open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baļteja

**Baļteja** irā regions Zīmeļeiropā, īskaitūt myusu dīnu Lītovu, Latveju, Igauneja (kūpā saukta par Baļtejis vaļstim), kai ari Krīvejis Kaliningradys regions (daļa nu bejušuos Austrumprūsejis). 

Kūpejais Baļtejis vaļstu (Lītovys, Latvejis i Igaunejis) īdzeivuotuoju skaits ir apmāram 6 miļjoni īdzeivuotuoju. Golvonī dzeivuotuoji ir igauni, latvīši i lītuvīši. Krīvi ir leluokuo nacionaluo minoritate Latvejā (27,4% 2011. goda vydā) i Igaunejā (25,5% 2010. goda suokumā). Krīvu kūpejais skaits Igaunejā, Latvejā i Lītovā (ap 1 miļjonu) puorsnādz kūpejū igauņu skaitu (ap 900 tyukstūšom).

## Drūseiba
NATO vīneiguo sauszemis saikne ar itom vaļstim īt cauri tai saucamajam Suvalku koridoram - Pūlejis i Lītovys rūbežys pūsmam ap 100 km garumā, kas dīnvydūs sūpluok Boltkrīvejai i Krīvejis Kaliningradys apgobolam zīmeļūs.

## Nūruodis i olūti
Zīmeļeiropa

**Zīmeļeiropa** ir kulturys i geografisks regions Eiuopā, tymā skaitā Skandinavejis vaļstis i blokus asūšuos teritorejis (vaļstis i regioni). Tys ir plašs i tymā pošā laikā saleidzynūši mozapdzeivuots regions, saleidzynojūt ar cytim Eiropys regionim.

Dažaiduos nūdaļuos Zīmeļeiropā var īkļaut Baļtejis vaļstis, Īslandi i Britu solys.

## Nūruodis i olūti
Slavu volūdys

**Slavu volūdys** ir indoeiropīšu volūdu saimis radnīceigu volūdu grupa, kas izplateita Vydseiropā i Austrumeiropā i Zīmeļazejā. Kūpejais volūdys runuotuoju skaits ir vaira kai 400 milijoni cylvāku, puorsvorā ir slavi.

Slavu volūdom ir lela tyvuma pakuope vīna ūtrai; tys ir atrūnams vuordu strukturā, gramatiskūs kategoreju lītuošonā, teikumu strukturā, semantikā, regularu skaņu atbiļsteibu sistemā, morfonologiskajā maiņā. Itei tyveiba izskaidrojama ar slavu volūdu izceļsmis vīnuoteibu i ilgim i intensivim kontaktim vīna ar ūtru literarūs volūdu i izlūkšņu leiminī.

Slavu volūdys indoeiropīšu saimē ir vystyvuokuos baltu volūdom. Leidzeibys storp obejom grupom kolpuoja par pamatu “baltoslavu pyrmvolūdys” teorejai, saskaņā ar kuru baltoslavu pyrmvolūda pyrmū reizi roduos nu indoeiropīšu pyrmvolūdys, kas vāluok sasadaleja pyrmvolūdā - pyrmbaltīšu i pyrmslavu.

Vysizplateituokuos slavu volūdys ir ukrainīšu, pūļu, krīvu, serbu-horvātu i bulgaru. Ir ari volūdys, kurom ir izmieršonys risks, pīmāram, boltkrīvu volūda.

## Nūruodis i olūti
Europys Savīneiba

**Eiropys Savīneiba** (ES) irā 27 Eiropys vaļstu ekonomiskuo i politiskuo savīneiba. Nu 2024. goda ES īdzeivuotuoju skaits ir 449,2 miļjoni cylvāku.

