open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Muokuļkolns

**Muokuļkolns** (aba *Voļkenbergs*; viesturis dokumentūs vuocyskuo pasauka *Wolkenberg*) — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā, tyvai da Rāznys azara. Vyscaureigais (absolutais) augstums – 247,9 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais (relativais) augstums – 57,9 m.

Muokuļkolns izslivs deļ skaistuo i tuoleimuo vierīņa nu juo viersyunis, deļ iz juo bejušuos Voļkenberga piļs i deļ pīstuošku, kuri sīnās ar kolnu. Turistu nūmīļuota vīta. Iz kolna apsaveramys Voļkenberga piļskrytys - izaglobuojuši piļs sorgmyura fragmenti i aizgrauduotys zamzemys īmys. Nu kolna viersyunis acim pasaruoda vierīņs iz Rāznys azara.

Viesturis dokumenti līcynoj, ka Voļkenberga piļs iz Muokuļkolna pastateita 1236 godā. Ar pili sasīta legenda viestej, ka piec Voļkenberga piļs vaļdeituoja i juo sīvys nūmieršonys plotī piļs nūvoda sovumi sadaleiti trejom jūs meitom - Rūžai, Ļucejai i Marejai. Sevkura nu muosu iz puormonuotuos zemis pasastatejuse pa jaunai pilei: Rūža - Rēzni (*Rositten*), Ļuceja - Ludzu (*Lutsin*) i Mareja - Vileki (*Marienhaus*). A nazkod vareiguo Voļkenberga piļs piec muosu nūīšonys paceli pa druponai sakrytuse.
Napys līkne

**Napys līkne** (anglīšu: *Napa Valley*) — geografiska līkne Napys apleicinī, San Franciskys leiča rajonā (Kalifornejā, ASV) i jamā asūšuo teritoreja, pasaulī pazeistama kai ASV vysuzemeigais veinūgu audziešonys i veindareibys regions.

Veinūgu audziešona Napys līknē suokusēs 19 godusymta 50-tajūs godūs i deļ vieleigūs geografiskūs, geologiskūs, klimatiskūs apstuokļu dreiži raistejusēs. Šudiņ Napys līkne tur vaira kai 340 veinaudzātovu, jamuos audzej "Cabernet Sauvignon", "Chardonnay", "Pinot Noir", "Merlot", "Zinfandel" i cytys nūmīļuotys veinūgu atmejis. Kuri nakuri veindari pīgatavej veinu tik i viņ nu Napys līknis veinūgu, cyti maisa līknis nūaugu ar apleicejūs kolnūs augušajom veinūgom.

Napys līkne vīnulaik irā izsliviejs turizma centrys. Pasaprīcuotu ap skaistajim dobys vierīnim, pasabyutu veinūgu suodūs i nūraudzeitu breineiguo veina kas gods ite atcīmoj ap 4,7 milijoni turistu. 

## Verīs taipoš
* Napys apleiciņs
Nautrānu pogosts

**Nautrānu pogosts** () — Rēzeknis nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Atsarūn nūvoda pūstumūs. 1998. godā Nautrānu pogostam daškierts Miglinīku pogosts. Da 1999. godam — Ludzys rajona daļa. Vīna nu vysuzeimeigūs vītu Latgolys kulturviesturē. Nautrānu pogosta centrys — Rogovka.

## Viesture
Arheologiskī atradīni Opiņku piliskolnā i VII—XI gs. Laizānu seņkopūs līcynoj, ka ite dzeivuojuse latgaļu moztautys daļa ar labi izraisteitu kulturu. Nu sovys pusis, Salinīku seņkopu atradīni ruoda, ka pyrma tuo ite dzeivuojuse i suomugru moztauta, kura piečuok sasaliejuse ar atguojiejim latgalim.

XVII—XIX godusymtā nūvoda centrys beja Zaļmuiža, kura nu īsuoku pīdarēja grafim Korfim, a piec tyka par Rozenšildu-Paulinu sovumu. Caur muižu guoja Reigys ceļš, kurs saškeire Latgolu ar Reigu.

XIX godusymtā Zaļmuiža tyka par dzimtinīku buntu centru, i vīns nu golvonūs ceikstātuoju par zemnīku tīseibom beja latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs, ailinīks Pīters Miglinīks. Kūpā ar Andryvu Jūrdžu, J. Seili, A. Purmalīti, F. Skesteri, V. Leiku jis radeja vīnreizeigu aktivuma formu ceikstīņam pret dzimtinīku apmīgšonu i cariskuos Krīvejis puorkrīvuošonys politiku.

XIX i XX godusymtu meitovuos Zaļmuižys pogosts turēja pošu leluokū skaiteigūs dzeivuotuoju procentu Latgolā. Nautrānu nūvoda kulturapleicei XIX i XX gs. bejuse cīši svareiga role vysā latgaļu kulturā — ite dzymušys, vuicejušuos i darejušys daudzejis latgaļu atdzimšonu vadynuojušys personeibys.

## Geografeja
Nautrānu pogosts geografiskai izalikaliejs Latgolys augstainis i Lubuona leidzonainis sadurā, Rēzeknis nūvoda pūstumreitūs, pi rūbeža ar Bolvu i Kuorsovys nūvodim, Ičys upis leičūs. Viesturiskais Nautrānu nūvods apjam nazkodejū Nautrānu katuoļu parapeju, kuramā īīt tānejais Nautrānu pogosts i daļa tānejūs Mežvydu i Iļžukolna pogostu.

## Dzeivuotuoji
### Zeimeigi ļauds
Nautrānu ci Miglinīku pogostā dzymuši:
* Jūrdžys Andryvs — ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu literaturys raisteibys vadynuotuojs;
* Miglinīks Pīters — ailinīks, ļaudyskais dareituojs, latgaļu atdzimšonys vadynuotuojs;
* Miglinīks Juoņs — pyrmais latgaļu teologejis zineibu doktors;
* Platpīrs Aleksandrys — vīns nu pyrmūs latgaļu tauteibys bazneicnīku;
* Pujats Juoņs — arciveiskups;
* Rancāns Jezups — veiskups i politiks;
* Rancāns Nikodems — bazneicnīks, rakstinīks, vuiceibys plateituojs, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju;
* Sviklis Andrejs — bazneicnīks;
* Sviklis Jezups — bazneicnīks;
* Cybuļskis Juoņs — kulturviesturnīks, publicists.

Dzymuši cytur, Nautrānu apleicīnē vuicejušīs ci darejuši:
* Fraņcs Kemps — publicists, ailinīks, politiks, vīns nu pošu zeimeiguokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju;
* Anna Rancāne — ailineica, publiciste, latgaļu himnys vuordu autore.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Rēzeknis nūvoda informativais portals
Neicgaļa Lelais akmiņs

**Neicgaļa Lelais akmiņs** aba **Neicgaļa Boltais akmiņs** — diervakmiņs Neicgaļa pogostā, vysuleluokais akmiņs Latgolā i vysā Latvejis Republikys teritorejā.

Akmiņs atsaguļs Daugpiļs nūvoda Neicgaļa pogostā, meža ceļu kristcelēs 6 km iz R nu Neicgaļa dzeļžaceļa stacejis. Jis labi īsalej apleicejā zemisvierīnī, papylda jū ar sovu sovpateigū formu. Akmiņa viersā izlauzta lela sproga, suonā īkolti 3 pakuopīni.

Māri:
* garums – 10,5 m;
* plotums – 10,4 m;
* augstums – 3,50 m;
* apleikmārs – 31,1 m;
* vydums – 170 m3.

Akmiņs aptykts Neicgaļa mežu dzilīnē ap 1812 godu, tok itymā vītā stuoviejs godu tyukstūšys. Guodojams, ka jū atness laduojs - akmiņs irā labi saopoluojs, saškailuojs, leļkristaliskys rapakivi granita blučs. Valkūt rūbežu iz vyds Neicgaļa i Kolupa pogostu, akmiņs izlītuots kai rūbeža zeime. Nu 1977 gods jis apsorgojams kai vaļstiskuos zeimeibys dobys pīminieklis.

