open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Paneju peirāgi

**Paneju peirāgi** - latgaļu nacionalais iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* 1 litris paneju
* 2½ gluozis cukra
* mylti

Jam 1 litri paneju, damat 2 gluozis cukra i aizvard. Iz peteļnis pagrudynoj vēļ ½ gluozis cukra i īlej korstajuos panejuos. Atsaļdej i īber leidz vajadzeibai myltu. Cap opoluos ci četrustyureiguos pormeitēs.
Paneju keisieļs

**Paneju keisieļs** - latgaļu nacionalais dzierīņs.

### Sataiseišonys parāds
* panejis
* citrona mizeņa
* malnuo maize
* stērkele
* cukrys

Panejis aizvard, damat citrona mizeņu, satarkavuotys sabrīdušys malnuos maizis, stērkelis, cukra i aizvard vēļ reizi.
Tatarvans

**Tatarvans** aba **molozejs** - jauna gūvs pīna (tatarvana) sacapums ar vystys ūlom, tradicionals latgaļu iedīņs.
Sarja

**Sarja**  (latvīšu: *Sarjanka*, boltkrīvu: *Сар’янка*) - upe Latgolā i Boltkrīvejā, Daugovys lobuos upmalis dataka. Tak car Dagdys nūvodu i Ludzys nūvodu Latvejā i Vicebskys apgabaļa Drysys (Verhņadzvinskys) rajonu Boltkrīvejā. Iztak nu Bižys azara Rundānu pogostā. Latvejis teritorejā upe 15 km garumā melioriāta, a Boltkrīvejis teritorejā cīši moz cylvāka puorgrūzeita. Zamyn datakys Muoļneicys 7 km garumā Sarja sadora Latvejis i Boltkrīvejis rūbežu. Upe aizasuoc Rāznovys kauprainē, tuoļuok tak car Dagdys kaupraini, a Boltkrīvejā car Polocka zamaini. Ītak Daugovā puors kilometru zamyn Drysys (Verhņadzvinskys).

Upis teciejuma vydsdaļā nadzeivojams apvyds, nazkodejuos solys tukšys, tok atrūnami vierteigi dobys i vaidu laiku pīminiekli. Upmalis prīžu mežūs i kluonu pļovuos daudzi ratu auguoju i dzeivinīku škiru, kurys īraksteitys Latvejis i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā - mežoguo gladiola, malnuo žugure, bryunais luocs, zyvu dzeneits i cyti.

## Nūruodis i olūti
Studiņs

**Studiņs** aba **studzine**, aba **steivineica** - sakreciejs, sasteivynuots galis voi zivs izvyrums ar pīdavom, tradicionals latgaļu iedīņs. Parostai Latgolā studini taisa nu cyukys, teļa i vuškys kuoju i golvys dalis, tok, pīvadumam, pa Daugovys molai dzeivojūšī latgali tradicionalai vard studini i nu soma (*Silurus glanis*).

### Sataiseišonys parāds
#### Cyukys studiņs

* cyukys prīškejuo stuļpeite 
* cyukys auss
* 2 cyuku kuojenis
* 1 lauru lopa
* smuordeigī pypyri, malnī pypyri
* cybuļs
* 2 casnāgu zūbeni
 

Vardpūdā salīk nūlaupeitu cybuli, casnāgu zūbeņus, damat suoļa, pypyru pa garžai (saceisim, 7 smuordeigūs i 10 parostūs pypyru). Nūmozgoj stuļpeiti, auss i kuojis, līk vydā vardpūdā. Dalej iudiņa viņ tai daudzi, kab jis apjimtu gali (ka iudiņa byus par daudzi, studiņs nasakrecēs. Vard iz lelys guņs, kod jau aizvard, puorlīk iz mozuokys guņs, nūsmeļ putys i vard 1,5 - 2 stuņdis. (Var dalikt būrkuonu, ar kurū piec studini īrūšt.) Kod gale izvyruse, studini izjam nu pūda, škeistums palīk vydā. Ausi sagrīž gabalenim, tūlaik skrubynoj gali nu kauleņu i līk bļūdeņā. Kod gale nūskrybynuot, apjauc. Tūlaik jam traukus, kurymūs grib studini padūt da goldam (ka grib īpuškuot, trauka zamoškā kluoj būrkuona ripenis,  pīterzuolis lapenis i leidz.). Kod gale salykta pa traukim, nu vardpūdā asūšuo buļjona izsmeļ pypyrus, cybuli, lauru lopys i casnāgu, i puorlej ar buļjonu traukūs salyktū gali tai, kab jis apjimtu vysu gali. Pagaida, cikom atsaļ, i līk soltaunīkā. 

Da goldam padūd ar krenim, cytrona škēleiti, salatu lapeņom i cytim zaļumim.

#### Soma studiņs

* soms (mozais, da 1 kg)
* suoļs, pypyri, cytys garžys

Studiņam vysuluobuokī mozī somi, kurī sver ni vaira kai 1 kg. Somu sagrīž gobolim, pamat ar vysu uodu i mugorkauli, nu golvys izgrīž viņ žaunys. Vysu līk vardpūdeņā mozā iudinī, damat suoļa, pypyru, garžu. Kod zivs meiksta, salīk mozūs trauceņūs, puorlej ar puorkuostu buļjonu. Kod buļjons sasteiviejs, studiņs gotovs.
Kaunota

**Kaunota** () irā sola Rēzeknis nūvodā, Kaunotys pogosta centrs. Izvītuota storp Kaunotys azaru i Pārtovys upi natuoļi nu autoceļa P55 28 km nu nūvoda centra Rēzeknis i 274 km nu Reigis.

Apdzeivuoto vīta izaveidojuse ap bejušū Kaunotys muižis centru. 1925. godā Kaunotai pīškeirts bīzi apdzeivuotis vītys (solys) statuss. Kaunotā darbojās pogosta puorvalde, vydskūla, bārnuduorzs, tautys noms, bibļioteka, ambulance, divi veikali.

## Nūruodis i olūti

# LĢIA vītvuordu datubāze
Kaunotys pogosts

**Kaunotys pogosts** ir Rēzeknis nūvoda teritoriāluo vīņeiba tuo dīnvidaustrumūs, Rāznys azara austrumu krostā. Pogosta kūpejo plateiba — 16 994,3 ha. Dzeivuotoju skaits iz 2011. godu — 1327.
2002. godā Kaunatys sola sviņā 100 godu jubiļeju, bet piļskolni, vālo dzelzs laikmeta uzkolnu kopulaiku ļīcinoj, ka jau sanūs laikūs Kaunota beja nūvoda centrs.
Rūbežojas zīmeļūs ar Stoļerovys pogostu, austrumūs ar Ludzys nūvoda Pildys i Rundēnu pogostim, dīnvidūs ar Dagdys nūvoda Azarnīkim i Andzeļu pogostim, rītumūs ar Muokūņkolna i Čornajis pogostim. Pogosta centrs atsarūn Kaunotā.

## Doba
Upis: Rēzekne, Pārtova, Orehovka.
Azari – kūpā Kaunotys pogostā ir 32 azari, leluokī — Rāzna, Kanatys azars, Idzipoles azars, Partovys azars, Marguču azars, Vaišļu azars, Dubuļu azars, Joniku azars, Akminīšu azars, Silvestrinas azars, Zabeļjes azars, Antropovas azars.
Kaunotys pogosts atsarūn Rāznys nacionālajā dobys parkā, pogosta teritorejā ir Lelais Ļīpukolns (289,4 m viers jiurys ļeimeņa). Īvāruojamuokī dobys pīmiņekļi — Vecslobodys piļskolns (220,1 m, viers jiurys ļeimeņa), Lelais Mukonu akmiņs (apkuortmārs 20,88 m, augstums 5 m).