20 Eiropys Savīneibys vaļstis īvīse vīnu valūtu — eiro, veidojūt Eiropys ekonomiskū savīneibu — eirozonu.

Kab īsastuotu Eiropys Savīneibā, kandidatai vaļstei ir juoatbylst Kopenhagenys kriterejim, kas pījimti 1993. goda junī Eiropys Padūmis sēdē Kopenhagenā i apstyprynuoti 1995. goda decembrī Eiropys Padūmis sēdē Madridē. Kritereji prosa, lai vaļsts īvāruotu demokratiskūs principus, breiveibys i cylvāktīseibu cīna principus, kai ari tīsyskuma principu. Vaļstei ari ir juobyut konkurētspiejeigai tierga ekonomikai i juopījam kūpeigi ES nūsacejumi i standarti, tymā skaitā apsajimšonai pi politiskuos, ekonomiskuos i monetaruos savīneibys mierkim.
Eirozona

**Eirozona** irā Eiropys Savīneibys vaļstu grupa, kas kai oficialū valutu lītoj Euro (EUR). Nu 2024. goda eirozonā ītylpst 20 vaļsts, tymā skaitā Vuoceja, Franceja, Italeja, Spaneja, Latveja i cytys. Tys tyka izveiduots, kab veicynuotu ekonomiskū integraceju, atvīgluotu tierdznīceibu i styprynuotu finansialu stabilitati. Valutu puorvolda Eiropys Centraluo banka (ECB).
NATO

**NATO** (Zīmeļatlantejis leiguma organizaceja) īra 31 vaļsts militari politiskuo alianse, kas izveiduota 1949 godā kolektivai aizsardzeibai. Pamatpryncyps: uzbrukums vīnam lūcekļam teik skaiteits par uzbrukumu vysim. Golvonuo mītne atsarūn Briselē, Beļgejā.

Itūšaļt NATO dalinīkys ir 32 vaļsts. Pādejuo dalinīkvaļsts, kas pīsavīnuoja NATO, beja Zvīdreja 2024. goda 7. martā.

Ir uzskots, ka leidz 2015. goda vydam NATO atsagrīž pi sovys pamata aizdavuma puorveiduotā formā: padūmu agresijis vītā par golvonajim draudim teik skaiteits Krīvejis Federacejis nagaideits uzbrukums. NATO sammitā 2016. goda julī Krīveja tyka atzeita par golvonajim drūšeibys draudim NATO, i tuos īrūbežuošona tyka oficiali pasludynuota par jaunu NATO miseju.

2022. goda 30. septembrī Ukrainys prezidents Volodimirs Zelenskis iz Krīvejis Ukrainys okupātūs teritoreju aneksejis fona paraksteja Ukrainys pīsacejumu pīsavīnuot NATO iz paātrynuotim pamatim.
Boltkrīvi

**Boltkrīvi** īra reitslavu tauta. Kūpejais skaits ir ap 10 miļjonim cylvāku. Jī golvonūkuort dzeivoj Boltkrīvejā, kur ir dominejūšuo tauteiba (84,9% 2019. godā). Īvārojams boltkrīvu skaits apdzeivoj Krīvejis, Ukrainys, Pulejis, Latvejis i Lītovys teritorejis, kur jī ir nacionaluo mozuokumtauteiba.

Boltkrīvu volūda ir boltkrīvu tautys nacionaluo volūda. Tymā pošā laikā ilgtermeņa rusifikacejis deļ leluokuo daļa boltkrīvu kasdīnā runoj pamatā krīviski.
Durrēs

**Durrēs** (albaņu: *Durrës*) irā Albanejis mīsts.

## Viesture

Durrēs 7. godu symtā pyrma myusu erys nūdybynuoja senejī greku kolonisti, i tū seņsenumā sauce par Dyrrhachiumu. Piļsātu laika gaitā īkaruoja Venecuīši, Osmaņu impereja, div pasauļa karūs - Fašistiskuos Italejis i Nacistiskuos Voucejis.

## Ekonomika

Durrēs ir golvonais pīkrastis punkts Albanejā i golvonuo Albanejis portu piļsāta. Piļsāta ir Albanejis ekonomikys cītūksne, i tuos pīrūbeža nūdrūsynoj attīceiguos īnuokumus Albanejis ekonomikā.