Daugpiļs apleicinī aizraksteitī pīstuoški viestej, ka Valns saguoduojs aizdambēt Daugovu i atrads cīši lelu akmini. Jis bejs par lels i par gryuts, partū izkrits Valnam nu rūku i palics guļūt tī, kur irā vēļ šudiņ.
Neofelis diardi

***Neofelis diardi*** (G. Cuvier, 1823) (, ) irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Neofelis diardi* dzeivoj Borneo i Sumotras jurossolas.

## Izavierīņs
Auguma garums: 75—105 cm;
Astes garums: 79—90 cm;
Placu augstums: 50—60 cm;
Svors: 11—23 kg;

## Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiru:
* *[[Neofelis diardi borneensis]]* (G. Cuvier, 1823)
* *[[Neofelis diardi diardi]]* (G. Cuvier, 1823)

## Nūruodis i olūti
Neofelis nebulosa

***Neofelis nebulosa*** (Griffith, 1821) (; ; ) irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Neofelis nebulosa* dzeivoj Denavydpustum Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: moutīte - 74-91 cm; tāviņš - 81-108 cm;
Astes garums: 61-82 cm;
Placu augstums: 25—40 cm;
Svors: 15—23 kg;

## Daudzatmejeiba
Irā zamškiru:
* †*[[Neofelis nebulosa brachyurus]]* Swinhoe, 1862
* *[[Neofelis nebulosa macrosceloides]]* Hodgson, 1853
* *[[Neofelis nebulosa nebulosa]]* (Griffith, 1821)

## Nūruodis i olūti
Nyctereutes

**Nyctereutes**, Temminck, 1838 () irā plieseigo zvieru giņts iz suņu saimis (*Canidae*).

## Škiras
3 škiras irā *Nyctereutes* giņtī:
* †*[[Nyctereutes megamastoides]]*
* †*[[Nyctereutes petenyi]]*
* *[[Nyctereutes procyonoides]]* (Gray, 1834)

## Nūruodis i olūti
Nūlīgtiņs

**Nūlīgtiņs** aba **dobys nūlīgtiņs** irā sorgojama dobys teritoreja, kuramā apsardzeiba zeimojās na iz vysu dobys kompleksu (kai rezervatūs), a tik iz nazkurom juo daļom, pīvadumam, tik auguojim, tik dzeivinīkim ci jūs atseviškom škirom, a voi iz kurim nakurim viesturiskim ci geologiskim objektim.
Ombumuižys pogosts

**Ombumuižys pogosts** aba **Ambeļu pogosts** — pošvolds, administrativuo teritoreja Daugpiļs nūvoda pūstumreitūs. Pogosta centrys — Ombumuiža (Ambeli).

## Rūbeži
Ombumuižys pogosts tur rūbežu ar:
* Daugpiļs nūvoda Bikernīku i Vyšku pogostim;  
* Aglyunys nūvoda Aglyunys i Škeļteņu (Škeltovys) pogostim;
* Kruoslovys nūvoda Izvolta pogostu.

## Iudini
Upis:
* Bolta
* Dubna
* Leiksna
* Mozuo Muša
* Paršučka
* Tartaks

Iudiņtveris:
* Vyšku azars

## Solys
Ombumuižys pogosta solys: 
* Augškaļne
* Golvāni
* Glinaruča
* Graiži
* Guta
* Jaunaiskrūgs
* Jaunī Stupeliški
* Jurgeliški
* Kolna Škapari
* Kolnaviči
* Kondaunīki
* Lauku Lēperi
* Leluo Baranauska
* Lelī Kuseni
* Mīžusāta
* Ombumuiža (Ambeli)
* Pītreiši
* Putāni
* Svieteni
* Ubodiški
* Vacī Stupeliški.

## Slavvītys
Piliskolni:
* Baranausku piliskolns
* Lēperu piliskolns
* Grītiskolns

Seņkopi:
* Glinaručys seņkopi
* Golvānu seņkopi
* Lēperu seņkopi
* Skromānu seņkopi
* Vacūs Stupelišku seņkopi

Vydslaiku kopi:
* Kampānu - Kuseņu vydslaiku kopi
* Ubodišku vydslaiku kopi

Šudinejī kopi:
* Augškaļnis kopi
* Ombumuižys kopi
* Putānu kopi
* Vyšku kopi

Bazneicys:
* Ombumuižys sv. Jura katuoļu bazneica
* Augškaļnis sv. Saimis katuoļu bazneica

Ceļamolu krysti:
* Graižu krysts

Muižys:
* Ombumuižys kuormi

Parki:
* Ombumuižys parks

Lelkūki:
* Regžu lelūzuls
* Kolnaviču lelūzuls

## Teiklavītys
* Ombumuižys pogosta teiklavīta
Ontons Breidaks

**Ontons Breidaks** (1932 — 2002) — vysuzeimeiguokais latgaļu volūdzininīks, vīns nu pošu zeimeigūs baltu leidzynojamuos viesturiskuos volūdzineibys specialistu, ceikstinīks par latgaļu literaruos volūdys tīseibom, latgaļu ortografejis raisteituojs.

Dzims 1932 g. janvara 25 d. Pyldys pogostā. Beidzs Ludzys vydškolu (1951), ar cyldonumu beidzs Latvejis vaļstiskū universitetu (niule Latvejis universitets) filologejis specialitetā. Piec 11 godu Darejs Aglyunys vydškolā, sūpluok pedagoga dorba tuoļuodams studeju laikā aizsuoktū ziniskū dorbu.
 
Nu 1967 g. darejs Zineibu akademejis Volūdys i literaturys instituta Folklora sektorā par ziniskū leidzadari. Tiemiejs latgaļu tautysdzīšmu volūdu. 1970 aizastuojs disertaceju ap latgaļu leksiku i juos viesturiskajom saitom, dabuojs filologejis zineibu kaņdidata cylys. Nu 1970 g. dociejs Latvejis universiteta Pedagogejis fakuļtetā. 1981 –1983 darejs laistivē "Zinātne" (*Zineiba*). Nu 1983 gods bejs docātuojs Daugpiļs pedagogiskajā institutā (niu Daugpiļs universitets), Rēznis augstškolā, Latvejis vaļstiskuo univeristeta Pedagogejis fakuļtetā. Dociejs viesturiskū gramatiku, baltu voūdzineibys īvodu, baltu etniskū vēsturi i latiņu volūdu.

1990 Viļnē aizastuojs ūtrū disertaceju - ap latgaliskūs vītrunu fonetikys diahroneju i sinhroneju. Dabuojs filologejis doktora cylys (1992 godā damāruota Latvejis Republikys habilitātajai doktora cylai (Dr. habil. philol.).

Nu 1994 gods darejs Latvīšu volūdys institutā pi latgaliskuos leksikys i fonetikys materialu. Pīrakstejs monografejis *Latgaliskūs vītrunu fonetikys atlass* ("Augšzemnieku dialekta latgalisko izlokšņu fonētikas atlants" (1996), *Baltu volūdzineibys īvods*("Ievads baltu valodniecībā", 1 daļa 1998), 2 daļa 1999). Publiciejs ap 200 ziniskūs rakstīņu, tymā vydā, vydtautyskai pīzeitūs laidīņūs *Baltistica* (Lītovā), *Linguistica Baltica* (Puolejā), *Lingua Posnaniensis* (Puolejā), *Acta Baltico-Slavica* (Puolejā), *Linguistic and Oriental Studies from Poznan* (Puolejā), *Linguistique Balkanique* (Bulgarejā), *Балто-славянские исследования* (Krīvejā). O. Breidaks taipoš beja laidīņu *Linguistica Baltica* i *Балто-славянские исследования* vydtautyskuos redkolegejis bīdrys.

O. Breidaka tiemiejumi pa lelumam latgaļu lingvistikā, toponimikā, etnolingvistikā (vaira vēļ ap baltu i Baļtejis 
suomu volūdu saitom, taipoš ap baltu i slavu volūdu saitom) i kūpeigajā volūdzineibā. Lelu īlicīni O. Breidaks devs Latgolys vītrunu i vītvuordu aptikšonā i puortēmē, vuordu ciļmis skaidriešonā. O. Breidaks bejs vīns nu latgaliskuos raksteibys atdzimšonys vadynuotuoju piec 1988 gods, i ar sovim tiemiejumim jis ziniskai pamatuojs latgaļu volūdys viesturiskuos tīseibys.
Nikolajs Goršenins

**Nikolajs Goršenins** (1947 — 2000) — Latvejis nacionaluos operys solists.

Dzims Posyunis pogosta Katalovā, 1975 godā beidzs Latvejis vaļstiskuos konservatorejis vokalū klasi i suocs dareit operā. Apjiems nazcik desmišu parteju nu miļzeiguo klasiskuo repertuara. Daudzeju Latvejis i vydtautyskūs konkursu laureats. Mirs Reigā.
Nikodems Rancāns

**Nikodems Rancāns** (1870—1933) — bazneicnīks, ailinīks, vuiceibnīks, vīns nu pošu zeimeigokūs latgaļu ļaudyskūs dareituoju.
 
