstralīgas kluba HC Vitkovice rindās. Klubā viņš nospēlēja līdz pat 2010. gada vasarai, 2008.—09. sezonu noslēdzot ar vismazāk vidēji spēlē ielaisto vārtu rādītāju līgā.

2009. gada vasarā Štepāneks parakstīja līgumu ar Sanktpēterburgas SKA vienību, pievienojoties klubam kā otrais vārtsargs, taču sezonas gaitā spējot izkonkurēt Jevgeņiju Nabokovu. 2012.—13. gada sezonas gaitā Štepāneks no SKA pārcēlās uz Prāgas "Lev" vienību. No 2013. līdz 2016. gadam spēlēja Čerepovecas "Severstal" rindās.

Čehijas izlases rindās spēlējis 2009., 2010. un 2011. gada Pasaules čempionātos, kā arī 2010. gada olimpisko spēļu turnīrā.

## Ārējās saites
.hm

**.hm** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Hērda Salu un Makdonalda Salām, ar neapdzīvotu Austrālijai piederošu teritoriju. Domēns izveidots 1997. gadā. Domēna sponsors ir *HM Domain Registry*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēnu reģistrēšana ir atļauta tikai otrajā līmenī.

## Ārējās saites

*  IANA .hm whois information
Denzels Vašingtons

**Denzels Hejess Vašingtons** (; dzimis  Montvermontā, Ņujorkas štatā, ASV) ir amerikāņu aktieris, scenārists, režisors un producents.

Pirmoreiz Vašingtons kļuva pazīstams pēc filmēšanās seriālā *[[St. Elsewhere]]*, tajā viņš sešus gadus attēloja Dr. Filipu Čāndleru. Aktieris ir saņēmis kritiķu uzslavas par darbību kopš 1990. gadiem, tai skaitā par vairāku cilvēku attēlošanu, piemēram, Stīva Biko, Malkolma X, Rubina Kārtera, Melvina Tolsona, Frenka Lukasa un Hermana Būna.

Denzels Vašingtons ir saņēmis divas Amerikas Kinoakadēmijas balvas, divas Zelta globusa balvas un ''Tony'' balvu. Par lomu 1989. gada filmā "Slava" (*Glory*) viņš saņēma Oskaru kā labākais otrā plāna aktieris un par lomu 2001. gada filmā "Treniņa diena" viņš tika atzīts par labāko aktieri.

Viņa dēls Džons Deivids Vašingtons arī ir aktieris.

## Filmogrāfija

## Ārējās saites
.tl

**.tl** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Austrumtimoru. Domēns izveidots 2005. gadā; pirms tam tika lietots .tp domēns. Domēna sponsors ir *Timor-Leste Ministry of Transport, Communications and Public Works*, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *Timor-Leste NIC*. 

## Ārējās saites

*  IANA .tl whois information
.kr

**.kr** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Dienvidkoreju. Domēns izveidots 1986. gadā. Domēna sponsors ir *National Internet Development Agency of Korea (NIDA)*, kas nodrošina arī domēnu reģistrēšanu. Domēnu reģistrēšana ir atļauta tikai trešajā līmenī zem otrā līmeņa domēniem.

## Ārējās saites

*  IANA .kr whois information
Ortogrāfija

**Ortogrāfija** ( — "pareizs", *graphia* — "rakstīšana") jeb **pareizrakstība** ir valodas noteikumu sistēma, kas nosaka runas vienveidīgu atveidi rakstos. Ar šīs sistēmas palīdzību katram vārdam tiek noteikts grafisks pieraksts. Ortogrāfijas jēdziens, atšķirībā no pareizrakstības jēdziena, vairāk ietver burtu un zīmju ārējo izskatu un to veidus. Katrai valodai ir savi pareizrakstības noteikumi, kas nostiprinājušies laika gaitā. Tas nozīmē, ka laikam ritot, ortogrāfijas likumi var arī mainīties.

## Citās valodās

Portugāļu valodas ortogrāfija nav stingri fonemātiska. Tas ir saistīts ar portugāļu valodas izplatīšanos un daudzu reģionālo variantu un dialektu parādīšanos. 2009. gadā tika uzsākta vispasaules portugāļu valodas reforma, lai novērstu 98% atšķirību pareizrakstības normās, kuras ir pieņemtas dažādās valstīs.