## Demografeja
### Dzeivuotuoju skaits

## Partnermīsti

## Verīs taipoš
* Tirana

## Nūruodis i olūti

## Ōrejōs saites
*Durrēs oficialuo vītne
Lana Del Rejs

**Lana Del Rejs** () pazeistama kai **Lana Del Rey**; 1985. juņa m. 21. dīna irā amerikanīšu pop dzīduotuojs.

## Diskografeja

* 2010 – Lana Del Ray

* 2012 – Born to Die

* 2014 – Ultraviolence

* 2015 – Honeymoon

* 2017 – Lust for Life

* 2019 – Norman Fucking Rockwell!

* 2021 – Chemtrails over the Country Club

* 2021 – Blue Banisters

* 2023 – Did You Know That There's a Tunnel Under Ocean Blvd

* 2025 – Classic

## Nūruodis

## Teiklavītys

* lanadelrey.com (anglīšu)
Padūmu Savīneiba

**Padūmu Socialistiskūs Republiku Savīneiba** beja vaļsts Eurazejā, kas pastuovēja nu 1922. goda 30. decembra leidz 1991. goda 26. decembram.

Sabrukuma laikā PSRS aizjēme gondreiž 1/6 daļu Zemis apdzeivuotuos zemis plateibys ar 293 miļjonim īdzeivuotuoju skaitu, kai ari ūtrū leluokū ryupnīciskū ražuošonu pasaulī — 16,5% nu globaluos ražuošonys — i septeituo leluokuo nacionaluo īnuokuma %). Tei beja 20. godu symta leluokuo kontinentaluo vara i leluokuo vaļsts 20. godu symta ūtrajā pusē.

Krīvejis Federaceja tyka atzeita de facto[16] par PSRS piecteci storptautiskajuos juridiskajuos attīceibuos i ījēme sovu vītu ANO Drūšeibys padūmē. Tymā pošā laikā saskaņā ar spākā asūšajim Ukrainys lykumim pādejais ir Ukrainys PSR i PSRS storptautyskūs leigumu tīseibu i pīnuokumu piectecis.
Ukrainys Padūmu Socialistiskuo Republika .

**Ukrainys Padūmu Socialistiskuo Republika** irā socialistiska Ukrainys vaļsts, kas pasludynuota daļā bejušuos Krīvejis imperejis teritorejis 1919. goda 10. martā; vīna nu PSRS dybynuotuoju vaļstu, nu 1922 goda — savīneibys republika sovā sastuovā.

1991. goda 24. augustā Ukrainys PSR Augstuokuo padūme pījēme Naatkareibys deklaracejis aktu i rezoluceju "Par Ukrainys naatkareibys deklaraceju". Itī dokumenti pasludynuoja Ukrainys naatkareibu i naatkareigys Ukrainys vaļsts izveidi. Saskaņā ar aktu Ukrainys teritoreja ir nadolama i naaizskarama, i iz prīšku juos teritorejā pīmāruojama tikai Ukrainys Satversme i lykumi. Naatkareibys pasludynuošonys akts tyka apstyprynuots vaļsts mārūga referendumā 1991. goda 1. decembrī.

## Nūruodis i olūti
Please Please Me (albums)

Please Please Me - lelbrytanejys grupys The Beatles debejis albums. Izdūts 1963. goda 22. martā. 8 nu 14 dzīsmem ir sarakstejs Lenona-Makartnija duets.

