open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Roberts Ancāns

**Roberts Ancāns** (1919.g. 11.nov. — 1982.g. 1.janv.) beja Latvīšu legiona viersnīks, sajēmis Dzeļža krysta Bruninīka krysta ordeni.

## Biografeja

Roberts Ancāns pīdzyma 1919.goda 11.nojabrī Latvejā, Ludzys apleiciņa Tiļžys pogostā. Vuicejīs bruoļu Skryndu pamatškolā i vīnu godu Aglyunys gimnazejā. Tuoļuok vuicejās Kuorsovys piļsāta gimnazejā, kū pabeidze 1938.godā.

Tuo poša goda rudinī suoca vuiceitīs Latvejis universitates saimesteibys i tīseibu fakuļtetā, saimesteibys nūdaļā.

1939.goda rudinī labvaleigi īsastuoja Latvejis armijā, cereibā byut kara jurists. Itū nūdūmu iztrauceja Latvejis okupaceja 1940.godā.

1941.godā, kad suocās Trešuo reiha i PSRS vaidi, labvaleigi pīsateice latvīšu brūņuotuo spāku vydā, kab ceineitūs pret boļševikim. 1941.goda oktobrī 16.Zemgales policejas bataljona vydā beja nūsyuteits iz austrumu fronti kai vada seržants.

1941./1942.goda zīmā pi Holmas (Veļikajas krostā) karaveirus apstuoja sorkonuo armeja i jis beja pyrmū reizi sarānuots. Piec izdzeidēšonys beja nūsyuteits iz viersnīku kursim, i piec tūs beigom jis byudams latvīšu legiona leitnants pīsadaleja ceiņuos pi Leningradys, Volhovys purvūs, pi Ostrovys i Kurzemis kotlā. Vairuok reižu beja sarānuots i sajēme ordiņus.

1944.goda zīmyssvātku ceiņu laikā Kurzemis kotlā, Ancāna vadeituo 19.divizejis ceiņu škola, pi Lestenis stacejas treis dīnu apstuojuma ceiņuos ar kājnīku īrūčim izneicynova 14 padūmu tankus. Par ituos ceinis varūneibu Robertu Ancānu 1945.goda janvarī apdovanoja ar vuocu armejis vysaugstū militarū ordini — Bruninīka pakuopis dzeļža krystu.

1945.goda pebralī organizejūt Latvejis tamlaiceiguo vaļdeibu (Latvejis nacionaluo komiteja) kai vīnu nu delegatim, puorstuovūt legiona 19.divizeju, izaraudzeja arī Robertu Ancānu. Generaļs Rudolfs Bangerskis jū īcēle par vaļdeibys piļs komandantu. Vaļdeibys byutuve beja paradzāta Ēduolis pilī. 

Sastuo Kurzemes lelojā kuovē (1945.goda marts/apreļs), pi Blīdenis dzeļžaceļa stacejis Ancānu astūtū reizi sarānova. Jis beja nūsyuteits iz Līpuojis vaidu slimneicu. 1945.goda 8.maijā ar vuocu minu lellaivu beja izvasts iz Vuoceju. Vaidus beidze kai viersleitnants.

## Dzeive piec vaidim
Vuocejā nu suoku dzeivova Bādverishofenē (*Badwörishofen*), tod Neištatē (*Neustadt*) i beidzūt Augsburgā. Neištatē bejis administrators IRO (*International Refugee Organization* — Vydtautiskuo bāgaļu organizacejā) vaidu invalidu vuiceibys centrā, kur omotus vuicejuos vaira nakai 300 latvīšu i igauņu vaidu invalidu. 1950.godā puorsacēle iz Augsburgu, kur piļdeja Latvīšu komitejis prīškinīka i latvīšu tautys školys (pamatškolys un gimnazejis) riednīka daguojumus. 1955.godā Hamburgā atsajaunoja Latvejis vaidu invalidu apvīneibys dorbs, Ancānu ībolsova par tuos apvīneibys prīškinīku, itū omotu jis piļdeja 15 godus.

1955.godā brauca iz ASV i dzeivova Ņujorkā. Tur struoduoja firmā *Otis Elevators* kai tehniskais zeimuotuojs. Aktivi pīsadaleja vaidu veteranu atpyutys centra *Rota* i Bruoļu kopu stateibā.

Roberts Ancāns nūmira 1982.goda 1.janvarī Ņujorkā. Apbedeits Ņujorkys štatā, Katskiļu bruoļu kapūs.

Roberts Ancāns beja studentu korporacejas Lacuania (nu 1938.g. febraļa) bīdrs.

## Nūruodis
Rogoukys pamatškola

**Rogoukys pamatškola** — pamatleidzīņa vuiceibys īstots Nautrānu pogosta Rogoukā XIX i XX gs. Piec puorsaukta par Nautrānu pamatškolu i daškierta Nautrānu vydsškolai.

Rogoukys pamaškolā vuicejušīs:
* Kemps Fraņcs - publicists, ailinīks, politiks, vīns nu pošu zeimeiguokūs lagalīšu ļaudyskūs dareituoju
* Ontons Zvīdris - muokslinīks, ailinīks, dramaturgs.
Roksts

Vuords **roksts** tur nazcik zeimeibu:
* Roksts — raksteiba;
* Roksts — musturs;
* Roksts — lauleibys registraceja.
Pīruna

**Pīruna** (latvīšu: *paruna*) — eiss, cieški ritmiskys kura naviņ tipiskys nūrisis voi pasaruodīņa izsacejums (pīv., *Caur glupu golvu i kuojom namīrs*). Nareši pīrunuos lītojama alegoreja (pīv., *Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi*). Pīrunu tiemej paremiologeja.

## Latgaļu pīrunu pīvadumi
#### A
* Ar acim teiruma naaparsi.
* Acīs lobs, aiz ocu nalobs.
* Acs apsabeist, a rūkys padora.
* Akmiņs na spylvyns, boguots na rods.
* Apleik uobeļs skaists, vydā sapivs.
* Ar acim redz tuoli, ar protu vēļ tuoļuok.
* Ar akminim zvaigžņu nu dabasu nanūgrauduosi.
* Ar dvašu vieja naatpyussi.
* Ar lizeiku klāva naizmiezsi.

#### Ā
* Ād kai lels veirs, struodoj kai čyguons pi zemnīka.
* Ād vīns cylvāks ūtra vysleidza kai zivs zivi azarā.

#### B
* Bez laika nasvīd izkapts kryumūs.
* Bez suopu nivīns nav pīdzims.
* Boda laikā i vylks dzērvinis losa.
* Bogotam i čorts bārnus auklej.

#### C
* Cyta acī smylgu redz, sovā bolkys naredz.
* Cyuka atēss golvu, pats kieneņš nadaliks kluot.

#### Č
* Čāpstynoj āzdams kai cyuka pi silis.
* Čyuska mat uodu, ni tykumu.
* Čorts čortam i kūrpis šyun.

#### D
* Da kuozu i akmiņs veļās.
* Daudzi aicynuots, moz izlaseits.
* Deveni omoti, dasmyts bods.
* Dīvs deve, Dīvs jēme.

#### E
* Ej ustobā ar volūdu, teirumā ar paleigu.
* Es gūvi aiz rogu tureišu, a cyti lai slauc.

#### Ē
* Ērce dzer ašņa, ļauns cylvāks spāka.

#### G
* Gaidi, cikom gaiļs ūlu izdēs.
* Gari moti, eiss pruots.
* Glums kai zuts.
* Gribi ar veizem dabasūs tikt.

#### I
* Izdūmuoja kai suņs pīktdīnis.
* Iz ūtra loba plota acs.

#### Ī
* Īluopeņ, verīs, kaida drēbeite!

#### J
* Jauna putra plepinej, vaca buoba sepinej.

#### K
* Ka dūd, to ēd, ka syt, to bēdz!
* Kai aizasauc, tai atsasauc.
* Kam meiksta mēle, tam peirāgs.
* Kam uobeļi, tam i moksuotuoji.

#### L
* Lai dūmoj zyrgs, jam lela golva.
* Lobs loba namaitoj.
* Lobuok ar gudru izgaisynuot na ar glupu atrast.

#### M
* Muotis meiluma da jiurys dziļuma, tāva meiluma da iuzu dziļuma.

#### N
* Na vysu to var ēst, kū acs redz.
* Nasvīd ar akmini valnam, tiks Dīvam.
* Našpļaun cytam acīs, pošam viejs īness.
* Našpļauņ vacā okā, daīs atsadzert.