Angļu valodas ortogrāfijai piemīt augsta standartizācijas pakāpe. Tomēr gandrīz katru angļu valodas skaņu ir iespējams atveidot vairākos veidos, kā arī lielākajai daļai burtu ir vairāki izrunas varianti atkarībā no to atrašanās vietas vārdā un konteksta. Tāpēc dažas pareizrakstības kļūdas ir izplatītas pat to vidū, kuriem angļu valoda ir dzimtā. Tas galvenokārt ir saistīts ar to, ka daudzi vārdi angļu valodā ir aizgūti no citām valodām, kā arī ar to, ka visi mēģinājumi īstenot visaptverošas pareizrakstības reformas ir bijuši neveiksmīgi. Lielākā daļa pareizrakstības noteikumu neatspoguļo skaņu izmaiņas, kas notikušas kopš 15. gadsimta beigām (piemēram, “lielā patskaņu mija”).

Islandiešu valodas ortogrāfijā balstās uz etimoloģisko principu, tāpēc pašiem islandiešiem mēdz būt grūtības ar rakstīšanu. Mūsdienu islandiešu alfabēts ir balstīts uz dāņu filologa Rasmusa Raska ieviesto standartu.
 
Spāņu valodas ortogrāfijas pamatā ir fonoloģiskais un etimoloģiskais princips, tādēļ spāņu alfabētā ir vairāki burti, kas apzīmē vienas un tās pašas fonēmas. Kopš 17. gadsimta tika piedāvāti dažādi pareizrakstības reformas varianti, lai nodrošinātu viennozīmīgu atbilstību starp grafēmu un fonēmu, taču tie visi tika noraidīti. Lielākā daļa mūsdienu pareizrakstības reformu priekšlikumu aprobežojas ar burtu skaita samazināšanu, ņemot vērā, ka daži spāņu alfabēta burti skan vienādi ar citiem. Šie burti pagaidām tiek saglabāti etimoloģisku apsvērumu dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites
Kena muiža

[thumb|250px|Kena muiža pirms [Pirmais pasaules karš|Pirmā pasaules kara.]]

**Kena muiža** ir viens no kultūrvēsturiskiem arhitektūras objektiem, kas atrodas Jēkabpilī, Dambja ielā 19.

Muiža radās 19. gadsimtā, kad pilsētas īpašumus iegūst Kena muižnieku dzimta, kura uzbūvē muižu, bet apkārt tai tajā pašā laikā izveido parku (Kena parks). Muiža līdz pat Pirmajam pasaules karam piederēja slavenajam liķieru fabrikas īpašniekam Alfredam Kenam.

Daļa no muižas kompleksa ēkām — dzīvojamā ēka, stallis, kūts un klēts ir saglabājušās līdz mūsu dienām. Muižas kompleksa ēkas ir vecākās saglabājušās apbūves arhitektūras celtnes Dambju ielā.

Kena muižas dzīvojamā ēka ir vienīgā neogotikas celtne Jēkabpils pilsētā. Padomju varas gados, veicot nama pārbūvi, ēka zaudējusi savu romantisko mansarda jumtu, taču celtne ir saglabājusi vērtību pilsētas apbūvē ar saviem mazajiem tornīšiem, tipiskajām dzegām un zobiņveida karnīzēm, smailo arku pārsedzēm virs logiem, kā arī pašas dzīvojamās ēkas novietojumu Kena parka vienā galā.

Pašlaik Kena muižas kompleksa ēkas apsaimnieko Jēkabpils mākslas skola.

## Attēlu galerija

Attēls:Kena muiža parkā.jpg|
Attēls:Kena muižas dzīvojamā ēka.jpg|
Attēls:Kena muižas klēts.jpg|
Attēls:Kena muižas stallis un kūts.jpg|
Attēls:Kena muižas tornītis.jpg|


## Atsauces
Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete

**"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete"** () ir 2014. gada ASV detektīvfilma. Filma ir turpinājums 2005. gada filmai "Grēku pilsēta" un tajā ir tie paši tēli, kas pirmajā daļā, tomēr filmas sižets nav hronoloģisks uzreiz pēc pirmās filmas notikumiem, bet jaukts, kad darbība notiek vienā laikā ar pirmās filmas sižetu vai arī pirms tā, līdz ar to ļaujot arī filmas tēliem, kas nomira pirmajā filmā, parādīties vēlreiz otrajā daļā.

"Grēku pilsēta: Liktenīgā sieviete" pirmizrāde ASV bija paredzēta 2013. gada 4. oktobrī, bet to pārcēla uz 2014. gada 19. augustu.