## Dzīšmu saroksts

 - Dzīsmu kaverversejis apzeimuotys ar tūs autoru vuordim.
With The Beatles (albums)

With The Beatles - lelbrytanejys grupys The Beatles ūtrais albums. Izdūts 1963. goda 22. novembrī, četrus mienešus piec "Please Please Me", grupys pyrmais albums. Dzīsme "Don't Bother Me" ir pyrmuo Džordža Harisona saraksteituo dzīsme.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjamūt tūs, kur atzeimuots.
Evika Siliņa

**Evika Siliņa** (dzims 1975 goda labeibys m. 3 d.) — Latvejis ministru prezidents nu 2023 goda. Aiz laika jis beja Seimys deputats.
Baltu volūdys

**Baltu volūdys** irā valūdu saime, kurā ir latgalīšu, latvīšu i lītaunīku volūda. Tei saime pīder pie indoeiropīšu volūdām. Baltu volūdys ir vīns nu senokajām Eiropys volūdu grupom, daļa nu jūm jau izzuduse (prūšu volūda izmiruse XVII gadsimtā, bet latgaļu, latvīšu i lītuvišu volūda eksiste šudiņ.

Senōk baltu volūdys breivai nūteiktōs teritorejās izplatiejās nu Baltijas jūrys leidz Pleskavai i vacuo Latgolai, bet ar laiku daļa izzuda, palyka tik latvīšu i lietuvīšu.

Baltu volūdys ir svarēgas vuiceibuos par indoeiropīšu pirmvolūdu, itei seviškī par tu, ka leišu volūdā saglobōts daudzi vacōks formys.

## Referencejis
Help! (albums)

Help! - lelbrytanejys grupys The Beatles pīktais albums. Izdūts 1965. goda 6. augustā. Tys ir skaņu ceļš jūs ūtrai kinai "Help!".

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjamūt tūs, kur atzeimuots.
Revolver (albums)

Revolver - lelbrytanejys grupys The Beatles septeitais albums. Izdūts 1966. goda 5. augustā.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjamūt tūs, kur atzeimuots.
Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band (albums)

Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band - lelbrytanejys grupys The Beatles ostoitais albums. Izdūts 1967. goda 26. majā.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjemūt "Within You, Without You" gar Džordžu Harisonu.
A Hard Day's Night (albums)

A Hard Day's Night - lelbrytanejys grupys The Beatles trešais albums. Izdūts 1964. goda 22. julī. Tys ir skaņu ceļš jūs pyrmajai kinai "A Hard Day's Night".

## Dzišmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis.
Beatles For Sale (albums)

Beatles For Sale - lelbrytanejys grupys The Beatles catūrtais albums. Izdūts 1964. goda 22. decembrī.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjamūt tūs, kur atzeimuots.
Abbey Road (albums)

Abbey Road - lelbrytanejys grupys The Beatles divpadsmytais. Izdūts 1969. goda 26. septembrī. Dzīsme "Octopus's Garden" ir pyrmuo Ringo Stāra saraksteituo dzīsme.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjamūt tūs, kur atzeimuots.
Let It Be (albums)

Let It Be - lelbrytanejys grupys The Beatles treispadsmytais i pādejais albums. Izdūts 1970. goda 8. majā.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjamūt tūs, kur atzeimuots.
Ludzys piļs

**Ludzys piļs** ir gotiskuo stila vydslaiku cītūkšņa (latīņu: *arx Luza*) drupys Ludzys centrā. Atsarūn sūpluok katuoļu bazneicai, bejušuos latgaļu kūka piļs vītā. [vajadzeiga atsauce] Tei beja Rēzeknis Vogta paleigpiļs. Dūmojams, ka piļs calta 14. godu symtā, i drupys sasaglobuojušys leidz myusu dīnom - divejis sīnys nu tūrņa i piļs uorejuo sīna.
Magical Mystery Tour (albums)

Magical Mystery Tour - lelbrytanejys grupys The Beatles deveitais albums. Izdūts 1967. goda 8. decembrī. Tys ir skaņu ceļš jūs trešajai kinai "Magical Mystery Tour".