#### O
* Ogruok beju jauns i šmuks, niu tikai šmuks.
* Okā zalta naatrassi.
* Oklajam daudzi kas pīsaruoda.

#### P
* Pa bolsam i volūda, pa veiram dareišona.
* Pa zyrgam i vazums.
* Plotys acs, šaurs vādars.
* Progoreigys acs vys ēst grib.

#### R
* Roskošs dyrsu kosa.
* Runoj, kai cymdūs!

#### S
* Sajādz tikpat cik vucyns nu gradusnīka.
* Sevkurs sovu uodu sorgoj.
* Svīd vāzu prīškā, prīškā i atrassi.

#### Š
* Švaks tys putyns, kas sovā pereklī diersna.

#### T
* Taisnam cylvākam taisna runa.
* Taisuos kai vysta iz diešonu.
* Teic olā, nateic mysā.
* Tys aiz taida i aizastuoj.
* Troks voi nu Rogovkys.

#### U
* Ubogam i kule par zvonu.
* Uobeļs nu uobeļneicas natuoļ kreit.

#### Ū
* Ūtram sova pruota naīliksi.

#### V
* Veirs kai ūzuls, pipss kai dīgs.
* Vīna vuška viekš, vysys daboj.
* Vuškys vylka nakūž.

#### Z
* Zam akmiņa maize naaug.
Roms Kalanta

**Roms Kalanta** (; 1953 pebraļa m. 22 dīna Aleitā — 1972 maja m. 14 dīna Kaunē) beja lītaunīku disidents, kurs izpiļdeja pošsadegšonys aktu, protestādams pret SSRS vaļdi.
Rubyns

**Rubyns** () irā vystiņu (*Tetraonidae*) ailis putyns, kurs pa lelumam dzeivoj Europys i Azejis skujukūku mežu jūstā. Latgolā paplateits gon cieški, tok jū skaits mazynojās.

## Izavierīņs
Rubyns samārā ar cytim putynim irā lels i masivs, lelu gnēzi. Tāvaini leluoki kai muotainis, garums dasnēdz 49—58 cm, spuornu paplēsums da 80cm, svors da 1,4 kg. Muotaiņu garums da 45 cm, svors da 1 kg. Taipoš cīši izškireigi obeju kuortu kruosuojums. Tāvainim spolvuojums malns ar metalisku speidīni, tik puor spuornu bolta jūsta. Seviški izaškir sorkonī uzači. Tāvaiņu astei izcylys suonu spolvys. Rubynu muotainis na tik spūdrys — spolvuojuma kruosuojums ryusaini palāks, vīngabaleigai raibs. Gryuts izaškirt nu medņu muotainem, kurys irā leluokys pa augstumam. Jaunī rubyni taipoš leidzeigi muotainem.

## Paplateiba

Dzeivoj vysūs Eurazejis pūstumūs i Centralajuo Europā, Krīvejā da Tuoleimim Reitim. Paplateibys areala vokoru rūbežs irā Vokoru Europa (Lelbrytaneja, Beļgeja, Alpu kolni), tok Europys rubynu populaceja irā fragmentara, partū ka labvieleigi biotopi lelā mārā irā nycynuoti i cylvāku darbeibys puormeiti.

## Latgolā
Rubyns paplateits vysā Latgolā, pīdareigūs biotopūs gona parosts dzeivuotuojs. Pādejū treisdesmit godūs sasamazynoj jū skaits. Seviški zeimeigys rubynu dzeivuošonys vītys irā Teiču pūrā (Vokoru Latgolā) i Vacumu mežūs (Pūstumu Latgolā). Rubyni Latgolā pīdar nominalajai zamškirai T. t. tetrix. Škira īraksteita Baltejis jiurys regiona Sorkonajuo gruomotā i Latvejis Sorkonuos gruomotys 3. kategorejā.

## Nūruodis i olūti
Rudiņa mieneša 7 dīna

**Rudiņa mieneša 7 dīna** irā 250 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 251 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 115 dīnys.

## Svieteibu i pīminis dīnys
*  Brazilejā Napavaļdeibys dīna.

### Katuoļu svātū dīnys
Svātuo Regina - jaunive i mūcekle.

## Vuorda dīnys
Ermins - Regina

## Nūtikšonys
### Latgolā
* 1698 - Pasvieteita Indreicys katuoļu bazneica, vacuokuo da šam zynomuo baroka laika kūka bazneica;
* 1933 - Dagdā izaceļ guņsnalaime, kuramā nūdag 18 sātys ar 15 puordūtuvem i 31 saimesteibys kuorms;
* 1975 - Rēznis kopūs pastateits pīminieklis uorstam, publicistam Ontuonam Skryndam (dz. 1881);
* 2008 - gaisa temperatura Daugpilī sasnēdz +29,3 gradu pa Celseja skolai.

### Latvejā

### Pasaulī
* 1822 – Brazileja pasludynova napavaļdeibu nu Portugalejis;
* 1936 — Australejā, Hobartys zvieru suodā myra pādejais dzeivais Tasmanejis vylks;
* 1953 – Nikita Hruščovs kliva SSKP Centra Komiteta pirminīku;
* 1978 – Londonā ar Bulgarejis soecdīnastis iztaiseitu leitasorgu nūnuuoviets Bulgarejis disitents Georgejs Markovs;
* 1998 – īstateita Google kompaneja.

## Dzimšonys
### Latgolā
* 1912 - Donats Latkovskais, literats (ailinīks, rakstinīks, kritiks), pseudonimi - Jāks Gaitums, Meikuls Smīkls, Veiksnīšu Eserdeņš, presys dareituojs. Sajimts 1943 godā i pagaiss bez zinis 1943 gods labeibys mienesī;
* 1934 - Zaiga Matule, zinineica, vuiceibu dareituoja, ekonomikys doktore, Rēznis Augstškolys Satversmis saīsmis pirmineica;
* 1943 - Ivars Gailāns, uorsts, zininīks, medicinys doktors.

### Latvejā

### Pasaulī
* 1533 — Elizabete I (Elizabeth I), Anglejis i Eirejis kieninīne (m. 1603);
* 1865 — Abrams Izaks Kūks (אברהם יצחק הכהן קוק, Abraham Isaac Kook), žydu rabiņs (m. 1935);
* 1914 — Džeimss Van Alens (James Van Allen), ASV fiziks (m. 2006);
* 1925 – Ahasis Aivazianas (Աղասի Այվազյան), armeņu rakstinīks, kinys scenarists i režisors;
* 1934 – Džozeps Edamaruku (Joseph Edamaruku) zynoms Indejis žurnalists (m. 2006);
* 1975 — Noriks Abe (阿部典史), Japonejis motosportists (m. 2007)
* 1980 - 
:Emre Belezolu (Emre Belözoğlu), Turcejis futbolists
:Gabriels Milito (Gabriel Alejandro Milito), Argeņtinys futbolists
* 1984 — Vera Zvonarjova (Вера Игоревна Звонарёва), krīvu tenisiste

## Mieršonys
### Latgolā
* 1711 - Mikolajs Poplavskais - katuoļu bazneicnīks, Inflantejis (Latgolys) veiskups, Ļvovys arciveiskups.

### Latvejā

### Pasaulī
* 1956 — Oto Šmidts (Otto Schmidt, Отто Юльевич Шмидт), vuocbaltīšu sovetu matematikis, astronoms, polartāmātuojs (dz. 1891);
* 1962 — Karena Bliksena (Karen Blixen), daņu rakstineica (dz. 1885).

## Nūruodis
Ruta Cybule

**Ruta Cybule** (1960) — Latgolys kulturys aktiviste, latgaļu tradiceiguos kulturys popularizātuoja.

Aizsuokuse i īdzeivynuojuse vērtini kulturys projektu, vadynojūšu Bolvu nūvoda folklora (tradiceiguos dzīduošonys i īrodumu) tuoluoku nūdūšonu jaunajom audzem.
Rādazineiba

**Rādazineiba** — zineibys atzare, kura tiemej matematiskūs metodu izlītuošonu lobuokim uzjiemiejdarbeibys sasprīdumim pījimt.