## Vāsture
1935. godā Rēzeknis apriņķa Kaunotys pogosta plateiba beja 244,2 km² i tajā dzeivuoja 10 028 īdzeivuotoji. 1945. godā pogostā izveiduoja Antropovas, Dubuļu, Foļvarkovys, Goveikas, Kaunatys, Marguču, Matuļu i Viršu solys padūmis, bet pogostu 1949. godā ļikvidāja. Rēzeknis rajūna Kaunotys cīmam 1954. godā pīvīnuoja Viršu solys kolhoza „Ļeņina ceļš” teritoreju, 1956. godā — likvidātūs Marguču i Dubuļu solys, 1965. godā kolhoza „30 лет октября” teritoreju pīvīnuoja Stoļerovys solij, 1981. godā pīvīnuoja Rundēnu sola teritorejas. 1990. godā solu reorganizāja par pogostu. 2009. godā Kaunotys pogostu kai admiņistrateivū teritoreju īkļuova Rēzeknis nūvodā.

## Nūruodis i olūti
Malnais mežastrods

**Malnais mežastrods** ci  **malnais strods** (; ; ; ) — mežastrodiņu saimis (*Turdidae*) ailis putyns. Perekli taisa Pūstumu Europā, Azejis dīnavydu pusē, Afrikys pūstumūs, Australejā i Jaunzelaņdejā. Cieški sateikams putyns Latgolā i vysā Latvejā.

## Aproksts
Lela auguma strods, garumā dasnēdz kūna 30 cm, svors 80-125 gr. Tāvaini vysā malni ar spūdru oranži dzaltonu gnēzi. Muotainis i jaunuli tymsai bryuni.

### Bolss
Putynam soveiga dzīsme - romona, melodiska šviļpuošona. Daudzi dzīd agrai nu reita ci vālai vokorā.

### Dzeivisvīta
Dzeivoj mežūs ar bīzu pamežu, kod nakod i parkūs, bierzēs, mīstu suodūs, kur daudzi kūku, i pi solu saimisteibom. Perekli taisa naaugustu kūkūs, kryumuojūs. Vydā pakluoj  sausu zuoli, sakneitis. Preklī 4-6 ūlys, perej 13-14 dīnu. Izvad div reizis par godu. Jaunuli perekli atstuoj par 13-16 dīnu.

## Nūruodis i olūti
Andris Bierzeņš

**Andris Bierzeņš** (; 1944) — latvīšu baņkirs i politiks, Latvejis Vaļsteibys prezidents nu 2011 goda leidz 2015 godam. Aiz laika jis beja Seimys deputats. Piec vuiceibys radioiņženers.

## Teiklavītys

* Teiklavīta (latvīšu)
Saldus

**Saldus** irā mīsts Latvejā, Kūrzemis nūvodā pa obejom pusem Cīceris upei. Saldus nūvoda administrativais centrys. Atstotums nu Reigys 119 km, a nu sābru mīsta Bruocānim tik 7 km. Pyrmū reizi mīsta vuords raksteitūs olūtūs atrūnams 13 godu symtā, tok par mīsta īstateišonu īskaita 1856 godu. Mīsta tīseibys nu 1917 goda, kod Saldus beja Kuļdeigys apleicinī. Pa dzeivuotuoju skaitam Saldus irā 16 lelais mīsts Latvejā.

## Viesture
Pyrmū reizi viesturiskūs dokumentūs mīsts aizraksteits 1253 godā. Da 13 godu symta mīsta apleicīnē bejs senejū kuršu piļskolns, kas radazms mīsta gerbā. Da 1914 godam mīsta oficialuo pasauka bejuse Frauenburga (nu vuocīšu volūdys: *Buobu piļs*). Ap 1314 godu natuoli nu Saldus piļskolna Livonejis ordiņs pastateja pili, ap kuru suoce ceļtīs dzeivojama vīta. mīsts cīši suoce pasalelynuot Kūrzemis gercoga Jākuba vaļdeišonys laikā (nu 1642 da 1682 godam). Tū veicynova īdeveiguo vīta, kur nu Meitovys-Klaipiedys ceļa atguoja ceļš iz ūtrejū gercogistis golvysmīstu Kuļdeigu. Par Saldus īstateišonys godu īskaita 1856 godu, kod suoce atjaunynuot Pūstumu vaidūs nūgrautū mīstu. mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā vuocu okupacejis laikā. Saldus beja pyrmais Latvejis mīsts, kuru nu boļševikim atbreivova Latvejis armejis Kalpaka bataļjons.

## Teiklavītys
* Saldus nūvoda teiklavīta
Atašinis pogosts

**Atašinis pogosts** () — Jākubmīsta nūvoda teritorialuo vīneiba Latgolā. Pogostā dora pamatškola, biblioteka i Romys katuoļu bazneica.

## Rūbeži
Atašinis pogosts tur rūbežu ar:
* Jākubmīsta nūvoda Mežuoris pogostu;
* Leivuona nūvoda Rudzātu pogostu i Turku pogostu;
* Modūnis nūvoda Mātrainis pogostu, Mūrmastinis pogostu i Varakļuonu pogostu.
* Preiļu nūvoda Seiļukolna pogostu;

## Dzeivuotuoji
2025 godā Atašinis pogostā dzeivova 558 cylvāki. Dzeivuotuoju bīzeiba pogostā cīši moza, kam vaira kai 70% juo teritorejis aizjam meži i pūri.

### Solys
Atašinis pogostā īīt 25 solys, nu jūs pošleluos — Atašine (pogosta centris), Rejnīki, Truoškys.

### Zeimeigi ļauds
* Aija Kukule — dzīduotuoja, muzykys školuotuoja;
* Pīters Babrys — pedagogs, Baļtejis viesturis tāmātuojs trymdā ASV.

## Saimisteiba
#### Transports i saisti
Pogosta teritoreju škārsoj vaļstiskī autoceli Jākubmīsts—Rēzekne—Terehova (A12) i Kruoslova—Preili—Modūne (P62), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys autoceļu. Par Atašinis pogostu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs—Sīnuoja, iz kurys irā Atašinis staceja.

Pogosta teritoreju apkolpoj Atašinis posta atdaļa (LV-5211).

## Vuiceiba i kultura
Atašinē dora pamatškola, kurys viesture aizasuokuse 1906 godā. Pogostā dorbojās folklorys kūpa *Vīraksne* (īstateita 1985 godā) i senioru daņču kolektivs *Myužeigais dzeitiņs*.

## Slavvītys
* Atašinis Suopeiguos Dīvamuotis Romys katuoļu bazneica;
* Mariņdzis piļs i muižys suods;
* Pūdarneica „Zaļbierzis”;
* Retro motociklu i senejūs formys aptārpu kolekceja;
* Teiču dobys rezervats.

## Nūruodis
Mežuoris pogosts

**Mežuoris pogosts** () — Krystapiļs nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.

## Viesture
Viesturiskai Mežuoris pogosta zeme bejuse Daugpiļs apleiciņa Veipa pogostā, kas 1941. godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945. godā Jākubmīsta apleiciņa Veipa pogostā īstateja Mežuoris solys padūmi. Nu 1949. gods da 1962. godam Mežuoris sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962. goda Jākubmīsta rajonā. 1954. godā Mežuoris solai daškiera likvidātū Buntiku solu i Gruomaļtu solys kolkoza „Molodaja gvardija” teritoreju, 1964. godā Mātrainis solys padūmu saimisteibys „Mežuore” teritoreju, a 1973. godā daļu Kūku solys. 1977. godā daškiera vēļ daļu Kūku i Veipa solys teritorejis, a daļu Mežuoris solys daškiera Atašinis solai. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.

## Rūbeži
Mežuoris pogosts tur rūbežu ar:
* Jākubmīsta nūvoda Atašinis pogostu, Kūku pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
* Leivuona nūvoda Turku pogostu;
* Modūnis nūvoda Mātrainis pogostu i Ļaudūnis pogostu.

## Dzeivuotuoji

Mežuoris pogostā dzeivoj 918 ļauds, nu jū 33% latvīšu, 63% krīvu, 1,7% boltkrīvu i puoļu 0,8%. Lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi. Bezdorba leidzīņs 10,10%. 