Dzims 1870 gods septembra 15 d. Zaļmuižys (piečuok — Nautrānu) pogosta Miglinīku solā. Beidzs Pīterpiļs dvēseliskū seminaru. Nu 1920 da 1929 g. dzeivuojs Preiļūs. Bejs Preiļu parapejis bazneickungs (1920—1929), Aglyunys seminarejis docātuojs (1922—1924), Aglyunys reaļgimnazejis direktors (1923—1929), Jaunaglyunys sīvīšu gimnazejis direktors (1928—1929), Rēzeknis vaļstiskuo skūluotuoju instituta direktors (1929—1933). Mirs Rēzeknē, paglobuots Rēzeknis Mīra ūļneicys kopūs.

Izlaids religiska tecīņa latgaļu gazetu „Sākla” (1906). Puorvierss latgaliskai tautā nūmīļuotu gruomotu „Genovefa” (1907). Pīrakstejs prozys lasejumu „Ceļuojums pa Latgolu” (1924), kurs pīzineigai viertejams latgaļu literaturā, adaptiejumu „Kungs Tvardovskys” (1929), vuiceibu gruomotu „Latvejis viesture”(1921), latgaļu lementari („Lementars deļ mozim bārnim”, 1923).

N. Rancāns daudzi dasalics pi latgaļu vuiceibys raisteibys: bejs atdarejs kūpdzeivi Pīterpilī jaunīšim nu Latgolys (1901–1906), organiziejs kursus i lekcejis, pats rakstejs i puorvierss vuceibu gruomotys skūlu jauneibai, i vadynojs cytus tū dareit, Preiļūs bejs īriedejs skūlānim vuiceibu bišu dravu i augļu suodu, materialiskai atspaiduojs pītryuceigūs skūlnīkus, paliedziejs voduot bārnus da skūlys.

Par peļnejumim parapejis aktiviziešonā 1924 godā N. Rancāns dabuojs moņsinjora titeļa, 1927 gadā par peļnejumim ļaudyskajā dorbā jam daškierts Treju zvaigžņu ordiņs.
Ontons Dzeņs

**Ontons Dzeņs** (1890 — 1974) — latgaļu kulturviersturnīks, rakstinīks.

Dzims Vuorkovys pogosts Piliškuos. Nu 1951 g. dzeivuojs ASV.

Memuaru gruomota *Muna dzeive* (1 - 3 dalis), kura dūs plotu īsavierīni XIX i XX gs. meitovu Latgolys kulturā.
Ontons Zvīdris

Vuordu i pavuordi **Ontons Zvīdris** tur diveji pazeistami latgali:
* Ontons Zvīdris — muokslinīks, ailinīks i dramaturgs.
* Ontons Zvīdris — izsliviejs uorsts.
Ontons Zvīdris (muokslinīks, literats)

**Ontons Zvīdris** (1911 — 1992) — latgaļu muokslinīks, ailinīks, dramaturgs.

Dzims Rēznis apleiciņa Makašānu pogosta Lelpujatūs. Vuicejīs Rogoukys pamatškolā, beidzs Tukuma vaļstiskū pīnsaimesteibys školu. Darejs Jaunkolsnovys pīnineicā, Reigys golvonajā postā, Vaļmerys autobusu parkā. Ūtruo pasauļa kara laikā 1942 g. nūsyuteits dorbūs iz Vuoceju, tics bāgaļu siedeibā Flensburgā, vuicejīs Diseļdorfa muokslys akademejā. Izbraucs iz Angleju, nu 1949 g. dzeivuojs Kanadā, Torontā. 1962 godā ar paraudzeibu beidzs muokslys školu, piečuok aktivai tepiejs, riedejs paruodis Torontys bibliotekumuokslys galerejuos.

Oleja tepiejumūs, kūka skulpturuos, taipoš poezejā i publicistikā O. Zvīdris atvaiguojs Latgolys viesturi, tāvainis tveikys, religiskus motivus, zemisvierīņus i pučis, radejs latgaļu kulturyskūs i ļaudyskūs dareituoju, izslyvušu bazneicnīku portretus. O. Zvīdra tepiejumim soveigs gaišs i valeims pasavierīņs iz ļaužu i dobys, sovus guodus muokslinīkam meiliejīs izsaceit caur alegorejom. Juo tepiejumu kolorits atspeidynoj ideju emocionalū īkruovīni nu gaišai sauļuotu da dramatiskai tymsu, nu naramūni viestejūšu da trāpu i mīronu kruosu salykumu.

1991 godā O. Zvīdris paduovynuoja Latgolys kulturviesturis muzejs 33 sovus tepiejumus i 8 skulpturys.

Poezejis lasejumi:
* *Tu* (1974);
* *Kod sirds teik gunkurs* ("Kad sirds top ugunskurs", 1981);
* *Dvēselis tveikys i suope* ("Dvēseles ilgas un sāpes", 2001).
Aiļu volūda cīšuok latvyska kai latgaliska, koč aizraksteita lītojūt latgaļu ortografeju. Poetika i ritmika dzeiveiga, šaļtim skaiški kaitaveiga.

Pjesu lasejums:
* *Dramys* (1977).

## Verīs taipoš
* Ontons Zvīdris *(taids pat vuords, pavuorde)* - izslivs latgaļu uorsts
Ontons Šmulāns

**Ontons Šmulāns** (1927 — 1972) — vīns nu Latgolys pošu zeimeiguokūs pūdaru.

Dzims Mērdzinis (niu Blontu) pogosta Kucoukā. Pūdareibu vuicejīs nu sova tāva Jezupa Šmulāna i cytu pazeistamuokūs Ludzys apleicīnis meistru. Taisejs svečnīkus, sīnu puškuojumus, žbanus, madaunīkus. Sūpluok saimesteibys trauku darynuošonys, sovā nūvodā aizsuocs dekorativuo tecīņa keramiku, deļ tuo izsliviejs kai folklora motivu īdzeivynuotuojs muolā.

Pasauļa slavi meistram atnese seikplastika – valna atvaigs. Taisedams veļneņus, O. Šmulāns jimūs īmīsuojs cylvāka sluobumus i tryukumus. Meistrys sataisejs ap pīcys tyukstūšas valnu, i vysi jī bejuši izškireigi. Niu O. Šmulāna darīni izpleikšuši pa daudzejim Latvejis i uorzemis muzejim (dali nu jūs var apsavērt Valnu muzejā Kaunē, Lītovā), privatkolekcejom. Pūdara dorbi bejuši izstateiti Pasauļa paruodē Monrealā, Kanadā.

O. Šmulānam daškierta Tautys skaistomota meistra gūda pasauka.
Opinku Valna ola

**Opinku Valna ola** — geologiskys dobys pīminieklis Rēznis nūvoda Nautrānu pogostā.

Ola irā 1 km iz DV nu Rasnupļu solys, Zušupeitis lobuos molys pīslaitē pret Opinku piliskolnu. Koordinatys: N 56°42'19,8" E 27°22'00,4". Preteimā upis molā – Opinku piliskolns.

Ar olūtvapnu sacementāta kvartara žvyra blučs, zam kura pasadarejuse lāva ola. Pyrma 1991 godā padareituos teireišonys zam 4 m plotuo i 1,5 m augstuo konglomeratu bluča redzējuos apmāram 25 cm augsta sproga. Ola volgona, pavasar net pylduos ar iudini. Grīsti i sīnys ar izcylom i sprogom. 5 – 6 cm gari stalaktiti.

Niulejī māri:
* augstums – ap 1 m;
* dzilīne – ap 3,5 m;
* plotums – da 2,7 m;
* zamzemis pluota vydums – da 2,7 m.