Rādazineiba apjam:
* sprīdumpījimšonys teoreju;
* optimizaceju;
* imitacejis modeliešonu;
* prognoziešonu;
* kaitu teoreju;
* teiklu/transporta modeļus;
* matematiskū modeliešonu;
* datu mekliešonu;
* tycameibys i statistikuos daīmys;
* ekonometriku;
* lītyskū statistiku;
* resursu sadali;
* projektu vadeišonu
i ct.
Rāzna

**Rāzna** — azars Latgolys dīnavydu daļā/vydsdaļā, Latgolys augstainē, Rēzeknis nūvoda teritorejā, iz vokorim nu Ludzys – Dagdys ceļa. Ūtrais pa lelumam azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā (piec Lubuona). Rāznys viersa pluots dasnādz 5756,4 ha (ar azarsolom 5781 ha). Azara garums stīpās da 12,1 km, plotums da 7 km. Pa iudiņa vydumam (405 mln. kub. m) aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys azaru.

Vydyskais dziļums 7 m, pošlelais dziļums 17 m. Azara dybyns reitu i dīnavydu daļā smiļkšuots, pūstumu daļā muoluots, vokoru daļā dyuņuots, a kuruos nakuruos azara vītuos i akmiņuots. Azarmola vokorūs lāva, pūstumūs i reitūs nūšļuobona, kuruos nakuruos vītuos – stuovona. Da azara vysur labi daīt, jimā 10 azarsolu, 2 leluoki leiči – Dyužgols aba Dyukstygols i Zosnagols. 

Azara dīnavydu molā pasacieļs deļ breineigūs vierīņu i legendu izslyvušais Muokuļkolns (vycaureigais augstums 248 m, samiereigais 55 m). 

Rāznā ītak vaira kai 20 ryuču i gruovu. Nu azara iztak Rēzeknis upe, nūtaka iz Zosna azaru (kanals), ryuči i gruovi. 1938 -1940 g. beja dareiti Rēzeknis reguliešonys dorbi, tūlaik azara iudiņa leidzīņs nūkryta. 

Rāznys auguoji – nīdris, skūrstys, syurenis, laičinis, gleivenis, harys. Azarā sateikamys 27 zyvu škirys – zuši, karpys, peledis, raudys, asari, leidakys, repši, pliči, keiši, vīki i ct.

## Teiklavītys
* "Rāznys" atpyutys kompleksa teiklavīta – nazcik faktu ap Rāznu (latvīšu, anglīšu, vuocīšu, krīvu, švedu, praņcīšu volūduos), taipoš azara i apleicīnis fotografejis
Rēzekne

**Rēzekne** aba **Rēzne** irā mīsts Latgolys vydsdaļā, Sanktpeteburgys—Varšovys i Reigys—Moskovys dzeļžaceļu kristcelēs, pi Rēzeknis upis, Latvejā. Ūtrais pa lelumam mīsts Latgolā (piec Daugpiļs). Vīns nu diveju (sūpluok Daugpiļs) golvonūs Latgolys kulturys i zineibys centru, Rēzeknis nūvoda administrativais centrys.

## Cytys pasaukys
Pasauka cytuos volūduos:
* lītaunīku — *Rėzeknė*;
* krīvu — *Резекне*;
* boltkrīvu — *Рэзекнэ*;
* puoļu — *Rezekne; Rzeżyca*;
* vuocīšu — *Rezekne; Rositten*.

Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
* lītaunīku — *Rėzytė*;
* krīvu — *Режица*;
* vuocīšu — *Rositten*.

## Partnermīsti

## Galereja

Fails:Rezekne Bolsjaja lucin ulNr2.jpg|Rēzekne 1920. godu suokuos
Fails:Rezekne post office 1920s.jpg|Rēzeknis posta kuorms 1920. godūs
Fails:Latgales Mara.JPG|Latgolys Muorys pīminieklis
Fails:Rezekne cultural house.jpg|Rēzeknis kulturys noms
Fails:Rezekne castle ruins.jpg|Vierīņs iz Rēzeknis piliskolna i Jezus sirds bazneicys
Fails:Rezekne II train station.jpg|Dzeļžaceļa staceja  Rēzekne II


## Nūruodis

## Teiklavītys
* http://www.flashearth.com/?lat=56.502609&lon=27.33802&z=12.5&r=0&src=ggl
* http://maps.google.com/maps?q=56.5,27.316667&ie=UTF8&z=12&ll=56.49965,27.316132&spn=0.128098,0.31929&t=h&om=1
Rēzne (upe)

**Rēzne, Rēznis upe** (latv.: *Rēzekne*) — upeite Latgolys vydyskajā daļā, Rēznis nūvodā. Iztak nu Rāznys, izavej par Rēznis mīstu i ītak Lubuonā. 
Taipoš tak par Kaunatys, Čornuos, Greiškānu pogostim, taisa Audreņu i Ūzulmuižys pogostu rūbežu, Kaņtinīku i Sakstygola pogostu rūbežu, tak par Rykovys pogostu i vysa golā taisa Gaigalovys i Nagļu pogostu rūbežu.

Upis garums 116 km, baseins 2066 kv. km. Viersupei i vydsupei soveiga trapeciska upleja ar nazcik napalelom iudiņturem i patmaļmuorkim. Zamupe pi Lubuona apstateita dambom, ite datak daudzi iudiņa. Rēznis upē laižami vydā iudini nu Nagļu zyvsaimesteibys muorku, zamyn jūs pa kanalu Rēznē ītak iudiņs nu Maltys upis.

Puorteciejums Rēznis upē zamyn Rēznis mīsta vydyskai 5,5 m3/s. Div reizis par godu - pavasar i juļa mienesī iudiņa puorteciejums teik div reizis leluoks par vydyskū vierteibu. Pošmozais puorteciejums septembra mienesī – 9 reizes mozuoks kai gods vydyskais.

## Nūruodis i olūti
* Nazcik faktu ap Rēznis upi (latvīšu i anglīšu volūduos)
Rēzne (zeimeibu škiršona)

Pasauku **Rēzne** tur diveji Latgolys geografiskī objekti:
* Rēzne – mīsts, ūtrys pa lelumam Latgolā (piec Daugpiļs), leidz 2009 godam Rēznis rajona centrys, niu Rēznis nūvoda administrativais centrys.
* Rēzne – upe, kura iztak nu Rāznys azara, izavej škārs Rēznis mīstu i ītak Lubuonā.
* Dzeļžaceļa stacejis:
** Rēzne I
** Rēzne II
Rēzeknis Tehnologeju akademeja

**Rēzeknis Tehnologeju akademeja** (; pyrmuok **Rēzeknis Augstskūla** (*Rēzeknes Augstskola*)) — ūtrais pa lelumam vuiceibys īstots Latgolā, vīna nu diveju Latgolys augstskūlu (sūpluok Daugpiļs universiteta).

## Viesture
* 1921. gods – īstateits Rēzeknis Augstskūlys pyrmaguojiejs – Rēzeknis skūluotuoju insttituts, piečuok puorsaukts Rēzeknis pedagogiskuos skūlys.
* 1988. gods – leidza ar latgalīšu kulturyskū atdzimšonu ceļās dūms sataiseit Latgolā augstskūlu. Iniciativu atspaidoj Latvejis tautys fronts, Rēzeknis pošvolds, Latvejis universiteta vierseiba.
* 1990. gods – īstateits Latvejis universiteta Latgolys filials, studejis suoc pyrmī 100 studentu (pa ekonomikys i filologejis studeju tecīnim).
* 1991. gods – Latgolys filials daboj nūtaleju studeju ustobu (Rēzeknē, Atbreivuošonys alejā 90), cīšuok komplektejami augstskūlys vuiceibspāki, taisoma materialiskuo baza.
* 1992. goda juņa mienesis – Latgolys mīstu i rajonu pīstuovu sasatikšonā ar tūlaicejū Latvejis vuceibys ministri Jāni Vaivadu otkon pasadzierst dūms ap sovrūču augstskūlu.
* 1992. goda augusta 28. dīna – Pyrmais pasauļa latgalīšu sabraukums pījam rezoļuceju ap Rēzeknis Augstskūlys īstateišonu kai regiona vuiceibys raisteibys prioritetu. Sataisoma dorba grupa jaunuos augstskūlys koņcepcejai sastateit. Caur Pasauļa breivūs latvīšu apvīneibys, Latvejis vuicebys ministrejis, Rēzeknis pošvolda atspaidu jaunuos augstskūlys projekts īdzeivynojams labtik eisā laikā.
* 1993. goda juļa 1. dīna – suoc dareit Rēzeknis augstskūla kai sovrūčs vuiceibys īstots.
* 1994. goda augusta 23 dīna – Ministru kabinets apstyprynuoj Augstskūlys Satversmi.
* 1999. gods – Rēzeknis augstskūla daboj naterminātys vydtautyskuos akreditacejis.