### Solys
Mežuoris pogosta ļauds dzeivoj 41 solā. Pošu leluos solys — Mežuore (pogosta centrys), Eņdželi, Rateitis, Seikstuli.

### Zeimeigi ļauds
* Ivans Klementjevs — kanoju ierkluotuojs, nazcik Olimpiskū kaitu i pasauļa čempionatu īveiciejs.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts—Rēzne—Terehova (A12) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Mežuoris pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs—Sīnuoja, iz kurys vīna staceja „Mežuore”.

Mežuoris pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mežuore (LV-5226).

## Slavvītys
* Eņdžeļu staroveru cierkva
* „Juoņasāta” — Dīnavydafrikys štrausu ferma
* Seikstuļu ūzuls

## Nūruodis
Veipa pogosts

**Veipa pogosts** irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora feļčeru punkts, pamatškola, biblioteka, klubs (tautys noms) i amateibys centrys "Māzers". Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā. Uors administrativuos atzaris, pogosta ļauds vysuvaira aizajim kūkapdarē.

## Viesture
Viesturiskai Veipa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa **Mežamuižys pogostā**, kas 1925 godā pasaukts par Veipa pogostu. 1941 godā pogosts daškiersts Jākubmīsta apleicinim. Veipa pogosta pluots bejs 81,9 km² i tymā dzeivova 2366 ļauds. 1945 godā Veipa pogostā īstateja Veipa i Mežuoris solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. Nu 1949 gods da 1962 godam Veipa sola bejuse Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1966 godā Veipa solai daškiera likvidātū Azarīšu solu, a 1973 godā daļu Veipa solys teritorejis daškiera Kūku solai i 1977 godā Mežuoris solai. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.

## Rūbeži
Veipa pogosts tur rūbežu ar:
*Krystapiļs nūvoda Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
* Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu;
* Leivuona nūvoda Turku pogostu.

## Dzeivuotuoji
Veipa pogostā dzeivoj 788 ļauds. Nu jū 15,3 % (122) da dorbuotnuma vacumam, 63,5 % (509) dorbuotnuma vacumā, a 21,2 % (170) viers dorbuotnuma vacuma. Bezdorba leidzīņs 5,2%. 

### Solys
Veipa pogosta ļauds dzeivoj 17 soluos. Pošu leluos solys - Veips (pogosta centrys), Poļakys, Trepe.

### Zeimeigi ļauds
* Aļberts Džarcāns — ritiņnīks, Latvejis čempions sašys braucīņūs i trekā, Helsinku Olimpiskū kaitu dalinīks;
* Evaļds Ambrazevičs - Veipa pogosta viesturnīks, školuotuojs, Daugovys tāmātuojs.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Veipa pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs, iz kurys vīna staceja "Trepe".

Veipa pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Veips (LV-5238).

## Slavvītys
* Fridriha Bydera pīminis akmiņs - veļteits baltvuocīšu fiziologam i Tarbatys universiteta rektoram;
* Jaundryvu olūts - zamzemis mīdzīņs jū pasaceļ 1,5 m viers zemis;
* Vaiku lelakmiņs - pi juo apsastuojuši aizāstu Pīters I i Napoleons.

## Nūruodis
Jersikys pogosts

**Gersikys pogosts** () — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.

## Rūbeži
Gersikys pogosts tur rūbežu ar:
* Leivuona nūvoda Leivuona mīstu, Rūžupis pogostu i Turku pogostu;
* Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostu;
* Jākubmīsta nūvoda Dygnuojis pogostu i Dunovys pogostu;
* Preiļu nūvoda Rimeicānu pogostu.

## Dzeivuotuoji
Gersikys pogostā dzeivoj 1066 ļauds.

### Solys
Gersikys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos. Pošu leluos solys — Upinīki (pogosta centrys), Bucinīki, Gruoveri, Vucyni.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga—Daugpiļs—Pāternīki (A6) i Leivuons—Preili (P63), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Jersikys pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs (pogostā vīna staceja „Jersika”).

Gersikys pogosta teritoreju apkalpoj Gersikys posta atdaļa, asūša Upinīku solā (LV-5315).

## Slavvītys
* Gersikys meža styga;
* Gersikys piļskolns;
* Gersikys Krystus Apsaskaidruošonys pravoslavu cierkva 
* Madalenis (Svātuos Magdalenys) Romys katuoļu bazneica Gosporu solā

## Nūruodis
Varīšu pogosts

**Varīšu pogosts** irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Antužu i Varīšu tautys noms, Antužu i Medņu biblioteka, Antužu specialuo internatpamatškola i Līpenis pamatškola, Varīšu pyrmaškoliņs īstots.

## Rūbeži
Varīšu pogosts tur rūbežu ar:
* Krystapiļs nūvoda Krystapiļs pogostu, Kūku pogostu i Mežuoris pogostu;
* Jākubmīstu;
* Modūnis nūvoda Kolsnovys pogostu i Ļaudūnis pogostu;
* Pļaveņu nūvoda Aivīkstis pogostu.

## Dzeivuotuoji
Varīšu pogostā dzeivoj 1245 ļauds, nu jū 82% latvīšu, 12% krīvu, 3% puoļu, 2% boltkrīvu i 1% cytu tauteibu ļauds.

### Solys
Varīšu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos. Pošu leluos solys - Varīši (pogosta centrys), Antuži, Kalnagoli, Medni.

### Zeimeigi ļauds
* Aina Ķāve - Jākubmīsta agrobiznesa koledžys školuotuoja 50 godu, koledžys muzeja viersineica;
* Aļberts Caune - literats i mežu tāmātuojs.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Jākubmīsts-Antūži-Medni (V782), Modūne-Ļaudūne-Jākubmīsts (V841) i cyti mozuoki. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tok tyvuokuos stacejis tik 10 km atstotumā nu pogosta centra ("Krystapiļs" i "Kūki").

Varīšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Varīši" (LV-5236).

## Slavvītys
* Aivīkstis dolomita karjers;
* Livonejis laika piļskrytys;
* Ungurnuižys ļutaru bazneicys sakrytys;
* Vāguļu rūbežakmiņs - Vydzemis i Latgolys rūbežu zeime.

## Nūruodis
Sutru pogosts

**Sutru pogosts** () — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.

## Rūbeži
Sutru pogosts tur rūbežu ar:
* Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu;
* Preiļu nūvoda Preiļu pogostu i Suovānu pogostu;
* Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu i Vuorkovys pogostu.

## Dzeivuotuoji
Sutru pogostā dzeivoj 693 ļauds.

### Solys
Sutru pogosta ļauds dzeivoj 46 soluos. Pošu leluos solys — Sutri (pogosta centrys), Lipuškys, Rogaviki.

### Zeimeigi ļauds
* Julians Vaivods — pyrmais latvīšu katuoļu kardinals.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons—Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Sutru pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Sutri" (LV-5334).

## Slavvītys
* "Šuļtis" — zemdoru saimisteiba, etnografiskū dorbareiku kolekceja;
* Znūteņu Romys katuoļu bazneica.

## Nūruodis
Turku pogosts

**Turku pogosts** () — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā.

## Rūbeži
Turku pogosts tur rūbežu ar:
* Leivuona nūvoda Jersikys pogostu, Leivuona mīstu, Rudzātu pogostu i Rūžupis pogostu;
* Jākubmīsta nūvoda Atašinis pogostu, Dygnuojis pogostu, Mežuoris pogostu, Uobeļu pogostu i Veipa pogostu. 

## Dzeivuotuoji
Turku pogostā dzeivoj 1008 ļauds.

### Solys
Turku pogosta ļauds dzeivoj 48 soluos. Pošu leluos solys — Turki (pogosta centrys), Grugulis, Jaunsylovys, Jaunuo muiža, Zundāni.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga—Daugpiļs—Puotarnīki (A6) i puors vītejuos zeimeibys celi. Turku pogostu škārsoj vīna dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā).