## Lomās
* Džesika Alba kā Nensija Kallahana
* Džošs Brolins kā Dvaits Makartnijs
* Džeimija Čanga kā Miho
* Rosario Dosone kā Geila
* Džozefs Gordons-Levits kā Džonijs
* Eva Grīna kā Ava Lorda
* Džeimija Kinga kā Goldija un Vendija
* Maikls Madsens kā Bobs
* Klaivs Ouens kā Dvaits Makartijs
* Mikijs Rurks kā Marvs
* Brūss Viliss kā Džons Hartigens

## Filmas tapšana

### Priekšvēsture un scenārija rakstīšana
Šī turpinājuma uzņemšanu Roberts Rodrigess plānoja uzsākt neilgi pēc pirmās daļas iznākšanas, tomēr plāni uz pāris gadiem ieilga. 2010. gada oktobrī Rodrigess apstiprināja, ka viņš uzsāks darbu pie filmas "Grēku pilsēta 2" tiklīdz beigs darbu pie filmas *[[Spiegu bērni 4]]*. Rodrigess atklāja, ka "Grēku pilsēta 2" sastāvēs no Frenka Millera komiksu sērijas *A Dame to Kill For* un diviem jauniem, īpaši filmai Millera rakstītiem stāstiem, viens no tiem būs ar nosaukumu *The Long, Bad Night*. 2011. gada augustā Rodrigess paziņoja, ka filmas scenārijs ir gandrīz pabeigts, finansējums filmai atrasts un filmēšana sāksies tiklīdz scenārijs tiks pilnībā pabeigts. 2011. gada septembrī paziņoja, ka ir uzaicināts Viljams Monahens, lai viņš piekoriģētu scenārija gala variantu.

2012. gada 13. aprīlī oficiāli apstiprināja turpinājuma nosaukumu — *Sin City: A Dame to Kill For*.

### Aktieru izvēle
Rodrigess ļoti vēlējās, lai Avas lomu spēlētu Andželīna Džolija, ka pat pēc Rozarija Dousones teiktā, pārcēla filmēšanas laiku, lai tā sāktos pēc Džolijas dzemdībām, bet tam sekojošais raksts ziņoja, ka ir trīs galvenie šīs lomas pretendenti: Andželīna Džolija, Salma Hajeka un Rouza Makgauana. Millers apstiprināja, ka Rodrigess bija ieinteresēts, lai Alas lomu spēlētu Džolija un ka viņš apsprieda ar Džoliju šo iespējamību. Vēlāk ziņoja, ka Džolijas vietā par Avas lomas atveidotāju ir izvēlēta Reičela Vaisa.

### Filmēšana
Filmēšanu uzsāka 2012. gada vasarā. Skatu filmēšanu savukārt sāka 2012. gada oktobra beigās.

## Atsauces

## Ārējās saites
Juta Strīķe

**Juta Strīķe** (dzimusi **Anna Potapova**  Maskavā, mirusi Jūrmalā ) bija Latvijas politiķe un iekšlietu un korupcijas apkarošanas darbiniece. Strādājusi par izmeklētāju Drošības policijā un Iekšlietu ministrijā. No 2004. gada līdz 2014. gada 31. oktobrim J. Strīķe bija Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) priekšnieka vietniece, bet pēc tam ar KNAB vadītāja Jaroslava Streļčenoka lēmumu pazemināta amatā par Juridiskās nodaļas galveno speciālisti-juristi. Kopš 2017. gada — Rīgas domes deputāte. 2018. gada 6. oktobrī ievēlēta 13. Saeimā no Jaunās konservatīvās partijas.

## Dzīvesgājums
Dzimusi 1970. gadā Maskavā Jurija Potapova un Taigas Zvirbules ģimenē.
Mācījās Maskavas 584. vidusskolā, bet vasarās dzīvoja Latvijā. 1988. gadā viņa kā Juta Potapova sāka studēt Latvijas Valsts Universitātes Juridiskajā fakultātē.

1993. gadā viņa ieguva tiesību zinātņu bakalaura grādu un jurista kvalifikāciju. Apprecējās ar Maiguru Strīķi un pieņēma viņa uzvārdu.
Sākumā strādāja Iekšlietu ministrijā, vēlāk Drošības policijā (1995—2003) un KNAB (2003—2016). J. Strīķe vairākkārt izvirzīta KNAB vadītājas amatam, bet Saeimā viņas kandidatūru noraidīja.  plašsaziņas līdzekļos parādījās informācija par tiešu apdraudējumu Jutas Strīķes dzīvībai un veselībai un viņa uz laiku drošības apsvērumu dēļ izbrauca no Latvijas.