## Teiklavītys
*Rēzeknis Tehnologeju akademejis teiklavīta
Rēzeknis nūvods

**Rēzeknis nūvods** () — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Latgolā, kas sasadora nu 25 pogostim.

## Nūruodis
SK Blāzma

**SK „Blāzma”** — Latvejis futbola klubs nu Rēzeknis. Da 2007. godam jei beja pazeistama ar pasauku BSK „Dižvanagi”. Komanda Viersligā debiteja 2006. godā, partū ka aizagreigā sezonā „Dižvanagi” īveice 1. ligā. Nu suoku „Dižvanagi” beja bārnu futbola komanda, tok, jaunīšim izaugūt, kliva par saaugušū komandu. Sovā pyrmajā sezonā Viersligā „Dižvanagi” naīveice nivīnā kaitā, palyka 8. vītā i atsagrīze 1. ligā. 2008. godā, pasaplatūt Viersligas komandu skaitam, „Blāzma” atsagrīze Viersligā.
SUNSAT

**SUNSAT** (**S**tellenbosch **UN**iversity **SAT**ellite) — pyrmais Afrikā padarynuotais Zemis muoksleigais paceļnīks. Jis palaists kosmosā nu raketys *Delta II*, kura pasacēle Vandenberga gaisa spāku bazā 1999. g. febraļa 23 d. Paceļnīku *SUNSAT* pastateja Stelenboša universiteta universiteta inženerejis doktoranti.

## Soveigumi
* Māri: 45 x 45 x 60 cm
* Svors: 64 kg
* Palaistivs: raketa *Delta II*, *Mission P-91*
* Apmiereiguo programys vērte: 5 milijoni ASV dolaru
* Darbeibys ilgums: 4-5 godi (*NiCad Battery pack life*)
* Golvonuos funkcejis:
** Amateru radejis viļņu puorlaide
** Datu meits
** Daudzispektreigais stereoatvaigu taiseitivs 
* Augstuma kontrole: Gravity gradient and magnetorque, reaction wheels when imaging
* Precizums: 3 mrad pitch/roll, 6 mrad yaw

### Atvaigu taiseitivs ''Pushboom''
* Fona pikseļu māri: 15 m x 15 m
* Atvaiga plotums: 51,8 km
Rumuneja

**Rumuneja** (rum.: *România*) — vaļsteiba Europā. Golvysmīsts - Bukareste.

## Viesture
Modernuo Rumuneja suoce taiseitīs 1859. godā, kod sasaškēre Osmaņu pavaļdeibā byunūšuos Moldovys i Valahejis (rumunīšu: *Țara Românească*) kunigaitis. Rumunejis Kienestis napavaļdeiba nu Osmaņu imperejis tyka paslūdynuota 1877. goda 9. majā, a škārsregionalai jū pīzyna 1878. goda Berlina kongress.

Rumunejis rūbeži tuoļuokojuos godu desmitēs labtik mejuos, i niulejūs rūbežus jei dabuoja tik piec Ūtrā pasauļa kara beigom. Piec Pyrmuo pasauļa kara Rumunejis Kienestei daškēre Transilvaneju, Bukovinu i Besarabeju. 1940. goda vosorā Besarabeju i daļu Bukovinys (myuslaiku Moldovys republiku i Ukrainys Čerņivcu apgabaļu) piec uļtimatuma padūšonys okupēja Sovetu Savīneiba, a Transilvaneju piec Vuocejis spīdīņa atdeve Vengrejai. Pa ūtrā pasauļa kara laiku rumunīšu armeja atturēja Besarabeju i taipat aizkaruoja SSRS teritorejis Dņestrys reitu upmolā, tymā vydā Odesys mīstu. Piec kara Rumuneju aizjēme SSRS armeja, kieneņš tyka grauduots i sataiseita socialistiska republika, kura nu 60. godu vyda turējuos pi Moskovai napavaļdeigys politikys.

Piec Dzeļža aizkora krišonys 1989. godā i tautys revoļucejis pret Čaušesku diktaturu, Rumunejā tyka aizsuoktys politiskys i ekonomiskys reformys, kurys ļuove jai 2004. godā dasaškiert NATO i 2007. goda 1. janvarā Europys Savīneibai.

## Politika
Unitara pušprezidentala republika. Nu 2007 g. irā Europys Savīneibys dalinīkvaļsteiba.
## Geografeja

## Demografeja
### Etniskais sadors

## Verīs taipoš
Saitys

**Saitys** (anglīšu: *communication*; krīvu: *связь*; latvīšu: *sakari*) — zynuošonuos iz vyds diveju, nazcik ci daudzeju subjektu voi objektu i tam izlītojamī leidziekli.

Šauruokā zeimeibā ar "saitom" saprūt zynuošonuos tehniskuos vareibys (pīv., *telefonsaitys, radejsaita, iņterneta saitys* i leidz).
Saulis kolni

**Saulis kolni** () irā kaupru puors Latgolys dīnavydūs, Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Kumbuļa pogostā, Kruoslovys—Dagdys ceļa reitu pusē, pi Dreidža azara. Vīna nu senejūs latgaļu pošsvareiguokūs svātvītu. Nūmīļuots turizma objekts (tok padūmu laikā panycynuots i itamā šaļtī aplaists).

Augstuokuos nu diveju viersyuņu vyscaureigais augstums — 211 m augšuok jiuru leidzīņa, samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) — 60 m. Nu Saulis kolnu viersyuņu var īsavērt vaira kai 20 apleicejūs azaru (Dreidzs, Jodazars, Guļbeits, Aulejs, Gauslis, Plauds, Zosna, Sivers, Kaušs, Pūrs, Dybyns, Lejs, Cārmyns, Iļzeits, Zyrga azars, Ārdavs i ct.).

## Pasauka
Saulis kolnu apleicīnis vacūs audžu dzeivuotuoji runoj ap "Saulis kolnim" (divejim), i dobā radzamys obadivejis viersyunis, tok oficialajā literaturā latvīšu volūdā klaideigai īsaguojuse pasauka vīnskaitā (*Sauleskalns*). 

Saulis kolni kai vīna nu golvonūs senejūs latgaļu svātvītu īīt objektu kompleksā ar vērtini poguoniskai kulta vītai soveigu pasauku — Saulis kolni, Dīva duorzs, Jodazars, Valnazars, Saulis azars i ct.
Sariedīņs

**Sariedīņs** (anglīšu: *event*; krīvu: *мероприятие*; latvīšu: *pasākums, sarīkojums*) — organizāta nūtikšona, kura salosa lelu voi mozu ļaužu grupu iz samārā nagaru laiku ar kultururysku voi socialu snāgu. Sariedīņs var byut, pīvadumam:
* festivaļs,
* ceremoneja,
* sasaveicīņs,
* dzimšonys dīnys svieteibys,
* mitings
i leidz.
Sasauksme

**Sasauksme** (; ; ) irā process, kurymā divejis ītaisis apstyprynoj, ka iz vyds jūs irā atsaroduse saita i suokusēs zynuošonuos: nūstateits ASCII liters voi puortraukuma signals/ aizprasejuma magistralis signals procesoram kūpā ar *Control Bus*. 

Sasauksme suocās, kod vīna ītaise nūsyutejuse ūtrai ītaisei zini, ka grib sataiseit zynuošonuos kanalu. Tūlaik obadivejis ītaisis tei tai nūsyuta nazcik ziņu, kurys ļaun jom dasarunuot ap zynuošonuos protokolu. Kab nūtyktu datu puorlaide, pyrma tuo vajadzeiga obadiveju ītaišu (datu syuteituojis i datu dabuojiejis) sasauksme.
Seimaņu akmiņs

**Seimaņu akmiņs** — lelakmiņs Cyblys nūvodā, vīns nu pošu lelūs akmiņu Latgolā.

Akmiņs atsaguļs iz Seimaņu kolna, ~0,5 km iz D nu Seimaņu solys. Juo leluo daļa īgrymuse zemē. Akmiņs naregularys formys, cīši saškailuojs, gryudons.

Māri:
* garums – 9 m;
* vysuleluokais plotums – 5,6 m;
* apleikmārs – 23,6 m;
* vysuleluokais augstums - 1,9 m;
* zemisviersa vydums – 35 m3.
Seimaņu kolns

**Seimaņu kolns** — kaupris Cyblys nūvodā, natuoļ da Seimaņu solys.

Iz kolna lelakmiņs — Seimaņu akmiņs.
Serbeja

**Serbeja** (serb.: *Република Србија*) — vaļsteiba Europā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Sielejis augstaine

**Sielejis augstaine** () irā reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydu daļā i Sielejā, Daugpiļs, Īlyukstis, Jākubmīsta, Akneišys i Vīseitis (cik nacik Kruoslovys nūvoda) teritorejuos.