Turku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Gavartīne” (LV-5312).

## Slavvītys
* Salīšu ūzuls — apleikmārs 7,3 m;
* Sylovys azaru vērtine — pīci vierīniski daveļceigi azari;
* Sylovys staroveru cierkvys sakrytys.

## Nūruodis
Foļvarkys staroveru cierkva

**Foļvarkys Nikoļska Pokrova staroveru cierkva** () irā staroveru dīvanoms Aglyunys nūvoda Kastulinys pogostā. Atsarūn Foļvarkys solā, taišni Tyvuo azara molā, 2 km nu Aglyunys—Dagdys ceļa. Parapejis viersineica Anna Pilipjuka. 2010 gods leita m. 3 dīnā staroveru parapeja nūsvietieja sova dīvanoma 100 godu jubileji, kas iz svātku mišu salaseja vaira kai symts ļaužu. Cierkvys i solys pasauka izacāluse nu vuorda *foļvark*, kas zeimoj 'puismuiža', kaidās seņuok Krīvejis Imperejā daleja zemis.

## Viesture

Foļvarkys staroveru cierkvu suoce stateit 1894 godā, tok dabeidze 20 godu symta suokūs. Dīvanoma projekta autors bejs arhitekts Venskys, vysys stateibys izmoksys apmoksuojuši par parapejis pazīduotim leidzieklim. Senejūs laikūs cierkvā bejuši 162 obruozi, tok dīvanoms nazcik reižu apzogts (vysuvaira 70 godūs, kod cierkva izlauzta i izlaupeita). Nu viesturiskajim sakralajim prīkšmatim izaglobuojs tik krysts i vīns obruozs „Dīva Šabats”. Vāluok nazcik personeigūs obruozus paduovynuoja dzeraunis dzeivuotuoji, nu jauna iztapuoti 12 apostolu obruozi.

Cierkvys zvonu paduovonuojs Cars Nikolajs II i tys kolpoj vēļ šudiņ. Ūtrūs pasauļa vaidūs vuocīši gribiejuši nūskryvēt zvonu, tok vītejī staroveri jū nu vuocīšim atpierkuši, atdūdūt vysus sovus puškus i naudu.

## Tekniskuo informaceja
Cierkva pastateita iz akmiņu pundamenta nalelā uzkaļneņā azara malē. Kūka kuorms apsists ar goldskalim, nūkruosuots spūdri zylā kruosā. Nikaida leluoka remonta dīvanomā navā bejs nu pastateišonys dīnys.

## Nūruodis
* Foļvarkys staroveru cierkva Gaisušuo Latveja, Latvejis Nacionaluos bibliotekys projekts
Kira

**Kira** (latv.: *Kira*) — upeite Latgolys pūstumūs, Vileks nūvodā i Krīvejis Federacejis Opskovys apgabalī. Iztak nu peisa, kas natuoli nu Slūtukolna solys Medņovys pogostā. Upe Latgolā tak Medņovys pogostā, Vileks mīstā i Vacumu pogostā, a Krīvejā pa nazkodejū Lynovys pogostu. Tak pa Morenu kaupravali ar augstom molom. Vydstece tak pa Abrinis pazamynuojumu, zamupe pa Mudovys zamaini. Ītak Vādā nu lobuos pusis, Krīvejis Federacejis teritorejā. Pošu leluos datakys: Nīdrupeite (21 km), Meirupeite (11 km), Gurva (8 km), Iļzeņa (7 km), Bušma, Tutynova. Pšleluos dzeivuojamys vītys upmalē: Vileks, Semanova, Borysova, Mirnijs (Krīvejā).

Upi škārsoj autoceli Guļbine-Bolvi-Vileks-Vīntuli (P35) i Vileks-Kuorsova (P45), taipoš nazkodejuo Guļbinis-Abrinis dzeļžaceļa lineja. o,2 km garumā ipe sadora Latvejis Republikys i Krīvejis Federacejis rūbežu.

## Nūruodis i olūti
Zīmyssvātki

**Zīmyssvātki** (latvīšu: Ziemassvētki) aba vīnkuoršai **Svātki** irā kasgadeigi svātki, kurūs svieteij zīmys saulis grīžus ci kristeigojā pasauļī — Jezus Krystus pīdzimšonu.

## Nūruodis
*Atīdami Zīmyssvātki. Zīmys mieneša 21. dīnā, 2011. godā. Latgalīšu Kulturys Gazeta.
Trasuns

**Trasuns** — latgalīšu pavuorde, jis varbyut:

* Fraņcs Trasuns (1864 — 1926), latgalīšu kulturys i gareigais dareituojs, vaļstsveirs i literats.
* Jezups Trasuns (1898 – 1978), latgalīšu gareigais dareituojs i vaļstsveirs.
Juoņs Čakste

**Juoņs Čakste** (, 1859 — 1927) — pyrmais Latvejis prezidents (1922—1927). Piec vuiceibys jurists.
Datorlingvistika

**Datorlingvistika** – zineibys vydatzare, aizajamūša ar dabeigūs volūdu modeliešonu. Juos praktiskī golasnāgi – mašiņpuorviersšona, pareizraksteibys i gramatikys klaidgivi, runys siņteze i atpazeišona, automatizāta tekstu korpusu lingvistiskuo apdare, taipoš informacejis izdabuošona nu tekstu i juos apkūpuošona.
Rūžupis pogosts

**Rūžupis pogosts** irā Leivuona nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā.

## Rūbeži
Rūžupis pogosts tur rūbežu ar:
* Leivuona nūvoda Jersikys pogostu, Leivuona mīstu, Rudzātu pogostu, Sutru pogostu i Turku pogostu;
* Preiļu nūvoda Suovānu pogostu;
* Vuorkovys nūvoda Rimeicānu pogostu i Upmalis pogostu.

## Dzeivuotuoji
Rūžupis pogostā dzeivoj 1443 ļauds.

### Solys
Rūžupis pogosta ļauds dzeivoj 69 soluos. Pošu leluos solys - Rūžupe (pogosta centrys), Džercāni, Muktupuovuli, Rušinīki.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Leivuons-Preili (P63) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj, tyvuokuo staceja "Leivuons" linejā Reiga-Daugpiļs 14 km nu pogosta centra.

Rūžupis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Rūžupe" (LV-5327).

## Slavvītys
* Keramikys taiseitova (pūdarneica) "Crazy Ceramics";
* Kūkgrīzieja L. Ancāna muzejs.

## Nūruodis
Sorma

**Sorma** - lads, pasadarejs iudiņa laseitem sasolstūt myglā iz vysaižim objektim. Tei irā kristalainis boltys nūsādys, kas pasadora iz zemis viersa ir lītom.  Vysuvaira dobā ar sormu apkluoti irā kūku zori, smylgys i zuole. Jim viersā irā pluoni lada kristaleni, kurim epidedu styurīni atsateik regularam sešstyuram, a iz kristaleņu ploskonuos viersys radazms streipuojumu teiklīņs taidā pošā styurainī. Lads krystalu garums var dasnēgt i nazcik centimetru.

Nūsādys pasadora gaisa sublimacejis procesā asūšim iudiņa gorim i jim sasalejūt ar lītom trāpā, sluobā viejā i gīdrā ci moz muokulaiņā laikā. Sorma pasaruoda, kod gaisa temperatura irā mozuoka kai -15 °C i Reitulatvejis zamainē nūsatur vaira kai 10 dīnu, a Latgolys augstainē i ūtratik vaira. Lads krystalu skaits iz viersa [īaug tymā pusē, nu kurīnis pyuš viejs.