Opinku Valna ola literaturā pīmynāta nu 1925 gods. Pa pīstuoškim, olā globojūtēs Valna nauda, jū sorgojs malns suņs.
Oskars Kalējs

**Oskars Kalējs** (1902 — 1993) — latvīšu tapātuojs, dzims i darejs Latgolā, tepiejs Latgolys zemisvierīņus. Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja īstateituojs.

Dzims 1902 g. apreļa 24 d. Rēznis apleiciņa Bieržgalī latvīšu īriedņa saimē. Pyrmuo pasauļa kara godūs kūpā ar saimi laidīs bāgaleibā iz Krīveju. Vuicejīs Moskvys augstajā muokslys i taiseibys školā muokslyskai tehniskajuos dareitovuos (1920 – 1921 g.). Studiejs Latvejis muokslys akademejā (1921 – 1931 g.), beidzs dobysvierīņu meistradareitovu ar diplomdorbu *[[Sakstygols]] – Latgolys zemisvierīņs* (vad. V. Purvīts).

Studeju godūs aizadedzs ar viesturis tiemiešonu, Ernesta Brastiņa vodoms pīsadalejs Zemgolys piliskolnu aizmiereišonā. Piec studeju dzeivuojs Daugpilī, darejs Daugpiļs vaļstiskajā školuotuoju institutā par zeimiešonys docātuoju, taipoš Daugpiļs krīvu i boltkrīvu gimnazejuos par školuotuoju. Nu 1927 g. pīsadalejs paruodēs.

O. Kalējs organiziejs Latvejis vaļstiskuo viesturis muzeja Daugpiļs atdaļu (niule – Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs) i nu 1938 da 1941 gods bejs Daugpiļs muzeja viersinīks. Jis pīlasejs lelu i zeimeigu Latgolys keramikys kolekceju. 1940 godā O. Kalējs pīsadaleja Latgolys dzīšmusvātku organiziešonā. 1941 godā pajimts navaļā i izsyuteits, da Latvejis grīzīs 1958 godā. Paruodēs juo dorbi otkon izstotomi nu 1970 gods. Latvejis muokslinīku savīneibys bīdrys nu 1991 g. personalparuode sariedeita Reigā 1992 godā. Mirs 1993 g. janvara 16 d. Reigā.

Tepiejs Latgolys zemisvierīņus smolkai tonātā izsaceibā, soveigai 30-tūs godu stiļam.
Osvalds Kravaļs

**Osvalds Kravaļs** (; dzims 1942 g. apreļa 27 d. Pyldys pogosta Puotorovā, mirs Daugpilī 2008 g. juņa 30 d.) beja latgalīšu ailinīks i literaturys kritiks. Sagvuordi *Ontunejs Rīkstāns, Ašvolds Dveiņuvs*. Vadynuojs latgaliskai rokstūšūs literatu audzis atsarasšonu piec 1988 gods, darejs ītaku Oskara Seiksta, Valeņtina Lukaševiča, Juoņa Ryučāna i ct. myuslaiceigūs latgalīšu autoru dailradei.

## Biografeja
Beidzs Puotorovys 7-gadeigū školu, Ludzys solsaimesteibys tehnikumu, Latvejis vaļstiskuo universiteta (niule – Latvejis universitets) Viesturis i filologejis fakuļtetu. Darejs laikroksta *Literatūra un Māksla* redakcejā, Zineibu akademejis Volūdys i literaturys institutā. Myuža pādejū laikavydu puorlaids Daugpilī. Darejs par Daugpiļs teatra literaruos dalis vedieju, Rakstinīku savīneibys Daugpiļs atdalis sekretaru. Organiziejs Ludzys literarū savīneibu. Laids progresivū latgalīšu žurnalu *Jaunuo Dzeive*. Bejs Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris (nu 1979 g.), latgalīšu literatu savīneibys *Dveiņuva* bīdris.  2009 godā Osvaldam Kravaļam daškierts latgalīšu kulturys apduovaņs *Boņuks 2008* nominacejā *Par īlicīni latgalīšu literaturys raisteibā*.

## Literaruo darbeiba
Latgalīšu trešuo druka nulīguma laikā publiciejīs baļtīšu volūdā, a latgaliskai raksteitī dorbi palykuši rūkrokstūs da poš Atdzimšonai 1988 godā. Pyrmuo publikaceja — receņzeja *Veireigais kuojinīks* (*Vīrišķīgais kājāmgājējs*) — laikrokstā *Padomju Students* 1967 godā. Presē nūdrukavuojs daudzi dzeivuļu i rokstu ap Latgolu. Roksti ap poezeju apkūpuoti gruomotā *Vajag byut* (*Jābūt*, 1984). Sastatejs rokstu lasīņus ap bārnu literaturu *Sudabreigais vuords* (*Sudrabotais vārds*, 1982), *Padūms* (*Padoms*, 1986, 1988), fabulu izlasi bārnim *Trešuo aste* ( 'Trešā aste*, 1981). 

Latgalīšu volūdā dzeivuli i roksti ap Latgolu publicāti, suocūt nu 1988 gods: žurnalā *Jaunu Dzeive*, laikagruomotā *Tāvu zemes kalendars*, rokstu lasīnī *Olūts*, Ludzys literatu apvīneibys kūplasīnī *Saule iz izkapts kuota* (*Saule izkapts kātā*, 1991) i cytur. Populara Osvalda Kravaļa kulturviesturiskuo poema *Bruoļ, pīmiņ!''.
Ontons Tumuļkāns

**Ontons Tumuļkāns** (1927) — fiziks, iņženers, radejizotopu tāmātuojs, vaļstiskuos premejis laureats.

Dzims 1927 g. Mērdzinis (niu - Pušmycovys) pogosta Latyšu solā. Vuicejīs Pušmycovys školā, Ludzys vaļstiskajā gimnazejā, beidzs Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) fizikys i matematikys specialitetā. Bejs Zineibu akademejis Fizikys instituta jaunuokais ziniskais leidzadors, piec darejs par vacuokū iņženeri i grupys vadeituoju Reigys radejizotopu aparattaiseibys ziniskajā tiemiešonys institutā, kurs tēmēja kontrolis metodus radejizotopu izlītuošonai kosmosa puortēmis vajadzeibom i itamā atzarē beja golvonais instituts Sovetu Savīneibā. Nu 1993 gods dzeivoj dzymtajā sātā Latyšūs.

Latvejis SSR vaļstiskuos premejis laureats i SSRS Tautys saimeistiskūs dasnāgumu paruodis diplomands par releja tipa radejizotopu aparatu ziniskūs pamatu padari pīgataviskajim procesim automatizēt.
Palākais vylks

**Palākais vylks** (; ) aba **vylks** irā leluokais suņu saimis (*Canidae*) plieseigais zviers. Palākais vylks kai dzeivinīks zynoms nu pādejūs ladslaiku, jis dzeivovs jau pyrma 300 000 godu, Latgolys teritorejā atsarads tiuleņ piec ladslaiku.

Vītuos, kur dzeivoj vylki, jī irā golvonī pliesieji. Palākais vylks, koč i dasamāruodams apleicis puormejom na tai vīgli kai kojots (*Canis latrans*),  dzeivoj kai mežūs, kolnūs i tundrā, tai tukšnešūs, stepēs i prerejuos, net apdzeivu tyvumā.

Nazkod vylki dzeivova vysā Eurazejā i Pūstumu Amerikā, tok myuslaikūs jūs dzeivojamuo teritoreja labviņ mazynuojusēs. Cylvākam vylks nikod nabeja meilams sābris, kam kreit viersā lūpim, a kod nakod i cylvākim. Jis vysod bejs medeibys dzeivinīks.

## Izavierīņs
Vylki byun da 150 ceņtimetru garuma, placu augstums 0,6—0,95 metri i svors 30—65 kilogrami (rekords — 79 kilogrami). Augums apaug ar rupim palākim motim, tok byun taipoš i malni, bolti, pavoskoni moti (pīdar nu vylku paškirys, hibridizacejis). Auss nagarys, goli šauri. Golvyskauss masivs, zūbi stypri i gon gari iļkni. Mežogumā vylki vysucieškuok dzeivoj 6—9 godus, a nabreivē vydyskai 16 godu (rekords — 20 godu).