Pošaugstuo viersyune Sielejis augstainē — Egļukolns (220,0 m augšuok jiuru leidzīņa). Taipoš skaisti vierīni acim pasaruoda nu Skrudalīnis kolna (201 m a. j. leidz.) i nu Ryču azara (dziļums 38 m) apleicīnis.
Slovakeja

**Slovakeja** (slovak.: *Slovensko*) — iraid vaļsteiba Europā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Snāgs

**Snāgs** irā cylvāka ci organizacejis grybamais zynoma dorba golapunkts aba tys rezultats, kuruo grybams dasnēgt, garuoku laiku dorūt vīnu nūteiktu darbeibu ci daudzeju darbeibu vērtini (pīv., projekta snāgs, organizacejis darbeibys snāgs, cylvāka snāgs dabuot loba dorba, izsprīst problemu, nūskrīt iz Antarktidu).

Parostai da snāga raugoms daīt zynomuos laika ramuos, nūstotūt golalaiku.
Solsaimesteiba

**Solsaimesteiba** — puortykys, barūklis, škīznu, daguļa i cytu lobumu pīgatave, sistematiskai audzejūt auguojus i dzeivinīkus.
Senejūs latgaļu svietneicys

**Senejūs latgaļu svietneicys pa pasaukai**

## B
* Bondarovys krystakmiņs Pušmycovys i Zviergzdiņa pogostā, Cyblys nūvodā

## K
* Kazeicu Bykakmiņs Rundānu pogostā, Ludzys nūvodā

## S
* Saulis kolni Kumbuļa pogostā, Kruoslovys nūvodā
Septeni pasauļa breinumi

**Septeni pasauļa breinumi** — pošys izslyvušuokuos antikuo pasauļa statnis, kuru sarokstu sataiseja Aņtipatris nu Sidona II godusymtā pyrma Krystus. Vāluok, plotūtīs oikumenai i raistūtīs pasauļa pazeišonai, saroksts na reizi paplatynuots, apjamūt taipoš i dobys breinumus. Tok tradiceigais aņtikuo pasauļa breinumu saroksts irā itaids:
* Heopsa piramida
* Babilonejis Gaisa suodi
* Dzeusa skulptura Olimpā
* Artemidys svietneica Efesā
* Halikarnasa mauzolejs
* Roda koloss 
* Aleksandrejis speidyns
Sovvaļnīks

**Sovvaļnīks** (pa eistynajam vuordam Ingars Gusāns, dzims 1974 gods febraļa 17 dīnā Rēznē) — latgalīšu rokmuzykants, vokalists, gitarists, komponists i muzykys leidzaproducents. Melanholiskuo roka pīstuovs. Muzykā aktivuok dorbojās nu 2003 gods, plotuok izslivs nu 2005 goda kai grupys Borowa MC dalinīks ar vārtuvis vuordu Sedmenc, a nu 2009 goda pazeistams kai solo dzīšmu autors Sovvaļnīks. Muzykā dzierdīs melanholiskuo roka i gryutuo roka stiļs, virtuozi gitarys spieļuojumi. Dzīšmu teksti — filosofiski latgalīšu ailinīku (Līgys Rundānis, Valeņtina Lukaševiča, Marejis Andžānis, Oskara Seiksta) dzeivuli ar dziļu, auteņtisku latgaliskū leksiku.  

Nu 2003 goda spieļuojs grupā *Slieksnis*. 2006 godā kūpā ar grupu *[[Bez PVN]]* īraksteits radejsinglys *Vosoruošona* — veļtejums latgalīšu volūdys dakūpiejim. Dzīsmis jaunuo verseja īraksteita 2010 godā, kod nūfilmāts i vierīņklips. Pyrmais albums *Sūpluok* — veļtejums Ontonam Kūkojam. 

## Diskografeja
* Sūpluok (2009)
* Bolts susātivs (2010)
* Napaseitynuouts (2016)

## Nūruodis
* Sovvaļnīka oficialuo teiklavīta 
* Ingars Gusāns
Spaneja

**Spaneja** (spanīšu: *España*), oficialai **Spanejis Kieneste** (spanīšu: *Reino de España*) irā vaļsteiba Europā.

Spāneja aizjam leluokū daļu Iberejis pussolys (80%), kai ari Kanareju i Balearu solys, ar kūpejū plateibu 504 782 km2 (tymā skaitā mozys suverenuos teritorejis Afrikys pīkrastē, Ceutys i Melilys piļsātys), padorūt tū par catūrtū leluokū vaļsti piec Franceja, Ukraina Eiropā). Zīmeļūs i rītumūs rūbežojās ar Atlantejis okeanu, dīnvydūs i austrumūs ar Vydsjiuru. Spāneja ar videjū augstumu 650 m viers jiurys leimiņa ir vīna nu kolnu vaļstu Eiropā. Tei rūbežojās ar Franceju, Andoru, Gibraltaru i Portugali Eiropā i Maroku Zīmeļafrikā.

Spānejis oficialuo volūda ir spanīšu volūda; plaši lītoj ari vītejūs nacionalūs mozuokumtauteibu volūdys, par pīmāru, kataloņu (Katalonejā), galisīšu (Galisejā) i lingvistiski izolātuos basku volūdys (Basku zemē).
Spanīšu volūda

**Spanīšu volūda** aba **kastilīšu volūda** (*español* aba *castellano*) irā vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda, vīna nu pasauļa vysuplotuok lītojamūs volūdu (sūpluok mandarinīšu aba kinīšu i anglīšu).

Spanīšu volūdu īsuokuos lītuoja Spanejis zīmeļūs, piečuok — vysā Kastilejis Kienestē, a suocūt nu 16 godusymta caur spanīšu kolonistu darbeibu jei pasūļam pasaplateja Afrikā, Amerikā, Azejā i Okeanejā.

Šudiņ spanīšu volūdu kai pyrmū voi ūtrū volūdu runoj vydyskai (pa vysaidim apskaitīnim) 400 mln. ļaužu — Spanejā, kūna vysuos Latiņamerikys vaļsteibuos, Ekvatora Gvinejā Afrikā i cytur.
Speidyns

**Speidyns** (; ; ) irā tūrņa tipa statne, kura jiuru ceļu sistēmā dūd gaismys signalus lellaivom ap gražeiguokom vītom i šaurem.

Myuslaikūs speidynūs parostai ītaiseiti mikriešļa i nakts laikā dorūši stypri elektriskuos gaismys olūti, taipoš optiskī leidziekli spūdrumam palelynuot. Cieški i pats speidyna tūrņs nūmaļavuots spūdrā kruosā, kab izaškiertu nu apleicīnis i dīn.

Deļ jiureibā lītojamūs myuslaiceigūs tehnologeju speidynu role myuslaikūs cik nacik sasamazynuojuse, deļ tuo tān pasaulī irā ni vaira kai 1,5 tyukstūšys dorūšu speidynu.

Speidyni tradiceigai lītojami lellaivu sativē, tok šudinejī speidyni taipoš paleidz i napalelom skrīnmašinem orieņtētīs nakts laikā.

## Viesture
Senejūs speidynūs kai gaismys olūts beja lītojami specialai tam dadzynojami gunkuri.

Speidyni beja stotomi nu vysuvacuokūs laiku. Pats senejais zynomais speidyns ciļviecis viesturē - vīns nu Septeņu pasauļa breinumu — Aleksandrejis speidyns, pastateits III godusymtā pyrma Krystus. Senejī greki i finikīši ar gunim aizzeimuoja gražeigys lellaivu puorbraucīņu vītys.

## Speidyni Baļtejā
Baļtejis vaļsteibuos pats augstais irā Pizys speidyns aba Meikultūrņs (līvu *Pizā bōik*, latvīšu *Miķeļtornis*) Latvejā, Līvu jiurmalē, Ventspiļs nūvodā (augstums - 62 m).