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjemūt "Flying" gar Džonu Lenonu, Polu Makkartniju, Džordžu Harisonu un Ringo Stāru i "Blue Jay Way" ar Džordžu Harisonu.
The Beatles (albums)

The Beatles (voi Boltais albums) - lelbrytanejys grupys The Beatles dasmytais albums. Izdūts 1968. goda 22. novembrī, i beja grupys tikai dubultūs disku albums.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Lenona-Makartnija duets saraksteituos dzīsmis, izjamūt tūs, kur atzeimuots.
Graždanskaja Oborona

**Graždanskaja Oborona** (krīv. *Гражданская Оборона*) ― krīvu pankroku grupa, dybynuoja Jegors Ļetovs 1984. godā. Grupa izjuka 2007. godā piec tuos vadeituoja Jegora Ļetova nuovis.

## Grupys dalinīki

* Jegors Ļetovs
* Natālija Čumakova
* Aleksandrs Česnakovs
* Pāvels Peretolčins

### Bejušī dalinīki

* Janka Djagiļeva

I tai tuoļuok...

## Diskografeja

### Studejis albumi

### Demo-albums

### Dzeivī albumi

### Festivāli

### Singls

### Kruojumi

#### Cyti kruojumi
Sapuvuse jauneiba (albums)

"Sapuvuse jauneiba" (krīv. "Поганая молодёжь") – krīvu/padūmu pankroka grupys Graždanskaja Oborona debejis albums. Īraksteits 1985. goda, i izdūta 1989. goda iz magnitoalbumu.

## Dzīšmu saroksts
Optimisms (albums)

"Optimisms" (krīv. Оптимизм) – krīvu/padūmu pankroka grupys Graždanskaja Oborona ūtrais albums. Tei byuteibā ir albuma "Sapuvuse jauneiba" ūtruo daļa, partū ka viņi tyka īraksteita tymā pošā laikā i taidā pošā apstuokļūs.

## Dzīšmu saroksts
Stykla krellis spēlēšona pyrms cyuku

"Stykla krellis spēlēšona pyrms cyuku" (krīv. Игра в бисер перед свиньями) – krīvu/padūmu pankroka grupys Graždanskaja Oborona akustiskais demo-albums, kas vāluok palyka par "Sorkonais albums". Izdūts septembrā 1986. goda iz magnitoalbumu.

## Dzīšmu saroksts
Sorkonais albums

"Sorkonais albums" (krīv. Красный альбом) – krīvu/padūmu pankroka grupys Graždanskaja Oborona trešais albums. Vīns nu 1987. goda albumu serejis. Kai vysūs serejis albumūs, vysus instrumentus spielej Jegors Ļetovs vīns pats.

## Dzīšmu saroksts
Posevs (grupa)

"Posevs" (suokomā – Possev Verlag) – Jegora Ļetova pyrmais roks-projekts, kura beja grupys ""Graždanskaja Oborona" prīškguojiejs. Projektā beja garažys panks, pankroks, psihedeleja i eksperimentaluos kompozicejis. Tuos pastuoviešonys laikā tyka īraksteiti 11 albumi i diveji "dzeīvi" īdzeršonys, nu kurūs apmāram puse ir sasaglobuojuse. Grupu dybynuojs Igors "Myrušais Jegors" Ļetovs i Andrejs "Boss" Babenko. Tod grupai pīsavīnuoja Jevgenijs "Džons Dabls" Dejevs.

## Diskografeja
Prīcys i laimis dzīsmis

"Prīcys i laimis dzīsmis" (krīv. Песни радости и счастья) – krīvu/padūmu pankroka grupys Graždanskaja Oborona vīnpadsmytais albums. Īraksteits 1989.–1990. g., i izdūta 1989. goda. Tys ir pseidodzeivs albums.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Jegora Ļetova saraksteituos dzīsmis, izjemūt "Sāta pylna ar sūdim" gar Konstantīna Rjabinova, "Sapuvuse jauneiba" gar Jegora Ļetova i Konstantīna Rjabinova, "Sorkonais karūgs" gar Jegors Ļetova i Vadima Semernīna, i "Kars" gar Jegora Ļetova i Oļega Sudakova.
Kars ("Graždanskaja oborona" albums)