## Nūruodis i olūti
Meža saskys

**Meža saskys** aba tik **saskys** (; ; ; ) irā cauņu saimis (*Mustelidae*) plieseigais zviers nu sasku giņtis (*Mustela*). Taipoš zynoms kai **Malnais saskys** ci **Europys saskys**. Saski radneigi luoseicom, caunem i sormulim. Sātā dajaucātī saski saucomi par fretkom aba sātys saskim. Saski paplateiti kūna vysā Europā da Uralu kolnim Krīvejā, atskaitūt Skaņdinavejis pūstumus i jiuru solys - Airejā, Īslaņdejā, Sicilejā i cytuos jiursoluos jī nadzeivoj. Saskys vīns nu treju Latgolā dzeivojūšūs sasku giņtis dzeivinīku - sūpluok luoseicys i sormuļa.

## Izavierīņs
Saskys, taipoš kai cyti cauņu saimis dzeivinīki, irā smuidra, spieceiga auguma, ar eisom kuojom i plotom golvom. Meža sasku tāvaini labtik leluoki kai muotainis. Tāvaiņu svors ūtratik leluoks kai muotaiņu, auguma garums kūna treštik garuoks. Saska garums byun 35-45 cm, svors muotainem 0,7 kg, tāvainim 1,7 kg. 
Kažuks tymsai bryuns ci malns. Iz vaiga gaišuoks, ap acim pasataisa taida kai maska, izaverūša kai tymsi okuleri. Zīmā kažuks nūaug bīzs i spūdrys, a vosorā pluons i naskaists. Taipoš kai cytim cauņu saimis pīstuovim, i saskim byun analī dzīdzeri, kurī izdola osu smuorda sekretu. Itei reakceja nūteik viņ tod, kod dzeivinīks sajiut baili par sovu dzeiveibu.

## Izavedīņs

Saski pa lelumam byun nakts dzeivinīki. Jūs var satikt mežūs, pūrūs, peisūs i mežu pļovuos pi iudiņu. Zīmā jī apsadzeivoj sātu ci solu tyvumā i, maklādami barūklis, var net īīt ustobuos. Kolnūs dzeivuot namīļoj. Mygu vusycīškuok ītaisa pi upu zam lelu kūku sakņu. Saski dzeivoj vīnā vītā, vīns saskys izlītoj apmāram 1 kvadratkilometru lelu pluotu. Vosorā saski dzeivoj saimē, a zīmā pa vīnam. Saskys aktivs vysu godu. Zīmys snīgā saska īstaiguotuos stidzenis var ītēmēt pi olūtaiņu, naaizsalstūšu upu, kur puorzīmoj vardivis.

Pošu lelī sasku īnaidnīki - suni, kači, lopsys i lelī palādiņu putni.

## Nūruodis i olūti
Beļovys pogosts

**Beļovys pogosts** () irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Beļova.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Beļovys pogosts Guļbinis nūvoda teiklavītā
Vyški (staceja)

**Vyški** irā dzeļžaceļa staceja Daugpiļs nūvoda Vyšku pogostā, linejā Rēzne I-Daugpiļs. Staceja atdareita 1860 gods solnys mieneša 20 dīnā - tymā pošā laikā, kod atdareja leluos linejis Pīterpiļs-Varšova puosmu Ostrova-Daugpiļs. Myuslaiklūs stacejā nūteik tik kruovys vilcīņu apkolpa nalelā apmārā. Pasažiru apkolpa izabeidze XX godusymta 90 godūs. Car staceju īt vydtautyskī pasažiru viļcīni Viļne-Pīterpiļs i Varšova-Pīterpiļs, tok stacejā nanūstoj.

## Viesture
Pirmeiguo stacejis pasauka beja "Dubno" (*krīvu* Дубно), a jau nu 1894 gods staceju suoce saukt "Vyški" (*krīvu* Вышки). 1918 godā staceju nailgai vēļ sauce par "Dubno", tok nu 1919 gods vysūs oficialūs dokumentūs tik par staceju "Vyški".

Pyrmūs Pasauļa vaidu godūs nu Vyšku stacejis da Neicgaļa stacejai (linejā Krystapiļs-Daugpiļs) beja sataiseita saškeiruma lineja, kas myuslaikūs vaira navā.

## Nūruodis
Litinis pogosts

**Litinis pogosts** irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Litinē.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Litinis pogosta teiklavīta
* Litinis pogosts Guļbinis nūvoda teiklavītā
Tirzys pogosts

**Tirzys pogosts** irā Guļbinis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Tirzā.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Tirzys pogosts Guļbinis nūvoda teiklavītā
Gaujīnys pogosts

**Gaujīnys pogosts** () irā Opys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Gaujīna.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Gaujīnys pogosta teiklavīta
Trapinis pogosts

**Trapinis pogosts** irā Opys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Trapine.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Trapinis pogosta teiklavīta
Aivīkstis pogosts

**Aivīkstis pogosts** () irā Pļaveņu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Kryškolni.

## Nūruodis
Klintainis pogosts

**Klinatinis pogosts** irā Pļaveņu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Štokmani.

## Nūruodis
Iršu pogosts

**Iršu pogosts** () irā Kūknuoja nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Irši.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Iršu pogosts Kūknuoja nūvoda teiklavītā
Kūknuoja pogosts

**Kūknuoja pogosts** (latvīšu: Kokneses pagasts) irā Aizkraukļa nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Kūknuojs. Agruok beja Kūknuoja nūvoda daļa.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Kūknuoja pogosts Kūknuoja nūvoda teiklavītā
Drabešu pogosts

**Drabešu pogosts** () irā Omotys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta pošvolds vīnsētē „Ausmys”, tok konkretys solys kai centru pogosts natur.

## Nūruodis
Rundānu katuoļu bazneica

**Rundānu Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazneica** irā katuoļu dīvanoms Ludzys nūvoda Rundānu pogostā, Rundānu solys centrā. Rundānu bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis.
Bazneica natur tūrņu, apleik dzeļža sātmaļs iz akmiņa pundamenta.

Bazneica pastateita ap 1820 godu pa puoļu pana Andreja Šahno pīsacejumam. Bazneicā kopu pogrobs, kur paglobuota Andreja Šahno piecguojieja Viktora Šahno saime, a pats Viktors Šahno emigriejs II pasauļa vaidūs. Da 1946 godam pogrobā vydā varieja īīt ļauds, tok vāluok jū aizdareja, kab naizlaupeitu.

## Nūruodis
Luoseica

**Luoseica** aba **zebīkste** () irā vysumozuokais plieseigais zviers iz pasauļa.

## Nūruodis i olūti
* Luoseica
Jumurdys pogosts

**Jumurdys pogosts** irā Ereļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Jumurdā.

## Nūruodis
Zaļvis pogosts

**Zaļvis pogosts** () irā Naratys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Zaļvē.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Zaļvis pogosts Naratys nūvoda teiklavītā
Piļkaļnis pogosts

**Piļkaļnis pogosts** irā Naratys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Piļkaļnē.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Piļkaļnis pogosts Naratys nūvoda teiklavītā
Anna Dimaņte

**Anna Dimaņte** (; 1908—2002) beja latgaļu ailineica, publiciste i ļaudyskūo dareituoja.

Dzymuse 1908. goda 10. novembrī Leiksnys pogosta Seilavskīšu solā. Beiguse Daugpiļs 1. latvīšu pamatskūlu (1926), Vaļstiskū Latgolys lauksaimnīceibys vydsskūlu Malnovā (1930), Latvejis Universiteta Lauksaimnīceibys fakultetu (1938). Darejuse par skūluotuoju Aglyunys lauksaimnīceibys vydsskūlā.

1944. goda rudenī kūpā ar saimi laiduse bāgaleibā caur Kūrzemi iz Vuoceju. Tī darejuse par duorzineicu, pīna dasavāruoju i Haunštetena bāgaļu nūmetnes ļaudyskūo lītu vadeituoju. 1951. godā puorsacyluojuse iz Demoina mīstu ASV, kur darejuse Žāļsirdēbys dzeidātovā. Nu 1971. goda bejuse skūluotuoja latvīšu skūlā ASV.

Aktivi pīsadalejuse bāgaļu latgaļu ļaudyskajā dzeivē. Rakstejuse pjesys, stuoškus i dzeivuļus latgalīšu volūdā. Bejuse „Tāvu zemis kalendara” sastateituoja i redaktore (1986–1990).