## Vylku paplateiba
Viesturiskai vylki pa teritorejai pasaplatejuši kuoni vysuos cylvāka dzeivojamuos vītuos iz pūstumim nu ekvatora. Europā palākais vylks pa lelumam byun tik Spanejā, Portugalejā, Italejā, Puolejā, Pūstumu i Reitu Europys vaļsteibuos i Krīvejā. Latvejā itūšaļt dzeivoj 500—600 vylku. Latvejā i Latgolā dzeivoj tik Eurazejis palākais vylks (*Canis lupus lupus*).

Azejā vylki dzeivoj vysā pūstumu daļā — nu Krīvejis da Kinejai. Pūstumu Amerikā nu Aļaskys da Meksikai.

## Nūruodis i olūti
Palīku rāds

**Palīku rāds** irā palīku (parostai cylvāka radeitu palīku) salaseišonys, puorvoduošonys, globuošonys, puordaris i ūtrreizeiguos izlītuošonys process. Palīku rāda golvonī snāgi irā samazynuot palīku nalobū ītaku iz ļaužu veseleibu, izglobuot apleicis dereigumu ļaudim dzeivuot, guorbeit i atjaunynuot dobys resursus.

Latgaliskuo termina etimologejis pamatā irā tautys lītysvuords *rāds*, kas cielīs nu laikvuorda *riedeit*.
Jaguars

**Jaguars** () irā lels kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. Jaguars dzeivoj Dīnavydamerikā i Centralamerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 120—185 cm;
Astis garums: 45—75 cm;
Kausu augstums: 68—76 cm, ratai 81;
Svors: 36—113 kg, ratai 136 kg;

## Daudzatmejeiba
Irā 11 zamškiru:
* *[[Panthera onca onca]]*
* † *[[Panthera onca arizonensis]]*
* *[[Panthera onca augusta]]*
* *[[Panthera onca centralis]]*
* *[[Panthera onca goldmani]]*
* *[[Panthera onca hernandesii]]*
* † *[[Panthera onca mesembrina]]*
* *[[Panthera onca palustris]]*
* *[[Panthera onca paraguensis]]*
* *[[Panthera onca peruvianus]]*
* *[[Panthera onca veracrucis]]*

## Nūruodis i olūti
Pardofelis marmorata

**Pardofelis marmorata** (Martin, 1837) (; ; ) irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Pardofelis marmorata* dzeivoj Denavydpustum Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: nu 45 da 61 cm;
Astes garums: 35—55;
Placu augstums: nazkur 28 cm;
Svors: 2.4—5 kg;

## Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiras:
* *[[Pardofelis marmorata marmorata]]*
* *[[Pardofelis marmorata charltoni]]*

## Nūruodis i olūti
Paremiologeja

**Paremiologeja** (latvīšu: *paremioloģija*) — filologejis i folkloristikys atzare, kura tiemej pīrunu. Termins cielīs nu greku vuordu *paroimia* (pīruna) i *logos* (vuords; tiemiešona; vuiceiba).

Nu sovys pusis, paremiologejis tiemejamuo materiala dabuošonys — pīrunu aizraksteišonys sauc par paremiografeju.
Pavaļa

**Pavaļa** (anglīšu: *entertainment, recreation activities*; krīvu: *досуг, развлечения*; latvīšu: *izklaide*) — darbeibys, kuru snāgs irā prīcynuot ļauds, paceļt jim jutūni, puordrūsynuot džadeigu (iņteresantu) i pateikamu breivuo laika puorlaisšonu.

Šauruokā zeimeibā par pavaļu apzeimoj pavalis industrejis pasūleitūs, publikai guoduotūs sariedīņus pīv.: 
* koņcertus, teatra izruodis, kinys seansus,
* klubu i kopejneicu programys, 
* uorīnis izastatīņus, atrakcejis, tierdzeņus,
* muzeju ekspozicejis, paruodis
i leidz.).

Plotuokā zeimeibā pavalis sapratīnī īīt vēļ i taidys prīcynojūšys darbeibys, kurys breivajā laikā cylvāks dora vīns voi napalelā ļaužu grupā, pīv.:
* datorkaitys,
* golda kaitys i kartavuošona,
* televizejis voi DVD vieršonuos,
* vakariešonys,
* izbraukšona dobā
i leidz.).

Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis - kaviekļu, pavaļa parostai navā sasīta ar regularumu.

## Verīs taipoš
* Kavieklis
Peirāgs

**Peirāgs**, pasūlu lītuot **glabiņs** — "tys, kurs pats irā nūglobuots i kurymā globojās cytai reizei pamastuo informaceja". "Peirāgs" par cīši pīdareigs nu koņteksta (deļ tuo latvīši i lītaunīki juo napuorvierš taišni). Bez tuo i koņditorejā "cookie" lobuok puorvērst kai "capums", partū ka "peirāgs" var byut i "cake", i "tart" (t. i. daudzi reižu leluoki darīni kai capums), a myuslaikim itaida daudzizeimeiba par lela.
Petanks

**Petanks** (praņcīšu: *pétanque*) — Provansa praņcīšu nacionaluo sporta atmeja, bumbuļu svaideišona.

## Aprakstejums

Kaitys snāgs irā diveju komandu kaitaunīkim 15 reiz 4&nbsp;m pluota laukumeņā pa ailei voda metaliņus bumbuleišus raudzeit dastumt sovu bumbuleiti kai varams tyvuok da kūciņa bumbuleiša — ''košoneta'' (praņcīšu *cochonnet* — cyuceņa). Pi tuo, metaliņam bumbuleišam nabreiv aizgiut košoneta, tok sasaveicieja bumbuleiti jis var izsist nu vītys, kab puorstumtu jū tuoļuok nu košoneta. Kaita tuoļuojās da 13 ocu.

Petanku var kaitavuot sevkotrā laukumeņā: smiļkšuotā, gruntātā, žvyruotā i t. t. Pyrma kaitys suoku kaitaunīki aizzeimoj itū laukumeņu pa nūstateitajim mārim.

Bumbuļu māri i svors:
* košonets&nbsp;— 25—30&nbsp;mm,
* metalini&nbsp;— 70,5—80,0&nbsp;mm, svors&nbsp;— 650—800&nbsp;g.

Kaitaunīku skaits komandā: 1—3, komandys kaitavoj vysaidūs sadorūs. Vacuma aprūbežuojumu navā.

## Viesture

Petankam leidzeigys kaitys beja jau Senejā Grekejā i Romā. Eladā parostai izlītuoja opolus akmiņus i lumdynuojuos tuoļsvīsšonā, a romīši svaideja ar dzeļzi apkoltus kūciņus bumbuleišus kurs taisnuok ītruopeis.

Piec Romys imperejis krisšonys itei kaita beja aizmiersta i atdzyma viņ Vydslaikūs ar pasauku ([Test-Praņcīšu volūda|praņciskai]] *bouleurs*. Jei tyka taida populara, ka XIV godusymtā beja nūlīgta, kab pavaļdini aizajimtu ar nūdareiguokom sporta atmejom - fehtuošonu voi lūksaušonu.
 
Koč i bejuši nīlūgumi, kaita atguojuse da myusu dīnu. Vysaiduos formuos, ar vysaodom pasaukom, jei ekzistej vysaiduos Vydsjiuru vaļsteibuos, taipoš Lelbritanejā. Niulejā atmejā petanks atsaroda 1907 godā.

Petanka kaitaunīki sasaškeiruši Vydtautyskajā petanka asociacejā.
Plaukstinīks

**Plaukstinīks** aba **PDA** () — plaukstā turama leluma ītaise, kura kolpoj kai mozs datoreits.

Nu īsuoku plaukstinīki beja lītojami kai aizrakstinis i planavuotivi, tok ar godim dabuoja labtik plotuokys damāruošonys. Šudinejī plaukstinīki var turēt itaidys funkcejis (vysys voi daļu):
* stuņdinīks, kaleņders, aizrakstine, dorbu saroksts, planavuotivs, skaitļuotivs;
* e-posta (tymā vydā, strāpposta) skaiteišona i raksteišona;
* iņterneta lītuošona caur vārtivi;
* mobiluo zvaneišona i vierīņzvoni;
* datu sinhronizaceja ar serveri ci parostū datoru (nosojamū datoru);
* muzykys spieļuotivs, vierīņu spieļuotivs, diktofons, tuoļvaļdis puļts (saceisim, TV), GPS imtivs, nosojamais televizors i ct.