No iepriekšējā vadītāja Normunda Vilnīša atlaišanas  līdz J. Streļčenoka apstiprināšanai amatā  J. Strīķe bija KNAB priekšnieka pienākumu pildītāja.
 KNAB priekšnieks J. Streļčenoks paziņoja par Strīķes atbrīvošanu no amata, taču  Ministru prezidents Valdis Dombrovskis šo rīkojumu atcēla. Darbu KNAB Strīķe pārtrauca 2016. gadā.

Mirusi 2020. gada 18. martā 49 gadu vecumā Jūrmalā, Bulduru slimnīcā.

## Politiskā darbība
2017. gada 28. februārī J. Strīķi uzņēma Jaunajā konservatīvajā partijā. 2017. gada pašvaldību vēlēšanās viņu ievēlēja Rīgas domē, bet 2018. gadā Saeimas vēlēšanās 13. Saeimā no šīs partijas saraksta.

13. Saeimā J. Strīķe bija Jaunās konservatīvās partijas Saeimas frakcijas vadītāja, Saeimas Publisko izdevumu un revīzijas komisija priekšsēdētāja biedre un Juridiskās komisijas locekle.

## Atsauces
Marģers Tanks

**Marģers Tanks** (īst. v. **Mārtiņš Avots**,  — ?) bija latviešu rakstnieks un žurnālists.

Dzimis Seces pagasta „Piņķos”. Mācījies Seces pagastskolā, vēlāk Altenes pagastskolā. Pēc tam arī Jaunjelgavas tirdzniecības skolā. Pirmā pasaules kara laikā dienējis armijā. Pēc atgriešanās Latvijā strādājis dažādus darbus, arī par bibliotekāru un žurnālistu. Darbi publicēti krājumos "Kad rītdienu taisa" (1924), "Pārcilvēks un pamatšķira", kā arī žurnālos "Domas", "Virziens" un citur.
Irbes šaurums

**Irbes šaurums** jeb **Irbes jūras šaurums** ( — ‘Dižjūra’,  — ‘Kuršu šaurums’), arī **Irves šaurums**, ir jūras šaurums starp Latviju un Igauniju, kas atdala Kurzemes pussalu dienvidos no Sāmsalas Serves pussalas ziemeļos. Savieno Rīgas līci ar Baltijas jūru. Šaurums ir  plats un ap  garš (no Ovišraga līdz Kolkasragam), vidējie dziļumi ir . Pa Irbes šaurumu notiek intensīva kuģošana. Šaurums ir iekļauts starptautiskajā putniem nozīmīgo vietu sarakstā.

Šauruma Latvijas pusē atrodas vēsturiski lībiešu apdzīvotais Lībiešu krasts, kur jūrā ietek Irbes upe.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Irbes šaurums, BirdLife International
Baltirbes

**Baltirbes**, **baltirbju ģints** (*Lagopus*) ir viena no vistveidīgo (*Galliformes*) kārtas fazānu dzimtas (*Phasianidae*) putnu ģintīm, kas pieder rubeņu apakšdzimtai (*Tetraoninae*). Baltirbju ģintī ir 3 sugas, kuras visas ir tradicionāli medību putni.
Ģints zinātniskais nosaukums *Lagopus* sastāv no diviem sengrieķu vārdiem; *lagos* nozīmē zaķis, bet *pous* — pēda. Tādējādi tas raksturo putnu apspalvotās pēdas, kas ir svarīgi siltuma uzturēšanai ziemas periodā.

Baltirbes ir izplatītas ziemeļu puslodes ziemeļu reģionos. Tās ir sastopamas Eirāzijā un Ziemeļamerikā. Visas baltirbju sugas ir nometnieces. Latvijā vēsturiski ir bijusi sastopama viena baltirbju ģints suga — baltirbe (*Lagopus lagopus*). Tā bija ļoti reta ligzdotāja, kas ligzdoja dažos Latvijas austrumu puses augstajos purvos. Tomēr pēdējos gados Latvijā nav novērota un, iespējams, vairs nav sastopama.