Myruse 2002. goda 31. juļā Demoinā, ASV, paglobuota Demoina Glendaļa kapūs.

Pyrmuos publikacejis — „Čekists” i „Par moz” bāgaleibys latgaļu žurnālā „Dzeive”. Ailis apkūpuots krōjumā „Vālī zīdi” (1995).
Ješs

**Ješa azars** aba **Ješs** – azars Latgolys dīnavydu daļā, Dagdys nūvoda Bukmuižys i Aņdzeļu pogostūs. Tur vysuvaira azarsolu par vysim Baļtejis vaļsteibu azarim. Ješam i juo apleicīnei soveigi daili vierīni. 

Nu 1928 gods azars vaļsteibys apsardzeibā kai dobys pīminieklis. Nu 1977 da 1999 godam Ješa azarsolys īguoja botaniskajā nūlīgtinī "Ežezera salas", nu 1999 da 2004 godam – dobys nūlīgtinī "Ežezers", nu 2004 g. – Rāznys dobys parkā. Nu 2006 gods azars īslāgts Rāznys nacionaluo parka teritorejā. 

Azarmalis linejis garums – 39,5 km, a kūpā ar azarsolu molys lineju – vaira kai 50 km. Azarmalis kur lāvys, a kur stuovonys. Iztak Narūta – pi Daugovys baseina pīdarūša upe. Dybyns akmiņuots i smiļkšuots, kur nakur 0,5 – 1 m bīzs dyunis kluoškys. 

Pa izškireigim saskaitejumim, Ješs tur 33 – 36  eistynuos azarsolys (jūs kūpeigais pluots 77,6 gekteri) i ap 70 azarsalom leidzeigu sataisejumu, puse nu jūs – nīdrom i stībrim apauguši saklumi.  Šimanska pussolā īriedeita atpyutys baza. Daudzums eistynūs azarsolu irā azara pūstumreitu daļā, poša leluokuo nu jūs – Leluo Luoča azarsola (pluots 45 ha). Da XX gs. 70-tūs godu iz ituos azarsolys beja apleicīnis vysuvacuokuo vīnsēte ar kūka kuormim, stateitim bez noglu.  

Ješā aptyktys 18 – 24 zyvu škirys: leidaka, asars, zuts, leiņs, karušs, keiss, škaunadze i ct.  Azars zvejis zinē cīši sūrmeigs. 

* ***Leluokuos Ješa azarsolys*** 
** Ankaru azarsola
** Apšu azarsola (pluots 2,7 ha) 
** Ješa azarsola aba Ješauka (3,2 ha)
** Kozu azarsola
** Kromanova azarsola
** Kuorklu azarsola (1,4 ha)  
** Kupra azarsola
** Leluo Luoča azarsola (vysuleluokuo, 46 ha)
** Leluo Tylta azarsola (3 ha)	
** Leluo Teļu azarsola (2,7 ha)
** Leluo Vušku azarsola 
** Līpu azarsola (1,1 ha)
** Mīlys azarsola
** Mozuo Teļu azarsola
** Opoluo azarsola (1,2 ha)
** Paričku azarsola
** Putnu azarsola
** Rešetnīku azarsola
** Sīna azarsola (2,8 ha)
** Vylkaste (1 ha)
** 1 Zujoka
** 2 Zujoka
** 3 Zujoka
** 4 Zujoka
Puorzvols

**Puorzvols** (anglīšu: *shoal, riffle, sandbank*, latvīšu: *rumba, sēklis, krāce*, lītaunīku: *rėva*, krīvu: *перекат, отмель*) — nagars upis puosmys, kurymā iudiņs labtik sakluoks kai cytur i kruši tak zamyn pa naleidzonu radžuotu ci akmiņuotu vogu.

Parostai puorzvols sasadora nu aluviskūs nūsādu, izalikalej škārs upis vogai i pasataisa valis formys: ar lāvu pīslaiti, pagrīztu preteimā straumei, ci ar stuovonu pīslaiti, pagrīztu pa straumei.

Puorzvols atsarūn, upis straumei navīnaidai skolojūt vogys dybynu i losūtīs nūsādom. Puorzvols cieški sateikams upis vogys pasaplateišonys vītuos, tyvai pi dataku greivu. Upis straume iz puorzvola gaisynoj sovu ognumu. Leikumojuos (daudzi meandru turūšuos) upēs puorzvoli parostai byun puormeiš ar otuorim.
Otuors

**Otuors** (, , ) — dziļuoks upis puosmys iz vyds puorzvolu, parostai atsarūn leikumoju (daudzi meandru turūšu) upu leičūs.

Puormeiš izalikaliejušī otuori i puorzvoli sataisa tipiskū upis teciešonys sistemu: otuori parostai byun vysuleikuokajuos upis vogys vītuos, a puorzvoli — taisnuokajuos, sūpluok upis leiču. Otuori vysucieškuok atsarūn tī, kur pavasara polu laikā upis teciejums pasadreizynuoj i kur cīšuok skolojās upis dybyns (pīv., upis vogys leikumūs, upis līknis šaurynuošonuos vītuos). 

Dziļuokajūs otuorūs zīmoj zivs.
Meandra

**Meandra** (anglīšu: *meander*, krīvu: *меандр*, latvīšu: *meandra*) — vīnmuks cylpa atmejis upis leikums. Pasauka cālusēs nu dyžan leikumojuos Leluo Meņderesa upis (Mozazejā, niulejuos Turcejis teritorejā) senejuos pasaukys greku volūdā — *Mеjа́ndros (Μαίανδρος)*. 

Meandrys soveigys leidzonaiņu upem. Juos atsarūn, upis iudiņa viersejom straumem graudojūt upmalis stuovonū, īdubušū daļu, a dzilīnis straumem nosojūt nūsādys car upmalis lāvū, izcylū daļu. Kod pasadora lels cylps, juo vysušauruokajā vītā upe cieški puorgrauž taisnuoku ceļu, pamazdama vacupi.
Leidzonaine

**Leidzonaine** (anglīšu: *plain*, krīvu: *равнина*, latvīšu: *līdzenums*) — ploskona ci drupeit viļņuota sausīnis, jiuru voi okeana dybyna viersa daļa, kurai soveigs napalels augstuma mejeigums (ni vaira kai 200 m) i napalela viersa atveļce (da 5°). Leidzonainis aizjam apmāram 64 % nu Zemis sausīnis teritorejis. Vysuleluokuo pasauļa leidzonaine — Amazonis zamaine (pluots vaira kai 5 mln. km²).

Viesturiskai leidzonainis atsarodušys, pa mozam atsalaižūt laduojim i atsakluojūt zam jūs pīnosuotajom nūsādom. Pa strukturai atškir platformu leidzonainis i orogeniskuos (kolnu) leidzonainis. Pa absolutajam augstumam atškir zamaiņu (da 200 m 
augstuma), augstaiņu (200 — 500 m) i kolnu aba augstuos (augšuok na 500 m ) leidzonainis i ploskonkaļnis. Pa kienejūšim uorejim procesim atškir denudativuos i akumuļativuos leidzonainis. Denudativuos atsaroda, nūsagraudojūt augstuokajom reļjeda formom (kolnim), a akumuļativuos cēlēs, pīsalosūt nūsādom.
Jezus Krystus

**Jezus Krystus** aba **Jezus nu Nazaretys** (pīdzims 7-2 godā pyrma Krystus, nūmyrs 30-33 godā) irā centralais objekts kristeigajuo ticeibā, kur lelums kristeigū bazneicu jū pīlyudz kai Dīva dālu.
Aizkraukļa pogosts

**Aizkraukļa pogosts** () irā Aizkraukļa nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Aizkrauklis.

## Nūruodis
Brenguļu pogosts

**Brenguļu pogosts** () irā Beverinys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Brenguli.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Brenguļu pogosts Beverinys nūvoda teiklavītā
Rembatys pogosts

**Rembatys pogosts** irā Uogrys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Rembatā.

## Nūruodis
Sibira seiļs

**Sibira seiļs** (; ; ; ) — vuorniņu saimis (*Turdidae*) putnys. Perekli taisa Eurazejis pūstumūs - nu Norvegejis vokorūs da Tuoleimim Reitim Krīvejā. Zīmoj tīpat, kur taisa perekli. Latvejā cīši reši sateikams putnys - perekļa nataisa, viņ kod nakod īceļoj..