Myuslaiceigūs plaukstinīkus daslādz iņternetam izlītojūt bezvadeiguos voi mobiluos tehnologejis.
Plysūna lelakmiņs

**Plysūna lelakmiņs** aba **Plysūna akmiņs** — lelakmiņs pi Plysūna azara Istrys pogostā, dobys pīminieklis.

Akmiņs atsaguļs iudinī, Plysūna azara dīnavydu azarmalē, iz Istrys i Škaunys pogostu rūbeža, kauprainē. Da akmiņa var daīt tik sausā laikā, kam apleicīne puorguojuse peisā. Guodojams, ka akmini atness laduojs. Nu 1977 gods apsorgojams kai geologiskais i geomorfologiskais dobys pīminieklis.

Geologiskais aprakstejums:
* Sluoniskys migmatizāts gneiss ar lelom kvarca i aplita dzeislom, tur daudzi aļmaņdina kristalu.

Māri:
* garums — 5,4 m;
* plotums — 4,4 m;
* augstums — da 3 m;
* apleikmārs — 17 m;
* zemisviersa vydums — ap 35 m³.

Apleicīnē aizraksteiti pīstuoški, ka pi Plysūna akmiņa vīnam veiram zīm aizguojs prīškā svešinīks i vadynuojs da seve gostūs garmanis muzykys pasaklauseitu. Veirs laidīs svešinīkam leidza, pasagastiejs i pasaklausejs, kai svešais spieļuoj garmani, piečuok aizmidzs, a pīsamūds zīmys soltumā gulādams iz Plysūna akmiņa.
Plysūns

**Plysūns** — azars Istrys pogostā, Latgolys augstainis dīnavydūs.

Azara forma opolona, azarmale zama i lāva, dybyns leidzons, smiļkšuots, vydsdaļā dyune. Pūstumūs azarmalē pussola i 0,2 ha leluma azarsola. Azaru puortak Plysūne – ītak vokorūs, nu Zeiļovys azara, iztak reitūs, pa Sīnuojis tecīņam. Azars dīnavydūs pījam ryuču i gruovu iudiņus nu Gordovys, Moļvejis, Keiša azaru. Eutrofs, drupeit aizaudzs azars. Dzeivoj raudys, plauži, leidakys, asari, karpys, leini.

Dīnavydu azarmalē iudinī guļ apsorgojamais geologiskais objekts - Plysūna lelakmiņs.
Pavalis industreja

**Pavalis industreja** (anglīšu: *entertainment industry*; krīvu: *индустрия развлечений*; latvīšu: *izklaides industrija*) — biznesa atzare (ar daudzi zamatzaru), kuramā ļaudim par nūstateitu moksu pasūlomi pavalis sariedīni. 

Daļu nu pavalis industrejis zamatzaru - tūs, kurys sasītys ar scenu - sauc taipoš i **šovbiznesa**.
Polacka zamaine

**Polacka zamaine** (boltkrīvu: *Полацкая нізіна*) — reļjefa īleikums, apjamūšs napalelu teritoreju Latgolys pošūs dīnavydreitūs i (pa lelumam) Boltkrīvejis Vicebska apgabaļa pūstumvokoru daļu, t. i., Daugovys (boltkrīvu: *Дзвіна, Заходняя Дзвіна*) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Polacka zamaine īīt Kruoslovys nūvoda teritorejā. Zamainis pūstumvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.
Praņceja

**Praņceja** (), oficialai **Praņcejis Republika** () irā vaļsteiba Vokoru Europā. Praņcejis golvysmīsts irā Pariža.
Preili

**Preili** () — mīsts Latgolys vydsdaļā, Leivuona—Kruoslovys i Viļānu—Daugpiļs ceļu krystcelēs. Preiļu nūvoda centrys.

## Nūruodis
Prionailurus bengalensis

**Prionailurus bengalensis**, Kerr, 1792 (, , ) irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Prionailurus bengalensis* dzeivoj Denavydpustum Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 40—50 cm;
Astes garums: 20—40 cm;
Placu augstums: 41 cm;
Svors: 2.2 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 11 zamškiru:
* *[[Prionailurus bengalensis alleni]]* Sody, 1949
* *[[Prionailurus bengalensis bengalensis]]* (Kerr, 1792)
* *[[Prionailurus bengalensis borneoensis]]* Brongersma, 1936
* *[[Prionailurus bengalensis chinensis]]* (Gray, 1837)
* *[[Prionailurus bengalensis euptilurus]]* (Elliot, 1871)
* *[[Prionailurus bengalensis heaneyi]]* Groves, 1997
* *[[Prionailurus bengalensis horsfieldi]]* (Gray, 1842)
* *[[Prionailurus bengalensis javaensis]]* (Desmarest, 1816)
* *[[Prionailurus bengalensis rabori]]* Groves, 1997
* *[[Prionailurus bengalensis sumatranus]]* (Horsfield, 1821)
* *[[Prionailurus bengalensis trevelyani]]* Pocock, 1939

## Nūruodis i olūti
Prionailurus iriomotensis

**Prionailurus iriomotensis**, Imaizumi, 1967 (, , ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Prionailurus iriomotensis* dzeivoj Japanejā (Iriomote i Rjukju jiurusolos).

## Izavierīņs
Auguma garums: muotīte - 48 cm; tāviņš - 53—56 cm;
Astes garums: 16—45 cm;
Placu augstums: 25 cm;
Svors: 3–5 kg.

## Nūruodis i olūti
Prionailurus rubiginosus

**Prionailurus rubiginosus**, Geoffroy Saint-Hilaire, 1831 (; ) irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Prionailurus rubiginosus* dzeivoj Iņdejā i Šri-Lankā.

## Izavierīņs
Auguma garums: nu 35 da 48 cm;
Astes garums: nu 15 da 30 cm;
Svors: 0.9—1.6 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiru:
* *[[Prionailurus rubiginosus phillipsi]]* Pocock, 1939 
* *[[Prionailurus rubiginosus rubiginosus]]* (I. Geoffroy Saint-Hilaire, 1831)

## Nūruodis i olūti
Prionailurus viverrinus

**Prionailurus viverrinus** (Bennett, 1833) (; ; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. Prionailurus viverrinus dzeivoj Denavydpustum Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 57—78 cm;
Astes garums: 20—30 cm;
Svors: 5—16 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiru:
* *[[Prionailurus viverrinus rizophoreus]]* Sody, 1936 
* *[[Prionailurus viverrinus viverrinus]]* Bennett, 1833

## Nūruodis i olūti
Process

**Process** (nu  — 'kusteiba') — objekta ci sistemys soveibu puormeju dobyska voi sariedeita vērtine.

Procesa zeimeiba vysaiduos atzarēs:
* process (zineibā vysumā);
* process (anatomejā);
* process (datoreibā);
* process (iņženerejā);
* process (informacejis sistemu taiseibā);
* process (tīseibā);
* process (muzykā);
* process (filosofejā);
* biologiskais process;
* biznesa process;
* industriskys process.

Procesu atmejis pa dobyskumam:
* dobyskys process;
* muoksleigs process.
Pulavi

**Puławy**




Dzeivuotuoju49 956 (2006)
VaivadejaĻublins

**Pulavi** () irā mīsts Puolejis reitūs, Ļublina vaivadejā pi Vislys upis, ite apleiciņa centrys.
Puma concolor

**Puma concolor** (Linnaeus, 1771) (; ; ) — irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Puma concolor* dzeivoj Dīnavyd Amerikā i Pūstum Amerikis dīnavydā.

## Izavierīņs
Auguma garums (ar asti): 2.4 m;
Svors: muotīte - 29—64 kg; tāviņš - 53—100 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 6 zamškiru:
* *[[Puma concolor anthonyi]]* Nelson and Goldman, 1931
* *[[Puma concolor cabreae]]* Pocock, 1940
* *[[Puma concolor concolor]]* Linnaeus, 1771
* *[[Puma concolor costaricensis]]* Merriam, 1901
* *[[Puma concolor cougar]]* Kerr, 1792
* *[[Puma concolor puma]]* Molina, 1782

## Nūruodis i olūti
Puma yagouaroundi

**Puma yaguarondi** (E. Geoffroy Saint-Hilaire, 1803) (; ; ) — irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers.