## Pasauļa speidynu galereja

Fails:Portland Bill Lighthouse 2.jpg|Portlanda jiursolā, Dorsetā, Anglejā
Fails:Lighthouse in Nova Scotia.jpg|Pegis Pointā, Nova Skotejā
Fails:NavassaLighthouse.jpg|Navasys jiursolā (pīdar ASV) Vydsamerikā
Fails:Cape Borda Lighthouse.jpg|Keipbordā, Kenguru jiursolā, Dīnavydu Australejā
Fails:Faro_Les_Éclaireurs,_Ushuaia_11.JPG|
Sports

## Futbols
* SK Blāzma - Rēznis futbola klubs
* Dinaburg FC - Daugpiļs futbola klubs

## Hokejs
* DHK Latgale - Daugpiļs hokeja komanda

## Cytys sporta atmejis
* Petanks
* Skeletons
Stateiba

**Stateiba** (anglīšu: *construction*; krīvu: *строительство*; latvīšu: *celtniecība*) — materialuos pīgatavis atzare, kuramā sataisomys cylvāku darbeibys i byušonys vītai vajadzeiguos strukturys – sātys, taiseitovys, tūrni, cyti kuormi i statnis, infrastrukturys objekti i tt.
Statne

**Statne** — stateibys objekts ci stateibys rezultats, parostai taids, kurs pasaceļ augšuok zemis viersa — kuorms, taiseitova, tūrņs, tylts i leidz.
Stefaneja Uļanovska

**Stefaneja Uļanovska** (*Stefania Ulanowska*, biogr. ziņu navā) — vīna nu pyrmūs latgaļu folklora aizraksteituoju i tāmātuoju.

XIX godusymta beiguos Viļānu apleicīnē aizrakstejuse 329 tautysdzīsmis i 75 puorsokys, juos kūpā ar latgaļu tradiceju aprokstim 1891 - 1892 g. publiciejuse Krakovys zineibu akademejis laidīnī *Zbiór wiadomości do antropologii krajowej*.
Strāpposts

**Strāpposts** () — tehnologejis i sistemys, kurys ļaun serverī asūšajā e-posta skreineitē dabuotuos viestulis tiuleņ pat puorsyuteit iz pruottelefonu voi plaukstinīku.

Tradiceigajuos e-posta sistemuos viestule īīt pastinīkserverī i tī gaida, cikom dasaslēgs programa nu lītuotuoja ītaisis (parostai - datora) i puorsavērs, ci navā atguojuse jauna viestule. Programa dasaslādz pastinīkserveram vys par nūstateitu laiku. Ka jauna viestule irā atguojuse da servera, to programa jū puorsasyuta iz posta skreineiti lītuotuoja ītaisē (parostai datorā).

Preteimā, strāpposta sistemuos jauna e-posta viestule serverī nagaida, jei puorsyutoma iz lītuotuoja ītaisi (parostai - plaukstinīku ci pruotinīku) tamā pošā šaļtī, kod īguojuse pastinīkserverī. Tai tod, strāpposts tur jāgu tūlaik, kod lītuotuoja ītase bez puortraukuma dasaslāguse pi iņterneta i pi pastinīkservera.

Strāpposts dūd vareibu sinhronizēt e-posta skaiteišonu i raksteišonu, kaleņdera i adresinis lītuošonu i datorā, i pruotinīkā. Pīvadumam, puorskaitūt strāpposta viestuli pruotinīkā i piec tuo verūtīs e-posta datorā, tei viestule automatiskai byus atzeimuota kai puorskaiteita. Cyts pīvadums - ar pruotinīku sovā kaleņderī īrokstūt jaunu sasatikšonu, piečuok jei redzēsīs kai īraksteita kaleņderī i datorā (itei sinhronizaceja nūteik serverī).

Strāpposts vaira vēļ nūdareigs organizaceju dorbā, kod svareigai cīši dreiži meitīs viestulem, par reizi dazynuot pošu jaunuokū informaceju, sadarynuot dīnysparādu ar kolegom i kūpeigai planavuot sasatikšonys i tt.
Suomeja

**Suomeja** (suom: *Suomi*; švedu: *Finland*) irā vaļsteiba Europā.

## Dzeivuotuoju skaits

ImageSize = width:440 height:200
PlotArea = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:6000000
ScaleMajor = unit:year increment:6000000 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:1000000 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =
  color:cobar width:20 align:center
  bar:1800 from:0 till: 832700
  bar:1820 from:0 till: 1177500
  bar:1840 from:0 till: 1445600
  bar:1860 from:0 till: 1746700
  bar:1880 from:0 till: 2060800
  bar:1900 from:0 till: 2655900
  bar:1920 from:0 till: 3147600
  bar:1940 from:0 till: 3695617
  bar:1960 from:0 till: 4446222
  bar:1980 from:0 till: 4787778
  bar:2000 from:0 till: 5375276
  bar:2016 from:0 till: 5495830
 
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1800 at: 832700 text: 0.83 shift:(0)
  bar:1820 at: 1177500 text: 1.18 shift:(0)
  bar:1840 at: 1445600 text: 1.45 shift:(0)
  bar:1860 at: 1746700 text: 1.75 shift:(0)
  bar:1880 at: 2060800 text: 2.06 shift:(0)
  bar:1900 at: 2655900 text: 2.66 shift:(0)
  bar:1920 at: 3147600 text: 3.15 shift:(0)
  bar:1940 at: 3695617 text: 3.70 shift:(0)
  bar:1960 at: 4446222 text: 4.45 shift:(0)
  bar:1980 at: 4787778 text: 4.79 shift:(0)
  bar:2000 at: 5375276 text: 5.18 shift:(0)
  bar:2016 at: 5495830 text: 5.50 shift:(0)
Stelenboša universitets

**Stelenboša universitets** (afrikaans: *Universiteit van Stellenbosch*, anglīšu: *Stellenbosch University*) — vydtautyskai pīzeits universitets Stelenboša mīstā Dīnavydafrikā. Cyti tyvuokī universiteti — Keiptauna universitets i Vokorkeipa universitets. 

Īstateišonys gods - 1866
Tips - ļaudyskais universitets
Studentu skaits - 21 972
Dareituoju skaits - 2 430
Mīsts - Stelenbošs
Regions - Vokorkeips
Vaļsteiba - Dīnavydafrikys Republika
Izalikaliejums - 4 kompleksi
Studentu pasaukšona - *maties*
Daleiba organizacejuos - AAU (Association of African Universities, ACU (Association of Commonwealth Universities), CHEC (Cape Higher Education Consortium), HESA (Higher Education South Africa), IAU (International Association of Universities)
Teiklavīta - https://web.archive.org/web/20210126051209/http://www.sun.ac.za/

Stelenboša universitetā tyka padarynuots pyrmais Afrikā atsarodušais mozais Zemis muoksleigais paceļnīks - SUNSAT, kuru komsosā palaide 1999 godā.

## Viesture
* 1866 g. marta 1 d. - niulejuo universiteta Humanitaruo fakuļteta kuormā atsadareja Stelenboša gimnazeja.
* 1881 g. - gimnazeja tyka par Stelenboša kolegeju.
* 1887 g. - kolegeja meja pasauku i tyka par Viktorejis kolegeju.
* 1918 g. apreļa 2 d. - Viktorejis kolegejai daškeire universiteta statusu i puorsauce par Stelenboša universitetu.

## Vīta
Stelenbošs (*Stellenbosch*) irā universiteta mīsts ar apmāram 90 000 dzeivuotuoju (naskaitūt studentu). Kūpa ar studentim dzeivuotuoju skaits viersej 110 000. Stelenbošs izalikaliejs irā apmāram 50 kilometrui nu Dīnavydafrikys golvysmīsta Keiptauna. Stelenbošs izalikaliejs *Eerste Rivier* ("Pyrmuos upis") moluos izslyvušajā veinadoru regionā, apleik mīstam pasaceļ vierīneigi kolni. Stelenboša universitets tur divejus golvonūs kompleksus, *Tygerberg* medicinys fakuļtetu, *Bellville Park* biznesa školu i *Saldanha* kareibys fakuļtetu.

## Volūda
Stelenboša universitetā vuiceibys pa lelumam nūteik Afrikaans volūdā, vaira vēļ pamata studeju i gūda kursu ledzīnī. Tok studentim breiv raksteit dorbus, testus i ekzamenus angliskai. 

Doktoranturys studentim vuiceibu volūdu nūstota pa tam, kaidu studentu lelums irā grupā. Leluo daļa doktoranturys kursu skaitomi anglīšu volūdā. 

This is still an ongoing issue for the University, since it is one of the very few tertiary institutions left in South Africa offering tuition in Afrikaans, as well as the very high regard it is held in the Afrikaner community, with the university being considered a central pillar of Afrikaner life. Most other institutions have always been English or have changed over to an English-only policy.

## Fakuļteti i školys
Stelenboša universitets tur apmāram 150 atdaļu, nu kuru sasadora 10 fakuļtetu. Taipoš universtitetam irā vaira kai 40 tiemiešonys instituceju.

