Kāšgalvjtārpi

**Kāšgalvjtārpi** jeb **dzelkņgalvji** (*Acanthocephala*) ir parazītisku bezmugurkaulnieku tips, kas iepriekš tika uzskatīti par veltņtārpu klasi. Tie ir brīvi dzīvojoši parazītiski tārpi ar cilindrisku ķermeni un izbīdāmu snuķi, uz kura atrodas kāši. Pieaugušās formas dzīvo mugurkaulnieku zarnu traktā, savukārt, kāpuri - ūdens bezmugurkaulnieku ķermeņa dobumā. Aprakstītas ir ap 750 dzelkņgalvju sugām. Cilvēku invadēšanās ar dzelkņgalvjiem izsauc akantocefalozi.
[thumbnail|right|200px|Kāšgalvja ''[Rhadinorhynchus* ar kāšiem klātais snuķis]]

== Morfoloģija ==
Kāšgalvju ķermenis ir tārpveidīgs, šķērsgriezumā apaļš. Izmēri variē no dažiem [[Milimetrs|milimetriem]] līdz pat 65 [[Centimetrs|centimetriem]]. Uz ķermeņa var būt novērojams ārējs posmojums, kam tomēr nav nekāda sakara ar [[metamērija|metamēriju]]. Ķermeņa priekšgalā atrodas izbīdāms [[snuķis]] ar atpakaļ vērstiem kāšiem, kas izvietoti rindās visapkārt snuķim. Īpaši muskuļi - [[retraktori]] var ievilkt to [[snuķa soma|snuķa somā]]. Ķermeni sedz blīva [[kutikula]]. Zem tās atrodas sincītijveida [[hipoderma]], kas priekšgalā veido garus pāra izaugumus - [[lemnisks|lemniskus]]. Lemnisku funkcija vēl nav noskaidrota. Zem hipodermas ir gredzenisko un garenisko gludo [[Muskuļi|muskuļu]] slānis. Kāšgalvjiem ir plašs [[primārais ķermeņa dobums]].

=== Nervu sistēma ===
[[Nervu sistēma]] sastāv no viena [[ganglijs|ganglija]], kas atrodas pie snuķa maksts pamatnes. No tā uz ķermeņa aizmuguri aiziet sānu [[nervu stiegra]]s, no kurām 2 laterālās sniedzas visā ķermeņa garumā. Tēviņiem tās ķermeņa pakaļgalā saplūst nepāra [[dzimumganglijs|dzimumganglijā]].

=== Barošanās un izvadsistēma ===
Kāšgalvji barojas caur [[Āda|ādu]]. Dzīvojot zarnu traktā tie izmanto tajā esošo [[Barība|barību]]. Ar ādu uzsūktais barības šķidrums, domājams, nokļūst dziļāk pa ādas kanālu sistēmu. [[Izvadsistēma|Izvadsistēmu]] veido smalki izlocīti [[protonefrīdiji]]. To saturs ieplūst dzimumsistēmas izvadkanālos.

=== Dzimumsistēma ===
Kāšgalvji ir šķirtdzimuma organismi. Vīrišķo [[dzimumorgānu sistēma]] sastāv no diviem [[Sēklinieki|sēkliniekiem]] (*testes*) un [[sēklvadi]]em (*vas deferens*). Abi sēklvadi savienojoties veido [[sēklas izsviedējkanāls|sēklas izsviedējkanālu]] (*ductus ejaculatorius*), kurā ieplūst lielu [[cementdziedzeri|cementdziedzeru]] [[sekrēts]]. Dzimumsistēma nobeidzas ar muskuļotu [[kopulācijas orgāns|kopulācijas orgānu]] (*penis*). To apņem  īpaša, no ķermeņa izvirzāma [[kopulācijas soma]] (*bursa copulatrix*), kas atveras uz āru ķermeņa priekšgalā. Soma ir zvanveidīga un kopulācijas laikā apņem mātītes ķermeņa pakaļgalu. Tēviņš ievada [[Sperma|spermu]] mātītes dzimumorgānos. [[Olas]] apaugļojas mātītes ķermeņa dobumā.

Mātītēm dzimumsistēma sastāv no 2 [[Olnīca|olnīcām]] (*ovaria*), kas atrodas tā saucamajā ligamentā. [[Ligaments]] ir [[muskulis]], kas stiepjas no snuķa maksts pamata līdz ķermeņa pakaļgalam. No ligamenta izkļuvušās neapaugļotās olu grupas nokļūst ķermeņa dobumā, kur tās, peldot šķidrumā nobriest un apaugļojas. Pēc apaugļošanās tās nodalās viena no otras un kļūst vārpstveidīgas. Tālāk olas virzās uz [[dzemdes zvans|dzemdes zvanu]] - ar ligamentu saistītu platu piltuvi, kurā notiek olu šķirošana. Apaugļotās vārpstveidīgās olas caur šaurām atverēm ieslīd 2 [[olvadi|olvados]] (*oviducti*). Savukārt, neapaugļotās olu pikas, nespējot tur nokļūt, tiek izmestas atpakaļ ķermeņa dobumā. Olvadiem seko gara [[dzemde]] (*uterus*). kas nobeidzas ar īsu [[Maksts|maksti]] (*vagina*). un dzimumatveri ķermeņa priekšgalā.

== Attīstība ==
Dīgli, kas no saimnieka ir izkļuvis ārējā vidē, ir jānorij [[starpsaimnieks|starpsaimniekam]], bet, savukārt, definitīvajam saimniekam ir jānorij starpsaimnieks. Šeit [[dīglis]] vispirms attīstās par [[cisticerks|cisticerkam]] līdzīgu [[Kāpurs|kāpuru]], kurš pēc tam iegūst pieauguša dzelkņgalvja uzbūvi.

== Dzīvesveids ==
Parazitējot dažādu mugurkaulnieku ([[Zivis|zivju]], [[Putni|putnu]], [[Zīdītāji|zīdītāju]]) zarnu traktā, dzelkņgalvji ar kāšiem klāto snuķi spēj labi pretoties zarnu trakta [[peristaltika]]i. Dzelkņgalvju snuķis kalpo kā piestiprināšanās orgāns. Snuķa kāši ir smaili un atliekti atpakaļ. Parazīts ar savu snuķi ieurbjas [[gļotāda|gļotādā]], turklāt, ar kāšiem stingri piestiprinās pie [[audi]]em. Piestiprināšanos vēl veicina arī snuķa kustīgums; muskuļi - retraktori var atvilkt snuķi atpakaļ un ievilkt to īpašā snuķa makstī, ķermeņa priekšgalā.

== Sistemātika ==
Ir zināmas ap 750 Kāšgalvjtārpu sugas. [[Latvija|Latvijā]] ir konstatētas 14 sugas. Kāšgalvjtārpu tips tiek dalīts 3 klasēs.

*tips: *'Kāšgalvjtārpi (Acanthocephala)'''
:*klase: Archiacanthocephala Meyer, 1931
::*kārta: Apororhynchida
::*kārta: Gigantorhynchida Southwell et Macfie, 1925
::*kārta: Moniliformida Schmidt, 1972
::*kārta: Oligacanthorhynchida Petrochenko, 1956

:*klase: Eoacanthocephala Van Cleve, 1936
::*kārta: Gyracanthocephala Van Cleve, 1936
::*kārta: Neoechinorhynchida Ward, 1917

:*klase: Palaeacanthocephala Meyer, 1931
::*kārta: Echinorhynchida Southwell et Macfie, 1925
::*kārta: Polymorphida Petrochenko, 1956

## Ārējās saites