open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
19 godu symts

**19 godu symts** irā laikavyds, kurs suocēs 1801 godā i tuoļuojuos da 1900 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.

## Nūtikšonys
* 1802 godā Latgola teik par Vicebskys gubernejis sadordaļu Krīvejis vaļsteibā.
* 1805 godā Izlaista *Vyssa mocieyba katoliszka* — vierteiga i volūdys zinē.
* 1817—1820 godā dorbojās Izvolta jezuitu kolegeja, kuru beidz i Jezups Macilevičs, *Pawujciejszonys* (1850) autors.
* 1817 godā izdrukavuota pyrmuo latgaļu gramatika.
* 1861 godā Krīvejā (i leidza ar tū Latgolā) atceļama dzimteiba
* 1862 godā suoc izīt Gustava Manteifeļa kaleņderi (laižami da 1871 godam īskaitūt)
* 1863 godā par Latgolu veļās puoļu bunta nūtikšonys.
* 1865 godā Latgolys latvīšim nūlīgta gruomotu drukavuošona latiņu literim. Suocās rūkroksta literaturys raisteiba, lelynojās „muotis školys pi rateņa”, latgaliskūs dīvakolpuojumu zeimeiba.
* 1869 godā izdrukavuots pyrmais latgaļu tautysdzīšmu lasejums, juos aizrakstejuse C.Platere.
* Ap 1875 godu Latgolā likvidātys vysys katuoļu Bazneicys školys. Styprynojās puorkrīvuošona. 
* 1879 godā dorbu suoc Pīterpiļs katuoļu bazneickungu seminareja, kuramā vāluok atsarūn i latgaļu stuņdis.
* 1899 godā izīt Pītera Smeļtera folklora izlaseite, pyrmū reizi latgaļu raksteibā bez „gubu literu”.

## Nūruodis
* Lideja Leikuma. *Gruomota Školuotuojim*. Lielvārds, 1993.
20 godu symts

**20 godu symts** irā laikavyds, kurs suocēs 1901 godā i tuoļuojuos da 2000 godam (īskaitūt) pa Gregora kaleņderam.

## Nūtikšonys
07.02.1922.gods. Istodišonys Sapuļcys sēdē nūteik Satversmys ūtrys dalys apsprīsšona. Par deputata Fraņca Kempa prīšklykumu pi 115.panta, kas nūzeimej latvīšu volūdu, kai vaļsts volūdu („pi kam Latgolys apgabalā par oficialu volūdu teik skateita latgaļu vītruna”) balsoj tikai 18 cylvāki un jis nateik pījamts. Latgaļu parteju puorstuovi blokej Satversmys ūtrys dalys pījimšonu.
Aglyunys nūvods

**Aglyunys nūvods** () — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Latgolā, sasadorūšs nu četru pogostu — Aglyunys, Gruoveru, Kastulinys i Škeļtovys pogosta.

## Nūruodis
Albaneja

**Albaneja** (albaņu: *Shqipëria*), oficiali zinuoma kai **Albanejis Republika** (albaņu: *Republika e Shqipërisë*) iraid vaļsteiba Europys dīnavydreitūs pi Adrejis i Jonejis jiurom, rūbežoj ar Kosovu, Malnkalneju, Grekeju i Zīmeļmakedoneju.
Aleksejs Apīnis

**Aleksejs Apīnis** (1926) — latvīšu literaturviesturnīks, rakstinīks, latgaļu literaturys viesturis i kulturviesturis tāmātuojs.

Gruomotuos *Latvīšu gruomateiba* ("Latviešu grāmatniecība", 1977) i *Naprosūt atļuovis* ("Neprasot atļauju", 1987) svuorstejs latgaļu 18-19 gs. rūkroksta literaturu.