Universiteta golvonajā kompleksā irā itī fakuļteti:
* Humanitarais i socialūs zineibu
* Ekzaktūs zineibu
* Pedagogejis
* Solsaimesteibys i mežeibys
* Tīseibu
* Teologejis
* Ekonomikys i vaļdiszineibu
* Iņženerejis

Uors golvonuo kompleksa irā itī fakulteti:
* Kareibys 
* Medicinys
Suņu saime

**Suņu saime** ( G. Fischer, 1817; ) irā dzeivinīku saime, ar 14 giņšu i 37 škiru.

## Giņti
* Zamsaime: Caninae
:* Giņts: *[[Canis]]*
:* Giņts: Lopsys
:* Giņts: *[[Alopex]]*
:* Giņts: *[[Urocyon]]*
:* Giņts: *[[Nyctereutes]]*
:* Giņts: *[[Dusicyon]]*
:* Giņts: *[[Cerdocyon]]*
:* Giņts: *[[Chrysocyon]]*
:* Giņts: *[[Atelocynus]]*
:* Giņts: *[[Lycalopex]]*
* Zamsaime: Simocyoninae
:* Giņts: *[[Speothos]]*
:* Giņts: *[[Cuon]]*
:* Giņts: *[[Lycaon]]*
* Zamsaime: Otocyoninae
:* Giņts: *[[Otocyon]]*

## Nūruodis i olūti
Svahili volūda

**Svahili volūda** (*Kiswahili*) irā leluokuo bantu volūda i vīna nu zeimeiguokom volūdom Afrikys koņtinentā. Svahili volūdā runoj vairuok kai 50 milijonu cylvāku, bet dzymtuo jei irā tik 5—10 milijonim runuotuoju. Svahili irā Kenejis, Tanzanejis i Ugandys oficialuo volūda, kai ari Afrikys Savīneibys dorba volūda. Austrumafrikā svahili cieški kolpoj kai *[[lingua franca]]*.

Piec M. Gatrija negenetiskuos bantu volūdu klasifikacejis svahili pīdar pi grupys G42.

Rokstā teik lītuots latiņu alfabets, kū aizvodova kristīšu misionari. Pyrmuok tyka lītuots arabu alfabets.

## Nūruodis i olūti
Stefans Baginskis

**Stefans Baginskis** — pyrmais latgaļu religiskai filosofiskuos poezejis autors.

Gruomota *Kavieklis pesteigs* („Kawieklis piestieygs”) (1808).

Biografiskūs ziņu dokumentūs naatrūnama. Irā viņ zynoms, ka 19 gs. suokuos Baginskis bejs Styglovys parapejis prāvasts. Turūt pruotā juo lobuos latgaļu volūdys zinis, izcalta hipoteze, ka jis variejs byut vīns nu Kruoslovys dvēseliskuo seminara vuicinīku - lītaunīks voi puoļs, kurs piec īstyprynuošonys par bazneickungu atdarejs Latgolā pīsaceigūs 10 godu kai atleidzīni diecezei par juo paturiešonu seminara laikā, a piec laidīs iz sovu tāvaini.

## Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka "Latgola: volūda, literatura, folklors" ("Latgale: valoda, literatūra, folklora") Rēzne, 2003
Sātparāds

**Sātparāds** (; ; ) irā kasdīnys daguojumi, kurus ļauds dora sūpluok aizpeļnejamuo dorba, kab apmīreitu sovys vajadzeibys deļ puortykys, drēbu, dzeivuotovys i cytaida kasdīneiguo personiskuo komforta.
Sīnuoja

**Sīnuoja** aba **Zylupe** (latvīšu: *Zilupe*) irā nalels mīsts Latgolā pi Krīvejis rūbeža. Dzeļžaceļa mozgys, rūbežpunkts. 

## Viesture
Vuords *Zylupe* atsarads 20 godusymtā kai agruokuos latgaliskuos pasaukys *Sīnuoja* aba *Sīnupe* tuoluoks napareizs "puorcālums" latvīšu volūdā. Nu 1949 da 1959 gods Sīnuoja beja rajona centris.

## Teiklavītys
* Sīnuoja (baļtiski)

## Nūruodis
Tallins

**Tallins** () irā Igaunejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Ite vysuzeimeiguo Igaunejis ūsta pi Suomu jiuru leiča pošūs vaļsteibys pūstumūs. Taipoš mīsts irā vysu leluokais industrejis i finansu centrys. Tallina vacmīsts īlykts UNESCO pasauļa kulturiskuo puormaņtīņa sarokstā. Mīstā izaglobovuse vydslaiku pīstateiba ar sorgsīnu. Harjis apleiciņa administrativais centrys.

## Partnermīsti

## Galereja

Fails:Reval, general view, 1890 - 1900 - edited.jpg|Tallins 1890 gods karteņā
Fails:Tallinn wall 1.JPG|Tallina vacmīsta vydslaiku sorgsīna
Fails:Good morning, Tallinn!.jpg|Vierīņs iz Tallina bizneša centra
Fails:The passenger harbour of Tallinn in autumn.jpg|Pasažiru ūsta
Fails:Tram in Tallinn H9356 Raitiovaunu C.JPG|Tallina tramvajs
Teiceja

**Teiceja** — upeite Lubuona dīnavydu apleicīnī, iztak nu akača Teiču pūrā, vejās škārs Atašinis, Varakļuonu i Mūrmastinis pogosta, ītak Lubuonā, garums 23 km.
Teikluošonys termini

**Teikluošona** (anglīšu: *network*) — inženerejis diciplina, kura tiemej teiklu taiseišonu i vaļdeišonu iz vyds datoru.

## Teikluošonys tehnologejis i termini
## I
* IP MPLS

## M
* MPLS
Terezeja Broka

**Terezeja Broka** (1925—2018) — latgaļu muzike, kordirigeņte, vuiceibu dareituoja.

Dzymuse 1925 godā Rēznis apleiciņa (niu Viļānu nūvoda) Viļānu pogosta Zvidreņu solā zemnīku saimē. Vuicejusēs Rēznis 1 vydškolā i Rēznis muzykys vydškolā. Beiguse Jezupa Veitula Latvejis valsteibys koņservatorejis (niu Latvejis Muzykys akademejis) kordirigentu atdali. Nu 1954 da 2000 godam dareja Daugpiļs muzykys vydškolā (niu koledža), kas bejuse juos vīneiguo pamata dorba vīta. Vadejuse nazcik pošdarbeibys kolektivu, bejuse i pošu zynomuo Daugpiļs kora "Latgale" viersineica. Latgolys nūvoda Dzīšmu svātku, Školuotuoju koru saskrīšonys i VII Školu jaunīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte, taipoš XX, XXI i XXII Vyscaureigū latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigeņte. Daudzu latgaļu tautysdzīšmu muokslyskuo apskaistu korim autore. Lela Latgolys nūvoda i kulturys patriote.

Apduovanāta ar IV ailis Treju Zvaigžņu ordini i Ministru Kabineta apduovani (2005), Gūda daugpilīte (2005).
Tiervete

**Tiervetē** — jau 1.g.t. leidz Kr. beja nūcītynuota apmetne i pilskolns. 13.g.s. suokumā - zemgaļu pretuošonuos kustebys centrs i daudzu dramatisku ceiņu oculīcineica. Vēļ 13.g.s. beiguos zemgali Nameiša vadeibā Tierveti spēja atkaruot i vuocīšus iz laika puordzeit nu vysys Zemgalis. 1286.g. kod uzvarēt vairs nabeja īspiejams, zemgali pili nūdadzynuoja. 1339.g. vuocīši vītā uzcēle myura pili. 