## Izskats un īpašības
[thumb|left|220px|[Rudā baltirbe (*Lagopus lagopus scoticus*) ir vienīgā baltirbju ģintī, kurai ziemas periodā nav balta apspalvojuma]]
Baltirbes ir vidēji lieli rubeņu apakšdzimtas (*Tetraoninae*) putni. Mazākā no tām ir baltastes baltirbe (*Lagopus leucura*), kuras ķermeņa garums ir 30—31 cm. Lielākā ir baltirbe, tās ķermeņa garums var sasniegt 43 cm. Tēviņi ir nedaudz lielāki nekā mātītes.

Visām baltirbēm, izņemot rudo baltirbi (*Lagopus lagopus scoticus*), izšķir vasaras apspalvojumu un ziemas apspalvojumu. Vasarā baltirbes ir brūnas vai pelēkas. Ziemas periodā tās kļūst baltas, nomaskējoties sniegotajā vidē. Baltas kļūst arī to lidspalvas, kas lielākajai daļai putnu ir melnā krāsā, ieskaitot baltas krāsas putnus. Melnais pigments uzlabo spalvas spēju atjaunot sākotnējo formu, ja tā ir mehāniski deformēta, kas savukārt ir svarīgi lidošanai. Baltirbes ieradums no ienaidniekiem slēpties, nevis aizlidot attīstījis tās balto ziemas apspalvojumu, tajā pašā laikā zaudējot lidspalvu mehānisko noturību.

Baltirbes barojas tikai ar augu izcelsmes barību, izņemot jaunos putnus, kas barojas arī ar kukaiņiem. Visām sugām, izņemot baltirbi, par cālēniem rūpējas tikai mātītes.

## Klasifikācija
***Baltirbju ģints** (*Lagopus*)
** Baltastes baltirbe (*Lagopus leucura*)
** Baltirbe (*Lagopus lagopus*)
*** Rudā baltirbe (*Lagopus lagopus scoticus*)
** Klinšu baltirbe (*Lagopus muta*)

## Atsauces
Candy

***Candy*** (no ) var būt:

* Kendija — uzvārds sieviešu dzimtē;
* Kendijs — uzvārds vīriešu dzimtē;
* Lienes Greifānes skatuves vārds.
Flāvija Peneta

**Flāvija Peneta** (; dzimusi  Brindisi, Itālijā) ir bijusī itāļu tenisiste. Profesionāles karjeru uzsāka 2000. gadā. F. Penetas labākais sasniegums WTA Tūres vienspēļu rangā ir sasniegtā 7. vieta, kas tika sasniegta , dubultspēlēs viņa ir bijusi ranga līdere. Viņa kļuva par pirmo itāliešu tenisisti, kas ierindojas dubultspēļu ranga pirmajā vietā.

Karjerā F. Peneta ir uzvarējusi 11 WTA vienspēļu un 17 dubultspēļu turnīros, bet lielāko panākumu *[[Grand Slam (teniss)|Grand Slam]]* sacensībās viņa sasniedza 2015. gada ASV atklātajā čempionātā, kad guva uzvaru. Vēl 2011. gada Austrālijas atklātā čempionāta dubultspēlēs kopā ar argentīnieti Hiselu Dulko (*Gisela Dulko*) kļuva par turnīra uzvarētāju. Tāpat kopā ar Ž. Dulko viņu uzvarēja 2010. gada WTA čempionātā. Itālijas izlases sastāvā viņa triumfēja 2006. gada Federāciju kausa izcīņā, finālā ar 3—2 tika pārspēta Beļģijas izlase ar Žustīni Enānu sastāvā. Divas reizes piedalījusies Olimpiskajās spēlēs (, ).

Pēc uzvaras 2015. gada ASV atklātajā turnīrā paziņoja par karjeras beigšanu pēc sezonas beigām.

## Vietas ''Grand Slam'' turnīros

### Vienspēles

|}

### Dubultspēles

|}

## Ārējās saites

*
C2P

**C2P** () tulkojumā *divtonnīgais vilcējs* — Polijas kāpurķēžu artilērijas vilcējs, viens no visvairāk Polijā izgatavotajiem.

## Vēsture
240px|thumb|C2P
Kāpurķēžu artilērijas vilcēju C2P konstruēja inženieri J. Lapuževskis un A. Šmidts. Šī bija uzlabota vilcēja C2T versija. Tas tika konstruēts uz tanketes TKS bāzes. Pirmā partija tika izgatavota 1937. gadā un tā sastāvēja no 196 mašīnām. Sakarā ar Otrā pasaules kara sākšanos otrā partija pilnībā tā arī netika izgatavota.