Kūpā ar I. Klekeri i L. Limani pīraksteitajā gruomotā *Raksteituojs nu Nautrānu* ("Rakstītājs no Nautrēniem", 1989) tiemiejs Andryva Jūrdža dzeivi i dorbus.
18 godu symts

**18 godu symts** irā laikavyds, kurs suocēs 1701 godā i tuoļuojuos da 1800 gods (īskaitūt) pa Gregora kalenderam.

## Nūtikšonys
* 1725 godā jezuitu dokumentūs pasaruoda pyrmais latgaļu teksts — dasagrīzšona „svātajam kūkam” līpai.
* 1730 godā izdrukavuota pyrmuo latgaļu gruomota, kas leidz myusu dīnom navā izaglobuojuse
* 1750 godā Vilnē izdrukavuota J.A.Hilzena gruomota *Inflanty*
* 1753 godā izdrukavuoti *Evangelia Toto Anno* (t.s. „Osyuna evaņgeleji”). Irā izaglobuojuši. Plaši lītuota gruomota Latgolys katuoļu bazneicuos da poš 20 godu symta. Latgalīšu raksteibys normativais paraugs.
* 1755 godā iz Kruoslovu atsaucami lacaristi goreigajam seminaram īstateit i paturēt. Stotoma niulejuo bazneica (dabeigta 1767 godā)
* 1757 godā dorbu suoc Kruoslovys bazneickungu seminareja — sova laika pyrmais augstuokais vuiceibys īstots Latvejā (dareja da 1844 godam, sagatavādams 253 bazneickungus). Seminarejā vuica i latgaļu volūdu.
* 1761 godā Daugpiļs jezuitu škola puortaiseita par gimnazeju, 1767 godā pi juos īstateita teologejys klase katuoļu bazneickungim sagatavēt. 
* 1768 godā Aglyunā suokta stateit niulejuo bazilika, pasvieteita 1800 godā, bazilikys tituls nu 1980 goda. 
* 1772 godā Latgola daškierta Krīvejai piec Puolejis pyrmuos daleišonys, slavu ītaka pasastyprynoj.

## Nūruodis
* Lideja Leikuma. *Gruomota Školuotuojim*. Lielvārds, 1993.
Aloizs Broks

**Aloizs Broks** (1898—1943) beja latgaļu religiskais i ļaudyskais dareituojs, pedagogs, puorvārsuojs, redaktors. Puorvierss iz latgaļu volūdu Jaunū Īstuodejumu.

Dzims Varakļuonu pogostā, studejs teologeju Vienā, tī dabuojs teologejis doktora cylys. Bejs Aglyunys gimnazejis inspektors i direktors. Izlaids pedagogisku žurnalu „Draugs” (1928—1931), bejs žurnala „Zīdūņs” (1931—1939) redaktors.

1942 godā pajimts navaļā, nūvasts da Štuthofa koņcentracejis nūmetnes. Juo tuoluokais nūlicīņs nazynoms.

Izlaids dvēseliska turīņa gruomotys. Puorvierss nu greku originala Jaunū Īstuodejumu (I daļa: „Svātī Roksti. Jaunais Īstuodejums. Jezus Krystus Evaņgelejs i Apostolu dorbi”, 1933; II daļa: „Apostolu viestulis i Apokalipse”, 1937).

## Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka „Latgola: volūda, literatura, folklors” („Latgale: valoda, literatūra, folklora”) Rēzne, 2003
Aluviskuos nūsādys

**Aluviskuos nūsādys** aba **aluvejs** (nu latiņu *alluvius < alluere* — 'skoluot, skoluotīs'; , *alūvijs*) — upmolu nūsādys, kurys sataisa i puornosoj nūtalejis voi laiceigys iudiņa straujis upu lejuos.
Andora

**Andora** (katalaņu: *Principat d’Andorra*, , ), oficialai **Andorys Principalitets** (*Principat d'Andorra*, *Principado de Andorra*, *Principauté d'Andorre*) irā vaļsteiba Europā.
Andris Viejāns

**Andris Viejāns** (; pa eistyn. vuordam **Donats Kalnačs**, 1927—2005) beja latgaļu ailinīks i publicists. Rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos. Latgaliskai — aprakstīņu lasejums *Latgolys mozaika* (1992). Poezeja drukavuota publicistikā.
Apleice

**Apleice** irā apleik asūšūs apstuokļu, nūsacejumu i ītaku kūpums, kurymā subjekts voi objekts byun, dzeivoj, dora, raistuos (pīvadumam, veseleiga dzeivis apleice, ekologiska apleice, mīsta apleice, literatu apleice, sveša apleice, jauna apleice, škārsteikla apleice, automatizāta apleice, ”MS Windows” apleice).
Apleicsardzeiba

**Apleicsardzeiba** irā ciļvēcis dobyskuos apleicis sorguošona, ryupaste ap dobys resursu izglobuošonu, atjaunynuošonu i palobuošonu.