Niule Tiervete vairuok pazeistoma saisteibā ar A.Brigaderi (1861.—1933.) — literaruos puorsokys žanra kūpieju latvīšu literaturā. Te juos memorialuo sāta "Spreideiši", te — meža ainovu parks ar kūktieļnīka Krišjāņa Kugras (1904.—1979.) veiduotajim tālim i dendrarejs. Puori Tiervetis upeitei - Tiervetis piļskolns, vītejū dzeivuotuoju saukts ari par Cukra kolnu (Cukurkalns) — populara zīmys atpyutys vīta.
Trejmiereigs

**Trejmiereigs** (anglīšu: *three-dimensional*; krīvu: *трёхмерный*; latvīšu: *trīsdimensionāls, trīsdimensiju*): 
* taids, kurs tur treis mārus – plotumu, garumu i dziļumu (pīv., trejmiereigs pluots, trejmiereigs objekts);
* taids, kurs saceļ realiska pluota īspaidu (pīv., trejmiereiga filma, trejmiereiga datorgrafika, trejmiereigs skons, trejmiereigs zeimiejums, trejmiereiga licine);
* taids, ar kuru var dabuot realiska pluota īspaida (pīv., trejmiereigs skeners, trejmiereiga modeliešona);
* taids, kurs apjam lītys ar augšuok puorsauktajom soveibom (pīv., trejmiereigs albums, trejmiereigs dizains).
Turceja

**Turceja** (turku: *Türkiye*), oficialai **Turcejis Republika** (*Türkiye Cumhuriyeti*) irā vaļsteiba Azejā, i Europā.

## Teiklavītys
* www.turkiye.gov.tr
Tvereiguo raisteiba

**Tvereiguo raisteiba** (anglīšu: *sustainable development*; krīvu: *устойчивое развитие*; latvīšu: *ilgtspējīga attīstība*) — taids zemis, vaļsteibys, regiona, mīsta, ekonomikys, kūpeibys i t. t. raisteišonys process, kurs apmīrej tānejuos vajadzeibys, nasamazynojūt atīsmis audžu vareibu apmīreit jūs vajadzeibys.

Tvereiguos raisteibys koņcepceja aizprosa sovā vydā sadarynuot resursu izlītuošonu, iņvesticejis, ziniskai tehniskuo progresa sūļus i politiskai ekonomiskūs sasprīdumus tai, kab jī styprynuotu niulejū i gaidomū poteņcialu, izlītojamu ciļviecis vajadzeibom i snāgim apmīreit.

Latgaliskuo termina etimologejis pamatā — tautys soveibnīks *tvereigs* 'taids, kura gona ilgam laikam'.
Snīga leopards

**Snīga leopards** (; ; ) — irā leluokais kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Snīga leopards* dzeivoj Azejā (Tibetys, Altajis, Kirgiz i Mongoļis kolnuos).

## Izavierīņs
Auguma garums: 103—130 cm;
Astes garums: 90—105 cm;
Placu augstums: 60 cm;
Svors: muoteite - 22—40; tāviņš - 45—55 kg.

## Nūruodis i olūti
Ukraina

**Ukraina** () — vaļsteiba Europā. Kijiva ir Ukrainys golvyspiļsāta.

Kūpejuo plateiba: 603 549 km2 (44. vīta pasaulī), leluokuo vaļsteiba piec plateibys atsarūn piļneibā Europā. Leluokuo daļa ticeigūs pīzeist pareizticeibu, ir ari dažaidu konfeseju protestanti, greku i rūmīšu katuoļticeibys, judaisma i islama pīkritieji.

Vaļsts naatkareiba nu Padūmu Savīneibys, kurys Ukraina beja savīneibys republika nu 1922. goda decembra, tyka pasludynuota 1991. goda 24. augustā. GUAM, BSEC i cytys storptautyskuos organizacejis, oficials kandidats īīšonai Europys Savīneibā.

Ukraina ir vīnuota vaļsts i jaukta republika. Ukrainys prezidents nu 2019. goda 20. maja — Volodymyrs Zelenskis, premjerministrs nu 2020. goda 4. marta — Denyss Šmyhaļs.

Ukraina ir karā ar Krīveju nu 2022 goda.

## Viesture

Ukrainys viesture īt nu senejim laikim. Tuos teritorejā dzeivuoja taidys atteisteitys kulturys kai tripili, kai ari skiti i sarmati. godu symtā iz itom zemem izaveiduoja spieceiga vaļsts Kijivys Krīvzeme, kurys centrā beja Kijiva. 988. godā kņazs Volodimirs Lelais pījēme kristīteibu, kas kliva par svareigu atskaitis punktu nūvoda viesturē. Piec Kijevys Krīvejis sabrukuma 12. godu symtā Ukrainys zemis tyka dažaidu varu varā - Pūlejis, Lītovys, Ungārejis i Zalta ordys.

15.–17. godu symtā eipaša lūma suoce spēlēt Ukrainys kazaku cītūksnis Zaporožys Siča. Vīns nu golvonūs nūtykumu beja 1648. goda Bohdana Hmelnicka vadeituo sasaceļšona, kas vārsta pret Pūlejis varu. Vāluok daļa Ukrainys zemu tyka Krīvejis Impērejis pakļauteibā, bet rītumu nūvodi tyka Austroungarejis pakļauteibā.

Piec 1917. goda revolucejis tyka pasludynuota Ukrainys Tautys Republika, kas apsavīnuoja ar Rītumukrainys Tautys republiku. 20. gs. 20. godu suokumā Ukrainu īkaruoja Sorkonuo armeja, kas nūdybynuoja Ukrainys PSR. Padūmu okupacejis laikā vaļsts pīdzeivuoja tragedejis, tymā skaitā 1932.–1933. godu holodomoru, kurā vairuoki miļjoni ukraiņu nūmyra nu boda, masu represejis i nūpītnuos Ūtruo pasauļa kara sekys. 1954. godā Krima tyka puorjimta nu Krīvejys SFSR iz Ukrainys PSR.

1991 godā piec Padūmu Savīneibys sabrukuma Ukraina pasludynuoja naatkareibu. 2004. godā nūtyka Oranžuo revoluceja, kū izraiseja kruopšona prezidenta vieliešonuos. 2014. godā piec Gūdeiguma revolucejis Krīveja anektēja Krimu Donbasā suocēs bruņuots konflikts. 2022. godā Krīveja suoce pylna mārūga ībrukumu Ukrainā.
Uoraišu azara piļs

**Uoraišu azara piļs** irā 9.—10.gs. latgaļu piļs, arheologu dokumentēta i pa dalei restaurēta (1975.—1979.g. i vēļuok). Itei dzeļža laiku mītne atsarūn Uoraišu azara (natuoli nu Cāsu) zamā saleņā. Tymā vītā lobi izglobuojušys senejūs kuormu palīkys i daudzi tuo laika prīkšmati. Tān populars viesturiskuo turisma objekts Latvejā.

Uoraišu azara saleņā beja vīna laikmeta arheologiskuo kultura — bez cytu kulturu i cytu godu symtu uzsluoņuojumu. Ite atroktuos 151 kūka ceļtnis palīkys līcynoj ap tautys ceļtnīceibu 9.—10.gs. Zamiudiņa apstuokļūs ceļtņu palīkys i kūka, uodys prīkšmati, pynumi labi sasaglobuojuši. Kuormi Uoraišūs ciersti vīns pi ūtra 5 rynduos iz vairuok kai metru augsta kūka pamatu. Ustobys nalelys. Pi kotrys vēļ mozuoka pašaleite (pībyuve) saimnīceibys vajadzeibom. Jumts (vīlaiceigi ari grīsti) taiseits nu tīvu kūku i kuoršu, puorsadzūt tūs ar bārzu tuosem voi egļu myzom. Ustobuos — guļamuos luovys, sūli, plaukti, sīnuos — vadži. Ustobys vydā — nalela muola kruosne bez škūrstyna. Dyumi guoja uorā pa nalelim lūdzenim voi durovom. 

Piec izrokumu vadeituoja Jāņa Apala dūmom, Uoraišu piļs ustobys ir leidzeigys vydslaiku Lītovā izplateitajam kuormu veidam. Apmetnē vyslobuok saskaglobuojuse pyurmuo (nu pīcu) apbyuve. Tei ruodeja, ka t.s. azara piļs beja dūmuota senejūs latgaļu ikdīnys dzeivei i pasagluobšonai nu īnaidnīka (tei navā piļs reprezentacejai). Pili apjūze aozsorgvaļņs ar sīnu. Ar krostu savīnuoja vītom kūka tylts, vītom granta i akmiņu uzbārums iz dobys veiduotuo siekļa. Pietnīki dūmoj, ka piļs 10.g.s. tykuse nūdadzynuota i vaira nav atjaunynuota. Azaru mītnis kai jauns cylvāku apsamesšonys veids Latvejā pasaruodeja 1.g.t. 2.pusē.

1983.g. pījimts Ministru Padūmis lāmums par Uoraišu azara apmetnis saglobuošonu i parka-muzeja izveiduošonu ap itū azaru. Apleicīnē ir ap 15 svareigu atškireiga vacuma arheologiskūs pīminekļu.
Uorsaileiguo dabeigšona

**Uorsaileiguo dabeigšona** — programys dorba bezlaiceiga puortraukšana, kurū saceļ operaciju sistemys klaida voi lītuotuoja atsateikūša komanda.