## Izavierīņs
Auguma garums: 55—77 cm;
Astes garums: 33—60 cm;
Svors: 4,5—9.

## Daudzatmejeiba
Irā 8 zamškiru:
* *[[Puma yagouaroundi ameghinoi]]* Holmberg, 1898 
* *[[Puma yagouaroundi cacomitli]]* Berlandier, 1859 
* *[[Puma yagouaroundi eyra]]* Fischer, 1814 
* *[[Puma yagouaroundi fossata]]* Mearns, 1901 
* *[[Puma yagouaroundi melantho]]* Thomas, 1914 
* *[[Puma yagouaroundi panamensis]]* J. A. Allen, 1904 
* *[[Puma yagouaroundi tolteca]]* Thomas, 1898 
* *[[Puma yagouaroundi yagouaroundi]]* É. Geoffory Saint-Hilaire, 1803

## Nūruodis i olūti
Puoleja

**Puolejis Republika** () irā napavaļdeiga vaļsteiba Centralajā Europā. Tur rūbežu ar Vuoceju vokorūs, Čekeju i Slovakeju dīnavydūs, Ukrainu i Boltkrīveju reitūs, ar Lītovu i Krīveju (Kaliningragys apgabali) pūstumūs. Taipoš nu pūstumu vaļsteibai dasaglauž Baļtejis jiura. Puolejis 312 696 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 70-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī i 9 pa lelumam Europā. Puoleja irā 6 vītā Europys Savīneibā pa dzeivuotuoju bīzeibai. Daudzi dzeivuotuoju sasakūpuši lelajūs mīstūs — Varšovā, Krakovā i Lodzē.

Par Puolejis vaļsteibys dzimšonu vysucieškuok īskaita 966 godu, kod zemē, kura cīši leidzeiga myuslaiku Puolejis Republikys teritorejai, pījimta kristeiguo ticeiba. Puolejis Kieneste īstateita 1025 godā, a 1569 godā jei sasaškeire ar Lītovys Lelkunigaiteju kai Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba. 1795 godā itei savīneiba nasuoce byut, i Puolejis zemis beja padaleitys iz vyds Prūsejis Kienestis, Krīvejis Imperejis i Austrejis. 1918 godā, piec I Pasauļa vaidu, Puoleja atdabuoja napavaļdeibys (Ūtruo Republika), tok jau 1939 godā suocēs nacistyskuos Vuocejis i Sovetu Savīneibys okupaceja. Vaira kai 6 milijoni Puolejis dzeivuotuoju nūmyra Ūtrajūs Pasauļa vaidūs. 1944 godā īstateituo Puolejis Tautys Republika beja socializtiska vaļsteiba, politiskai i ekonomiskai cīši sasīta ar Sovetu Savīneibu. 1989 godā Puolejā otkon nūtyka napavaļdeiga, breiva ībolsuošona i beja īstateita "Trešuo Puolejis Republika".

Niule Puoleja demokratiskuo parlamentariska republika, padaleita sešpadsmit vaivadejuos (). Golvysmīsts — Varšova. Puoleja irā Europys Savīneibys, NATO, Saškiertūs Naceju Organizacejys (SNO), Pasauļa Tierdzeibys Organizacejys (PTO) i cytu vydtautisku organizaceju dalineica.

## Etimologeja

Puolejis pošu pasauka, varama līta, izacēle nu slavu patautys poļanu () pasaukys, kura zeimoj "gailumu ļauds". Nazkod Puoleja beja zynoma ar latiņu pasaukom *Terra Poloniae* ("Puolejis zeme") i *Regnum Poloniae* ("Puolejis Kieneste"). Latgaliskai, taipoš kai cytuos daudzejuos pasauļa volūduos, Puolejis pasauka izacēluse nu poļanu patautys ci puoļu pošu pasaukys. A lītavyskai i persiskai pamatā cytys slavu patautys pasauka — Lechites (Lehici, ), partū itamuos volūduos Puolejis vaļsteiba irā *Lenkija* lītavyskai i *Lachistan* persiskai.

## Administrativais dalejums

## Nūruodis i olūti
Puortraukt

**Puortraukt** — transakciju nūzeimoj, kad izdareituos puormainis datubazē programai nasagrib soglobuot, a tei vītā gribīs atsagrīzt tymā situacejā, kas beja pirms puormaiņom. Puortraukt procesu nūzeimoj, kod lītuotuojs voi operaciju sistema nūgalina procesu i naļaun tam normali izapiļdeit i izglobuot rezultatu (Puortraukt programys dorbu var ar UNIX komandeņu "kill -9 12345", kur 12345 ir procesa numurs. Voi ar Windows Task Manager.). termini.lv pīduovoj "procesa pārtrauce"; var ari "procesa pārtraukšana".
Prionailurus planiceps

**Prionailurus planiceps**, Vigors & Horsfield, 1827 (; ; ) irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Prionailurus planiceps* dzeivoj Denavydpustum Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 41—50 cm;
Astes garums: nu 13 da 15 cm;
Svors: 1.5—2.5 kg.

## Nūruodis i olūti
Puorvārstivs

**Puorvārstivs** (anglīšu: *translator, machine translator, translation tool*; krīvu: *переводчик*; latvīšu *tulks*) — ītaise, programa voi sistema, kura puorvierš (puormej) vīnys volūdys sacīņus voi garuokus tekstus iz cytu volūdu.

Sapratīnī īīt datorpuorviersšonys programys (anglīšu *machine translators; translation software*), daslēdzis puorvārstivi (anglīšu *online translators; on-line translators*) i ct.

## Verīs taipoš
* Puorvārsuojs
Puorvārsuojs

**Puorvārsuojs** (latvīšu: *tulkotājs, tulks*) — cylvāks, kurs puorvierš (puormej) vīnys volūdys sacīņus voi garuokus tekstus iz cytu volūdu.
Pyrmaviesture

**Pyrmaviesture** (anglīšu: *prehistory, pre-history*; krīvu: *предыстория; доисторическая эпоха*; latvīšu *aizvēsture*) — tradiceigai itai sauc ciļviecis viesturis pyrma roksta izguoduošonys. Pa cytam, šudiņ aktualuokam, redzīņam pyrmaviesture irā ciļviecis viesture da agrokulturys atsarasšonai. Vēļ irā redzīņs, pa kuram par pyrmaviesturi sauc ciļviecis viesturis da ļaudeibys lūmu atsarasšonai.

Pyrmaviesturis terminu pyrmū reizi izlītuoja praņcīšu zininīki (praņciskai *pré-historique*) XIX gs. suokuos, apraksteidami atradīņus Dīnavydpraņcejis oluos. Ciļviecis pyrmaviesturis tiemej arheologeja, paleoantropologeja i jūs sūpluokatzaris.

Deļ tuo, ka pyrmaviesturi vysucieškuok sīn ar roksta atsarasšonu, izškireiguos kulturuos pyrmviesture beigusēs izškireigā laikā, a kurys nakurys kulturys sova roksta net vysā natyka izguoduojušys.

## Sadalejums laikavydūs
Tradiceigai pyrmaviesturi dola itaidūs danīšu zininīka K. J. Tomsena (C. J. Thomsen) pasūleitūs laikavydūs:

* Akmiņlaiki:
** Paleolits (agreimī akmiņlaiki);
** Mezolits (vydyskī akmiņlaiki);
** Neolits (vāleimī akmiņlaiki);
* Bronzlaiki;
* Dzeļžalaiki.

Kod nakod izškir vēļ i eneolita laikavydu.

## Termina i periodizacejis kritika
XX godusymtā pyrmaviesturis termina zemeigums sasamazynuoja. Ciļviecis viesturis styngra daleišona laikavydūs da roksta atsarašonai i piec juos suoce naatsataisnuot, vairynojūtīs arheologejis datim ap boguotom kulturom, dzeivuojušom da roksta izguoduošonys i pasaplotūt radejaktivajai datiešonai, kura ļuove „viesturiskajim laikim“ pasastumt vys tuoļuok puorīsmē. Vīnulaik, „globalizejūtīs“ pasauļa viesturei, dalejums pa roksta izguoduošonai šaļtim davad da absurdiskim dalaidumim. Pīvadumam, itai dolūt, izītu, ka Egipts viesturiskajūs laikūs īsūļuojs jau 3500 godā pr. m. e., a Jaungvineja – tik XIX godusymtā.