## Pielietojums
Vilcējs C2P visbiežāk tika lietots, lai pārvietotu vieglos lielgabalus (it īpaši Bofors L 60). Tāpat tas tika lietots arī munīcijas pārvadāšanai. 1938. gadā uz vilcēja tika novietots artilērijas lielgabals, kā rezultātā radās PAI TKS-D. Diemžēl, projekts tā arī netika pabeigts sakarā ar kara sākšanos.

## Līdz mūsdienām saglabājušies
Līdz mūsdienām ir saglabājušies vairāki vilcēji. Tie atrodas muzejos Arlonē (Beļģija), Varšavā (Polija) un Obernē (ASV, Indiānas štatā).

## Ārējās saites

 Apraksts un bildes
Serves pussala

**Serves pussala** () ir liela pussala Sāmsalas dienvidrietumos. Irbes šaurums to atdala no Latvijas piekrastes. Pussalas platība ir ap 180 km², garums — 32 km, platums — 1,8 līdz 10 km. Pussalas galējais dienvidu punkts ir Serves zemesrags. Austrumu krastu apskalo Rīgas līcis un tā atzars Sūrkatels.

Pussalas vidienē paceļas Serves augstiene, kuras augstākais punkts ir 36,6 m. Piekraste stipri izrobota, vairākas nelielas saliņas. Daļu pussalas teritorijas aizņem dabas rezervāts un liegums.

Vēsturiskos dokumentos pussala pirmo reizi minēta 1234. gadā kā *Sworve*. Pussalas teritorija ietilpst Sāres apriņķa Sāmsalas pagastā. Lielākās apdzīvotās vietas ir Salme, Lētsa, Sēre un Īde.

## Ārējās saites
Latvijas Kino muzejs

thumb|252px|Kinomuzeja pagalms
**Latvijas Kino muzejs** ir kino muzejs Latvijā, kas atrodas Miera ielā 58a, Rīgā.

Muzejs dibināts 1988. gadā kā **Rīgas Kino muzejs** un kādreiz atradās Vecrīgā, Peitavas ielā 10. Muzeja krājums atrodas Pārdaugavā, Pulka ielā 8, muzeju krātuvju kompleksā.  muzejs ieguva tagadējo nosaukumu.

Muzeja krājumā glabājas ap  Latvijas un pasaules kino vēstures liecību, no tām aptuveni  aprakstītu vienību — filmas, kino tehnika, dokumenti, fotogrāfijas, dekorācijas un kostīmu skices u.c. Muzeja krājumu regulāri izmanto pētnieki zinātniskajā darbā, plašsaziņas līdzekļi, filmu studijas, studenti un citi kino interesenti.
258px|right|thumb|Kinomuzejs vakarā

## Vēsture
Doma par muzeja izveidi Rīgā mākslas darbinieku vidū radās tradicionālā Rīgas kinoforuma "Kino diena" norises laikā, 1986. gadā. Muzeja izveides rūpes un formalitāšu kārtošanu uzņēmās Augusts Sukuts, Inga Pērkone-Redoviča un Jurijs Civjans. Viņiem izdevās iegūt muzeja izveides atļauju PSRS kinematogrāfistu savienības uzraudzībā.

Pēc Latvijas neatkarības atgūšanas muzejs vairākas reizes mainījis juridisko statusu. Kādu laiku bijis kā Nacionālā Kino centra struktūrvienība, bet kopš 2010. gada Kultūras akadēmijas struktūrvienība.

Muzejs vairākkārt mainījis savu atrašanās vietu. Tas atradies Rīgas Videocentra telpās, Kinofotofonodokumentu arhīvā, Rīgas Kinostudijā un bijušajā Nelegālās preses muzejā Krāslavas ielā.

## Muzeja vadība

### Muzeja direktori
* 1988—1989: Jānis Lasmanis
* 1989—1991: Māris Deģis
* 1991—1993: Agris Redovičs
* 1993—2004: Inga Pērkone-Redoviča
* 2004—2006: Agris Redovičs
* 2006—2009: Elīna Reitere
* 2009—2009: Kristīne Matīsa
* 2009—2014: Agnese Zeltiņa
* 2014—2019: Zane Balčus
* 2019—2021: Ieva Andžāne
* 2021—2023: Agnese Logina
* 2023—2024: *amats vakants*
* 2024—pašlaik: Inga Pērkone-Redoviča

## Atsauces

## Ārējās saites
* Oficiālā tīmekļa vietne
* 
* 
* Rīgas kino takas
* Kino skapis