Apleicsardzeiba sasadora nu:
* konkretu leidziekļu i projektu apleicei sorguot (pīvadumam, teirejūt iudiņus, atjaunynojūt dzeivinīku populacejis, puordorūt palīkus i leidz.);
* atsateikūšu tīseibu aktu (pīvadumam, lykumi, kuri aprūbežoj zemis i cytu dobys resursus izlītuošonu, napaļaun pīmūrdīņa i leidz.);
* politisku i ļaudysku kusteibu, kurys vadynoj pījimt apleici sorgojūšus tīseibu aktus i īdzeivynuot apleici sorgojūšus projektus (pīvadumam, „zaļūs” kusteiba, „zaļuos” partejis i leidz).

## Verīs taipoš
* Apleiczineiba
Apleiczineiba

**Apleiczineiba** aba **ekologeja** irā zineibys atzare, kura tiemej mejveici iz vyds fizikaliskūs, kimiskūs i biologiskūs apleicis komponentu.

Nazcik pošu svareigūs apleiczineibys tiemejamūs problemu kupsu:
* dobys pīmūrdīņs, tymā vydā iudiņu i augzemis pīmūrdīņs;
* palīku rāds;
* apleicis maituošona deļ cylvāka darbeibys; 
* vītejuos i globaluos ekonomiskuos raisteibys ītaka iz biovysaideibu;
* globaliskuos klimata puormejis;
* dobys resursu saprateiga izlītuošona;
* tvereiguo raisteiba.
Aplikaceja

**Aplikaceja** (, ) atškireibā nu programys, kas varātu byut sevkurs naatkareigs gobols raksteits nūteiktā volūdā, aplikaceja irā leluoka programu kūpa, kuru lītoj nūliktam mierkim.
Apolinarejs Dieglis

**Apolinarejs Dieglis** (; 1906—1984) beja izslivs Ludzys apleicīnis pūdars.

Dzims Mērdzinis (niu Blontu) pogosta Lelajūs Blontūs randaunīka saimē. Omotu vuicejīs pi Jezupa Šmulāna. Darynuojs muoliņus žbanus i cytus saimesteibys traukus, piec Ūtruo pasauļa kara dasagrīzs i vazu, svečnīku, palādiņu pūdu taiseišonai.

Nu 1948 goda pīsadalejs paruodēs, 1960 godā dabuojs Tautas skaistomota meistara pasaukys. Muokslys zininīks Juoņs Pujats paliedziejs A. Diegļam izraisteit sovpateigū muokslyskū stili, paturūt arhaiski parostuos, gryutonuos formas ar bīzmineigu tacys puškuojumu.

## Nūruodis i olūti
Armeneja

**Armeneja**, oficialai **Armenejis Republika** (armeņu: *Հայաստանի Հանրապետություն*; *Hayastani Hanrapetut’yun*) irā vaļsteiba Europā.
Arvīds Aizsils

**Arvīds Aizsils** — latvīšu kulturys dareituojs, latgaļu folklora aizraksteituojs i tāmātuojs, latgaļu leksikys laseituojs.

Pīrakstejs latgaļu folkloristikā vierteigu monografeju *Senejuos kuozys [[Daugpiļs apleiciņs|Daugpiļs apleicinī]]* („Senās kāzas Daugavpils apriņķī”) (1941).
Atmeja

**Atmeja** — kaida naviņ subjekta, objekta ci darbeibys vīna nu varamūs formu. Pīvadumi: darbeibys atmeja, transporta atmeja, runys atmeja, daslāguma atmeja, guoduošonys atmeja, atsacejuma syuteišonys atmeja, augļu atmejis, pasaruodeit vysaiduios atmejuos, izalaseit cytu darbeibys atmeju.
Auguoji

**Auguoji** () irā vysuleluokuo Zemis dzeivūs organizmu grupa, kuri autotrofai barojās, izlītuodami Saulis energeju (fotosiņteze), kuru šyunys tur bīzeigu apvolku (parostai nu škīzninis) i kuri natur vareibys dreiži puorīt iz cytu vītu.