"Kars" (krīv. Война) – krīvu/padūmu pankroka grupys Graždanskaja Oborona divpadsmytais albums. Īraksteits 1989. goda, i izdūta 1989. goda.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Jegora Ļetova saraksteituos dzīsmis, izjemūt "Kars" i "Svātcelinīki iz Koreju" gar Jegora Ļetova i Oļega Sudakova, "Dzīsme par Ļeninu" gar Jegora Ļetova i Aleksandra Kuvšinova, "Olys zvaigznuojs", "Nikai", "Iz mieness maņ tyka pīškierta komuneja" i "Sāta pylna ar sūdim" gar Konstantīna Rjabinova, i "Nadūdu jūku" i "Refrens" gar Jegora Ļetova i Konstantīna Rjabinova.

- tautysdzīsmis
Veseleigi i myužeigi

"Veseleigi i myužeigi" (krīv. Здорово и вечно) – krīvu/padūmu pankroka grupys Graždanskaja Oborona treispadsmytais albums. Īraksteits 1989. goda, i izdūta ari 1989. goda.

## Dzīšmu saroksts
Vysys Jegora Ļetova saraksteituos dzīsmis, izjemūt "Es natycu anarhijai" gar Jegora Ļetova i Igoreza Ragulīna, i "Svātcelinīki iz Koreju" gar Jegora Ļetova i Oļega Sudakova.
Latiņu volūda

**Latiņu volūda** (*lingua Latina*) ir indoeuropīšu saimis vīna no italīšu volūdu, kurā īsuokuos runuoja Laciumā (*Latium*, niulaiku Lacio regions Italejis centraluo daļā).

Pasaplatynojūt Romys Republikai i piečuok Romys imperejai, jei platejās uors Laciumys proviņcejis. Latiņu volūda beja Senejuos Romys oficialuo volūda, koč plotai tyka lītuota greku volūda, svuit imperejis vokoru daļā. Niulaikūs jei ir Romys Katuoļu bazneicys oficialuo volūda, kas jū pataisa par Vatikana vaļsts volūdu.

Vysys romanīšu volūdys ir paguojušis nu latiņu volūdys, i daudzeji vuordi cytuos volūduos ir aizaveduši nu juos. Latiņu volūda tyka lītuota zineibai i škārsregionalom zynuošonom leluokuo daļā Europys vaļsteibu net da 18. godu symtam, kod jū puormeja prancuzu volūda, i piečuok, 19. godu symtā, angļu volūda.

Itūšalt latiņu volūda teik lītuota biologejā i medicinā kai vīnzeimeiga škārsregionala terminologeja. Jei pa šai dīnai ir daudzeju juridiskū terminu olūts. Škārsregionaluos tīseibuos i diplomatejā stauņa teik lītuoti latiņu pasacīni, pīvadumam, *[[habeas corpus]]*, *[[ex officio]]*, *[[de facto]]*, *[[De iure|de jure]]* i c. Zynuošona ap latiņu volūdu ir byuteiga juristim, seviški škārsregionalū tīseibu atzarē.

## Latiņu volūdys raisteibys pasmi
Latiņu volūdys raisteibys viesture teik padaleita:
* Arhaiskuo latiņu volūda;
* Klasiskuo latiņu volūda;
* Piecklasiskuo latiņu volūda;
* Vāluo latiņu volūda.

## Lītuošona Livonejis koņfederacejā
Piec Livonejis krysta karim 13. godu symtā sataiseitamā Livonejis Koņfederacejā latiņu volūda kolpoja kai vaļsts volūda, kurā tyka raksteiti oficialī dokumenti i lykumdeveibys akti. Sūpluok jai kai škārstautu zynuošonuos volūda (lingua franca) vys leluoku zeimeibu daboja vuocīšu volūda.

## Verīs taipoš

* Tautys latiņu volūda

## Nūruodis i olūti