Šudinejai kritikai pavaļdeiga i pa daļai savecejušuo Tomsena periodizaceja. Saceisim, šumeru civilizaceja rokstu turēja vēļ pyrma bronzlaiku. Nu ūtrys pusis, arheologiskī atradīni centralajā Anatolejā (Turcejā) ruoda, ka tīnis agreimuo neolita kultura jau muocēja apdareit varu (8000 g. pr. m. e.).
Pīmūrdīņs

**Pīmūrdīņs** aba **apleicis pīmūrdīņs** (baļtīšu: *piesārņojums, vides piesārņojums*; anglīšu: *pollution, environmental pollution*; krīvu: *загрязнение, загрязнение среды*) — apleicei svešu lītu (kimiskūs, fizikaliskūs, biologiskūs) palaisšona apleicē.

Cieškuok sateikamuos pīmūrdīņa formys:
* gaisa pīmūrdīņs (kimiskuos lītnis i cītys dalenis palaižamys ci izsvīžamys atmosferā);
* iudiņa pīmūrdīņs (svešys lītnis i dalenis īteik zemisviersa iudiņturēs, iudiņa straujeņom nūtakūt, ci zamzemis iudiņdzeisluos, iudiņa straujeņom sasadzerūt zemē);
* radioaktivais pīmūrdīņs (atomfizikys rezultatā dabuotuos lītnis īteik apleicē);
* skona pīmūrdīņs (skons nu dreizceļu, gaisūstu, taiseitovu i ct. traucej dzeivuotuojim);
i ct.
Pīgatave

**Pīgatave** — saimestisku lobumu voi prīškmatu radeišona (parostai — lelim daudzumim), kab apmīreitu ļaužu vajadzeibys.

Pīvadumi: apovys pīgatave, puortykys pīgatave, drēbu pīgatave, tabāka pīgatave, stykla pīgatave, ītaišu pīgatave, elektroenergejis pīgatave, syltumenergejis pīgatave.
Portugaleja

**Portugaleja** (Portugāļu: *Portugal*) — vaļsteiba Europā. Golvysmīsts  i pats leluokais mīsts — Lisbon.

## Viesture

## Politika

## Geografeja
* Portugāļis mīsti

## Demografeja
96,87%% — portugalīši, 3,13% cyti.

## Verīs taipoš
* Portugal.gov.pt
Pīters Jurceņš

**Pīters Jurceņš** (, 17.12.1932 — 18.02.2004) beja latgaļu ailinīks, rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos.

Dzims Nautrānu pogosta Rogoukā. 

Latgaliskai — poezejis lasejums *Vasala, muos, vasals, bruoļ!* (2002). Aiļu golvonuo tematika — mīleiba dzymtajai Latgolai i juos ļaudim. Nazcik P. Jurceņa poemu komponātys.
Pīters Strods

**Pīters Strods** (sagvuords Latgalāns, 1892—1960) — lingvists, literats, bazneicnīks.

Dzims Varakļuonu pog. Lelūs Strodu solā. Pīrakstejs pjesys *Aizdzereibys* (1924), *Dzeivis viļņūs* (1926), taipoš religiska i filosofiska turīņa gruomotys (*Sv. Augustins i sv. Akvinys Toms* (1936 i ct.). Bejs latgaļu ortografejis komisejis vadeituojs, daudzi rakstejs ap latgaļu ortografeju. Gruomotys *Pareizraksteibys vuordineica* (1933) autors.

## Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka "Latgola: volūda, literatura, folklors" ("Latgale: valoda, literatūra, folklora") Rēzne, 2003
Raisteiba

**Raisteiba** — process, kura īmā subjekts, objekts ci pasaruodīņs teik leluoks, iņteņsivuoks, lobuoks, izsaceiguoks, a voi damāruotuoks jaunim apstuoklim.

Raisteiba var byut, pīvadumam:
* sistemys voi strukturys papiļdeišona, palobuošona voi damāruošona jaunim aizprasejumim (ļaudeibys raisteiba, saimisteibys raisteiba, nūvoda raisteiba);
* dasamāruošona jaunim apstuoklim (bārna runys raisteiba, organizma raisteiba);
* pasaruodīņa māru lelynuošonuos (naloba ījiukuma raisteiba, nūtikšonu raisteiba, naveseleibys raisteiba);
i leidz.

Cylvāka raisteibys procesu var padaleit trejuos sadordaļuos:
* fiziskuo raisteiba (auguma masys, garuma i tt. puormejis);
* socialuo raisteiba (socialuo stuovūkļa puormejis);
* psihosocialuo raisteiba (psihiskūs funkceju atsarasšona i formiešonuos).

## Verīs taipoš
* Tvereiguo raisteiba
* Regionaluo raisteiba
Rasnupli

**Rasnupli** — sola Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā.

Apleicīnē irā Opinku piliskolns i Opinku Valna ola.
Reitulatvejis zamaine

**Reitulatvejis zamaine** () — reļjefa īleikums, apjamūšs Latgolys vokoru daļu i Sieleju, īīt Jākubmīsta, Modūnis, Leivuona, Preiļu, Rēzeknis, Bolvu i Oluksnys nūvodu teritorejuos.

Reitulatvejis zamaine sasadora nu nazkodejuos laduoju vogys. Zemisvierss ite pa lelumam lāvs, iz Daugovys i Lubuona pusi laižās lāva pīslaite. Tī, kur jei teik vysā guliniska, pasadarejs lels pūru i peisu apvyds ar Teiču, Lelū, Kņovu i ct. pūrim.
Religeja Latgolā

## Katuoļu Bazneica Latgolā
* Katuoleibys vītejuos sovpateibys Latgolā
* Latgolys katuoļu bazneicys viesture
* Latgolys katuoļu bazneickungi
* Aglyuna

## Bazneicys kaleņders
* Cylojamuos katuoļu svieteibu dīnys

## Zeimeigi ļauds
* Latgolys religiskajā dzeivē zeimeigi ļauds

## Cytys Bazneicys i dīvestis Latgolā
* Staroveri
* Pravoslavi
* Ļutari
* Cyti

## Senejūs latgaļu dīveste (religeja)
* Senejūs latgaļu religiskuo sistema i mitologeja
* Dīvs
* Laima
* Dobys personificiejumi
* Senejūs latgaļu svieteibys

## Latgolys bazneicys i kapleicys
### Katuoļu bazneicys i kapleicys
* Latgolys katuoļu bazneicys pa pasaukai

### Staroveru cierkvys (bazneicys) i kapleicys
* Latgolys staroveru cierkvys pa pasaukai

### Pravoslavu cierkvys (bazneicys) i kapleicys
* Latgolys pravoslavu cierkvys pa pasaukai

### Ļutaru bazneicys i kapleicys
* Latgolys ļutaru bazneicys pa pasaukai

### Cytys bazneicys i dīvanomi
* Cytu religeju dīvanomi Latgolā pa pasaukai

## Kleštori i plebanejis
## Latgolys ceļamolu krysti
* Latgolys ceļamolu krysti pa mīsta voi solys pasaukai

## Senejūs latgalīšu svietneicys
* Senejūs latgalīšu svietneicys pa pasaukai
Ribinišku nūvods

**Ribinišku nūvods** () irā pošvolds Latgolys vydīnē, pošvolda centrys — Ribiniški. Nūvods tur rūbežu ar Aglyunys, Daugpiļs, Leivuona, Krystapiļs, Preiļu, Rēznis, Varakļuonu i Viļānu nūvodīm. Ribinišku nūvods irā eistyns solys pošvolds, nūvodā navā nivīna mīsta. 

Ribiniškūs, leluokojā nūvoda solā, dzeivoj 938 cylvāku. Vysuvaira nūvoda dzeivuotuoji dora zemsaimesteibu. Taipoš nūvodam irā īdeveiga transporta infrastruktura — dīnavydūs irā Daugpiļs—Rēznis (Varšovys—Pīterpiļs) dzeļžaceļš i škārsvaļsteigais lelceļš E262 (Latvejā A13), taipoš vaļsteibys zeimeibys celi P58 i P62.