Cieškuok pazeistamī auguoji: kūki, pučis, kryumi, zuole, staipekni, papards, syunys i tt.

Pasaulī vys vēļ navā zynoms precizs auguoju škiru skaits, izškireigi tāmātuoji runoj ap daudzumu nu 287 000 da 422 000.
Augusts Egluojs

**Augusts Egluojs** (; pa eistyn. vuordam *Ciprijans Pokrotnīks*, 1904—1994) beja latgaļu ailinīks, rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos.

Dzims Bieržpiļs pogosta Leidumnīku solā. Latgaliskai — poezejis lasejums *Dzīsmis rudiņa saulei* (1936).
Augškaļne

**Augškaļne** () aba **Nadvyški** (*Nadviški*) — sola Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogostā, iz vyds Kondaunīku i Putānu solu. Augškaļnē irā katuoļu bazneica, sūpluok juos – kopi.
Augškaļnis katuoļu bazneica

**Augškaļnis svātuos Saimis katuoļu bazneica** () irā katuoļu svietneica Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogosta Augškaļnis solā, vīna nu diveju katuoļu bazneicu Ombumuižys pogostā.

Napatuoļ nu bazneicys irā senejuos plebanejis pamati i Augškaļnis kopi.
Augškaļnis kopi

**Augškaļnis kopi** () irā katuoļu kopi Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogosta Augškaļnis solā, sūpluok Augškaļnis bazneicys.
Austreja

**Austrejis Republika** () irā vaļsteiba Europā. Ledzīvotāju Austrejas - 8,9 mil., joma  83 871 km².
Aviaceja

**Aviaceja**

## Skrīnmašiņu viesture
* VEF I-11 
* VEF I-12
* VEF I-14
* VEF I-15
* VEF I-16
* VEF I-17
* VEF I-18
* VEF I-19
Anna Stafecka

**Anna Stafecka** (1953) — latgalīšu volūdzinineica.

Dzymuse 1953 g. Ludzys rajona (niule - Rēznis nūv. Miglinīku pogosta Sylovā. Vuicejusēs Lyuzinīku pamatškolā i Nautrānu vydsškolā. Beiguse Latvejis vaļstiskuo universiteta (niule - Latvejis universitets) Filologejis fakuļtetu 1977 godā. Dora Latvīšu volūdys institutā. Tiemej dialektologeju i latgalīšu volūdu. Filologejis doktore.

**Gruomota:**
* *Latgola: volūda, literatura, folklors* ("Latgale: valoda, literatūra, folklora", kūpā ar Janinu Kūrseiti, 2003).

Rakstīni ziniskūs lasejumūs i periodikā. Sastatejuse eisys latgalīšu - latvīšu vuordineicys, kurys izdrukavuotys nazcik gruomotu piecrunuos.
Baļtejis vaļsteibys

**Baļtejis vaļsteibya** irā Latveja, Lītova i Igauneja. Nazkod 20 godusymta suokuos pi vaļsteibom pīskaiteja taipoš i Suomeju.

## Leluoki mīsti
**Leluokī mīsti pa dzeivuotuoju skaitam ([[2009]])**

# Reiga, Latveja — 715 978
# Viļne, Lītova — 544 206 1
# Talins, Igauneja — 404 005
# Kaune, Lītova — 353 800 1
# Klaipieda, Lītova — 183 828 1
# Šauli, Lītova — 126 548 1
# Paneviežs, Lītova — 113 212 2
# Daugpiļs, Latveja — 104 870
# Tarbata, Igauneja — 98 480
# Līpuoja, Latveja — 85 149

1 2008. goda statistika. 2 2007. goda statistika.