## Aproksts
Sibira seiļs nazcik reižu mozuoks i smuidruoks kai seiļs. Jis irā vīns nu pošu mozū putnu vuorniņu saimē. Garuma tik 30-32 cm. Nu cytu vuorniņu saimis putnu seviški izaškir Sibira seiļa gnēze, jei labviņ eisuoka i ar smailu golu. Spolvys bryunai palākys, spuornu pamats i placi kaštanbryuni, a poši spuorni i aste spūdri raudona. Golvys vierss tymsai palāks ci bryuns.

## Dzeivisvīta
Dzeivoj dziļai mežūs i cīši reši atīt cylvāku dzeivisvītu tyvumā. Vysod ryupynojās, kab juo pereklis byutu nūglobuots i naradzams. Deļ solsaimieteibys i industrejis raisteibys Sibira seiļu populaceja pasaulī cīši padaleita i navīnaida.

## Nūruodis i olūti
Žurnals

**Žurnals** (nu  — 'laikroksts, žurnals') irā brošurys ci gruomotys izavierīņa periodiskys izdavums, vysucīškuok ar vuokim i iļustracejom. Vysuvaira publicej analitiskus tekstus ap ļaudeibys dzeivi, politiku, ekonomiku, muokslu, kulturu i cytim vaicuojumim, kurī paškierti konkretom ļaužu grupom — bārnim, sīvītem, veirīšim, sporta mīļuotuojim, makšarnīkim i tt. 

## Žurnali latgaļu volūdā
Myuslaikūs latgaļu volūdā izīt religiskai ļaudyskais žurnals „Katōļu Dzeive”, juo pyrmais laidīņs izguoja 1926 godā. 

Cyti svareiguokī žurnali latgaļu volūdā bejuši „Dzeive”, „Zīdūņs”, „Sauleite”, „Latgolys Zemkūps”, „Ceinis Karūgs”. Pyrmais žurnals latgaļu volūdā beja „Austra” (izdūts 1908 godā, 4 godus piec druka nūlīguma nūceļšonys).
Biblioteka

**Biblioteka** (nu  (*biblīos*) – 'gruomota' i *θήκη* (*tēke*) – 'pagluobe') irā privats ci ļaudiskys gruomotu kūplasejums, ci vuiceibu īstots, izalosūt, komplektejūt, sorgojūt gruomotys i ļaunūt jūs lītuot ļaudeibai. Taipoš par biblioteku sauc gruomotu serejis, kurei paškierta konkretai skaiteituoju grupai ci literaturys žanram (pīvadumam, Skūlnīku biblioteka, Filosofejis biblioteka). Pa organizacejai, kuramā dora biblioteka, izškir kleštoru bibliotekys, universitetu bibliotekys, tīsu bibliotekys i ct.

Pošleluos bibliotekys Latgolā dora Daugpilī (Latgolys Centraluo biblioteka, Daugpiļs Universiteta biblioteka) i Rēzeknē (Rēzeknis Centraluo biblioteka, RTU Rēzeknis Akademejis biblioteka).
Lobuoržu azars

**Lobuoržu azars** — azars Latgolys reitu daļā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā. Azarmalē pa lelumam solsaimisteibys zemis. Gar dīnavydu azarmali īt Rundānu-Kaunatys ceļš, a reitu i pūstumu azarmalē iudinim dasalaiž mežs. Nu azara iztak ryucs iz Sarju, partū azara iudini īīt Daugovys lelbaseinā.

Azarmalē div dzeivuojamuos vītys - Lobuorži (4 dzeivuotuoji) i Nalogi (12 dzeivuotuoju).

## Nūruodis
Pavasara mieneša 7 dīna

**Pavasara mieneša 7** dīna irā 66 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 67 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 299 dīnys.

## Svieteibu i pīminis dīnys
*  Albanejā Školuotuoju dīna.

### Katuoļu svātū dīnys
Tumašs nu Akvinu - spredekers, bazneicys školuotuojs

## Vuorda dīnys
Ella - Elmira

## Nūtikšonys
### Latgolā
* 1855 - Daugpiļs styprūtnē vīnā stuņdē ceļuojuma laikā apsastuoj Meklenburga-Šverinys gercogīne Auguste Reuss (Auguste Reuß zu Köstritz) i Prūsejis princs Karls;
* 1946 - piec puortraukumu dorbu atjaunynoj Reigys Goreigais seminars (īstateits 1920 gods leita m. 3 d. Aglyunā);
* 2005 - izaceļ guņsgrāks Rundānu školā, tok cīte tik trešuo stuova kolidors.

### Latvejā

### Pasaulī
* 1876 - Aleksandris Grehems Bels (Alexander Graham Bell) dabova patentu sovai ītaisei, kuru pasauce par teleponu (ASV patenta numers 174,464);
* 1918 - boļševiki pasauce Krīvejis komunistu parteju;
* 1918 - Roalds Amundsens paviestej pasauļam, ka juo ekspediceja dasnēguse Dīnavydu polu (tū jī īveice 1911 gods zīmys m. 14 d.);
* 1996 - dorbu aizasuoc pyrmais demokratiski ībolsuotais Palestinys parlaments.

## Dzimšonys
### Latgolā
* 1904 - Jezups Krumpāns, katuoļu bazneicnīks, Izvolta, Kumbuļu, Bykovys, Augustovys, Ruguoju i Sarkanu pravests;
* 1953 - Juoņs Gavars - politiks, saimis uorsts, Preiļu dzeidātovys direktors;
* 1970 - Andra Kudore, viesturneica, nūvodtāmātuoja.

### Latvejā
* 1891 - Teodors Spāde, Latvejis vaidu flotys admirals;
* 1955 - Aivars Hermaņs, latvīšu muziks, komponists, producents;
* 1977 - Vents Feldmaņs, latvīšu hokejists.

### Pasaulī
* 1913 - Prans Kulikauskys, Lītovys arheologs, humanitarū zineibu doktors;
* 1924 — Kobo Abe (安部公房, Abe Kōbō), japanīsu rakstinīks;
* 1938 - Aļberts Ferts (Albert Fert) - praņcīšu fiziks;
* 1941 - Andrivs Mironovs, krīvu akters.

## Mieršonys
### Latgolā
* 1984 - Ivans Zavoloko (Иван Никифорович Заволоко), staroveru bazneicnīks, pedagos i presis dareituojs.

### Latvejā
### Pasaulī
* 1274 - Tomašs nu Akvinu, italīšu filosofs, teologs, katuoļu svātais;
* 1932 - Aristids Briands, Praņcejis i vydtautiskuos politikys dareituojs;
* 1954 - Ots Paulis Hermans Dīls, vuocīšu kimejis organiks, Nobela premejis laureats.

## Nūruodis
Bierzpiļs pogosts

**Bierzpiļs pogosts** () — Bolvu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Bierzpiļs vydsskūla, sporta noms, biblioteka, saīšmu noms i doktorats.

## Viesture
**Domopolis pogosts** īstateits ap 1840. godu iz Domopolis muižys zemis. Viesturiskai pogosta zeme bejuse Ludzys apleicinī, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleicinī. 1925. godā pasaukts par Bierzpiļs pogostu. 1935. godā Jaunlatgolys apleiciņa Bierzpiļs pogosta pluots beja 320 km² i tymā dzeivova 6456 ļauds. Nu jū 98,5% beja latvīšu. 1945. godā pogostā īstateja Benislovys, Bierzpiļs, Drudžu, Golvoru, Līparu i Osudaru solys padūmi, a pošu pogostu 1949. godā likvidieja. Padūmu laikūs īstateja Bolvu rajonu, kam daškiera i Bierzpiļs pogostu. 1951. godā pogostam daškiera likvidātū Osudaru solu, a 1954. godā likvidātū Golvoru solu. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.

## Rūbeži
Bierzpiļs pogosts tur rūbežu ar:
* Bolvu nūvoda Kryšānu pogostu i Tiļžys pogostu;
* Lubuona nūvoda Indrānu pogostu;
* Modyunis nūvoda Ūšupis pogostu;
* Rēznis nūvoda Bykovys pogostu.
* Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu.

## Nūruodis
Kryšānu pogosts

**Kryšānu pogosts** () — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Bierzpiļs vydsskūlys Kryšānu filials, feļčeru punkts, tautys noms i biblioteka.

## Viesture
Viesturiskai Kryšānu pogosta teritoreja bejuse Ludzys, vāluok Latvejis Republikys laikā Jaunlatgolys (Abrinis) apleiciņa Tiļžys pogostā. 1945. godā Tiļžys pogostā īstateja Kryšānu solys padūmi. Kryšānu sola bejuse Vileks apleicinī (1945—1949), Kuorsovys apleicinī (1949—1962), a nu 1962. goda Bolvu rajonā. 1954. godā Kryšānim daškiera likvidātū Krampiņu solu, a kolkoza "Plēsums" teritoreju 1955. godā davīnova Beļovys solai. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Bolvu nūvodam.

## Rūbeži
Kryšānu pogosts tur rūbežu ar:
* Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogostu i Tiļžys pogostu;
* Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu;
* Rēznis nūvoda Bykovys pogostu i Nautrānu pogostu.

## Nūruodis
Konstaņtinovys pogosts

**Konstaņtinovys pogosts** irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. Konstaņtinovā dora pamatškola, a Aleksandrovā specialuo internatškola.

## Viesture
Viesturiskai Konstaņtinovys pogosta teritorejā da 1920 zemis reformai beja Daugpiļs apleiciņa Aleksandrovys, Ignatovys, Konstaņtinovys, Magnusovys i Sivergola muiža.  1971 godā Kruoslovys rajonā saškir Aulejis, Dagdys i Ignatovys sovetu saimisteibys "Iskra" zemis, īstotūt **Iskrys solu**. 1979 god`a Iskrys solai davīnova daļu likvidātuos Jaunokrys solys.  1990 godā solu reorganizej kai pogostu i tymā pošā godā pasauc par Konstaņtinovys pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

## Rūbeži
Konstaņtinovys pogosts tur rūbežu ar:
* Dagdys nūvoda Dagdys pogostu, Ondrupinis pogostu i Osyuna pogostu;
* Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Pūstinis pogostu i Skaista pogostu.

## Doba
Konstaņtinovys pogosts atsarūn Latgolys augstainis Dagdys kauprainē, zeme viļnaina. Pogosta pluots 79,1 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4225,1 dekteru, meži 2776,9 dekteru i kriumuoji 106,8 dekteru. Pogostā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Ojuota azars", taipoš lela daļa Sivera pussolys  irā sorgojamuo dobys teritoreja.

### Iudini
Upis:
* Dzagyuze
* Mozuo Dubna
* Nartišu gruovs
* Noviku gruovs

Iudiņtveris:
* Kupra azars - 7,5 dekteru
* Lubuoneņš
* Ojuots - pošleluo dzilīne 40,5 m (6 pa dzilīnei Latvejā)
* Prudiņka
* Saldu azars - 1,6 dekteru
* Sylazars - 6 dekteri
* Škierzlots

Zeimeigu pūru i peisu pogostā navā.

## Dzeivuotuoji
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 62,2% latvīšu, 23,6% krīvu i 8,3% cytu tauteibu (boltkrīvu, puoļu i cytu). Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli. Dora napalela katuoļu parapeja, tok ļauds pīdartaipoš i Dagdys ci Kruoslovys katuoļu bazneicom.

### Solys
Konstaņtinovys pogosta ļauds dzeivoj 31 soluos. Pošu leluos solys - Konstaņtinova, Aleksandrova, Eisaki, Sivergols, Nartiši.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kruoslova-Dagda (P61), taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Konstaņtinovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kriumuoji" Konstaņtinovys solā (LV-5680).

## Nūruodis
Svareņu pogosts

**Svareņu pogosts** () irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts. Pogosta vīneiguo skūla Labīšu pamatskūla aizdareita.

## Viesture
Viesturiskai lelums Svareņu pogosta teritorejis bejs Daugpiļs apleiciņa Bukmuižys pogostā. 1945 godā Bukmuižys pogostā īstateja Svareņu solys padūmi. 1954 godā Svareņu solai daškiera Žogotovys solu. 1960 goda daškiera Pareču solys padūmu saimisteibys „Ceiņa” teritoreju, a Svareņu solys Lelina kolkoza zemis davīnova Bukmuižys pogostam. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

## Rūbeži
Svareņu pogosts tur rūbežu ar:
* Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Dagdys pogostu, Kepovys pogostu, Osyuna pogostu, Pareču pogostu i Škaunys pogostu.

## Dzeivuotuoji
Svareņu pogostā dzeivoj 444 ļauds, nu jū 51,0% latvīšu, 24,9% krīvu i 13,2% boltkrīvu. 82,3% pogosta dzeivuotuoju irā Latvejis Republikys vaļščuonu.

### Solys
Svareņu pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos. Pošu leluos solys — Svareni, Bunčova, Kairiši, Luoci, Panova.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Svareņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Dabra” Svareņu solā (LV-5698).

## Nūruodis
Anmary

**Linda Amantova** (pīdzyma 1980 goda pavasara mieneša 3 d.), pazeistama taipoš kai ***Anmary***, — Latvejis dzīduotuoja.
Skaistvabalis

**Skaistvabalis** (; ; ; ) - vysaāduoju vabaļu saime, kuramā vaira kai 15 000 škiru 450 giņtīs. Latvejā dzeivoj 45 škiru skaistvabalis. Vysuvaira skaistvabalis dzeivoj tropu i subtropu klimatā. Lelys i cīši kruosainis skaistvabalis irā augši viertietys kustūņu kolekcionaru vydā. Kuru nakuru škiru viersspuorni tradicionalai lītuoti juveliru dorbūs i tautys dekorejumūs nazcik Azejis vaļsteibuos (Japonejā, Iņdejā, Taizemē).

## Aproksts

Vysaižu māru vabalis, garumā nu 3 mm da 100 mm. Forma drupeit leidzeiga spradzem. Antenys leidzeigys dīgam. Prīkškryuteža gludai i nakusteigai saauguse ar vydskryutežu. Viedereņš sasadora nu 5 segmentu. Kuojis pīcdaleigys. Skaistvabalis - syltummeilūša saime. Vabalis sateikamys sauļuotuos, syltuos dīnuos mežamoluos ci mežapļovuos iz zīdu i kūku viersys. Namosnai skraida. Saauguši ād zīdaputekli ci grauž lopys.

Pošlelī īnaidnīki irā dzeni, kuri nu kūkim izkņuopoj skaistvabaļu kuopurus.

## Zeimeiba
Lelums skaistvabaļu puordora nūsaguozušus kūkus ci calmus i irā cīši līteigys - dreizynoj kūknys sakrisšonu. Tok kurys nakurys škirys grauž i vasalus kūkus ci zaļūs auguojus i irā vuodekli. Latgolā vysuvaira vuodis var padareit tik kurys nakurys šaurspuorņu (*Agrilus*) i *Anthaxia* škirys.

## Nūruodis i olūti
Anastacia

**Anastacia** (17.09.1968, Chicago) irā dzīduotuoja.

Jam ir seši studejis albumi i vaira kai 30 video. Jei ir vīna nu komerciali veiksmeiguokajom 2000. godu popmuokslinīkim.