## Tēmēt taipoš
* Baļtejis ceļš
Baļtejis jiura

**Baļtejis jiura** irā Atlaņtejis okeana baseina jiura Europys pūstumreitūs. Nu vīnys pusis atškir Skaņdinavejis pussola, nu cytys — Centraluos i Reitu Europys daļa i Danejis jiursolys. Leluo Belta (16 km plots), Mozuo Belta (600 m) i Eresuna (3,5 km) jiuru šauri saškir ar Kategata jiuru šauri, a caur Kategata i Skageraka jiuru šauri — ar Pūstumu jiuru. Ar kanalim Baļtejis jiura irā saškierta ar Boltū jiuru (Boltuos i Baļtejis jiuru kanals) i ar Pūstumu jiuru (Kīļa kanals).
Benedikts Zazerskis

**Benedikts Zazerskis** (1867–1917) — sakstagalīts, Krimys gubernators nu 1912 da 1917 godam, ir dabuojis generala pakuopi. Uzturiejs sakarus ar dzymtū pusi i rakstejs Vitebskys, Krimys i latgaļu gazetom. Bāgdams nu boļševiku, 1917 goda zīmys mienesa 19 dīnā Benedikts Zazerskis kūpā ar saimi – sīvu (nu Dagdys pusis) un trejim bārnim – nūsleics Malnajā jiurā.

## Olūti
* Zeile P. Kaida latgalīšu generala pīmiņai. Tāvu zemes kalendars 1998. Rēzekne: LKC izdevnīceiba. 1997. 81.
Beringa šauris

**Beringa šauris** irā jiuru šauris iz vyds Sibira (Azejis reitu dalis) i Aļaskys (Amerikys vokoru dalis). Šauru garums — ap 85 km, dziļums — tik 30—50 m. Nu geografiskuo redzīņa šauris taipoš saškir Beringa jiurys ar Čukču jiurom.

Beringa šauru vydā irā Diodemu jiursolys.

Beringa šauris i Beringa jiurys pasauktys Danejā dzymušuo krīvu tāmātuoja Vitusa Beringa (*Vitus Bering*), atceļuojuša da šauru 1728 godā, vuordā.

## Beringa sauszemis puorīma
Irā izcalta hipoteze, ka ladslaikūs Beringa šauru vītā egzistiejuse sauszemis puorīma, pa kuru pyrma 12 tyukstūšu godu ļauds varēja atīt nu Azejis da Amerikai.

Myuslaikūs atsarads pasūlejums stateit tyltu voi zamiudiņa tuneli, kurs saškiertu Ameriku i Azeju Beringa šauru vītā, tok cikom kas dorbi navā dareiti.
Beļgeja

**Beļgeja** (; ; ), oficialai **Beļgejis Kieneste** (*Koninkrijk België*; *Royaume de Belgique*; *Königreich Belgien*) irā vaļsteiba Europā.
Biznesa analitika

**Biznesa analitika** — procesu, tehnologeju, pajiemīņu i leidziekļu kūpums, kurs ļaun pasajāmumam pīlaseit i izanalizēt informaceju ap sovu saimestiskū darbeibu, kab lobuok saprostu vysaidu faktoru ītaku iz uzjiemiejdarbeibys rezultatim i pījimtu pareizus sasprīdumus ap uzjiemiejdarbeibys tuoluoku raisteišonu.

Biznesa analitika irā vīna nu biznesa rāda zamatzaru.
Bolvi

**Bolvi** () — mīsts pūstumu Latgolā, Bolvu nūvoda centrys. Mīsts atsarūn Bolvu i Pārkuņu azara malē, obejus azarus saškir Bolupe, autoceļu P35 i P47 krystā. Atostums da Rēzeknei — 80 km, da Reigai — 219 km.

Mīsta centrā irā pīminieklis Latgolys partizanu pulka karaveirim, tautys pasaukā „Stanislavs”.

## Nūruodis
Bolvu nūvods

**Bolvu nūvods** () — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Latgolā, kas sasadora nu divejim mīstim i 19 pogostu.

## Nūruodis
Bondarovys krystakmiņs

**Bondarovys krystakmiņs** () — akmiņs ar krystu Pušmucovys pogostā, senejūs latgalīšu dīvalyugšonys vīta.

Akmiņs atsarūn iz Pušmucovys i Zviergzdiņa pogostu rūbežu, iz vyds Mjakinku solys i nazkodejuo Bondarovys foļvarka. Akmiņs atrūnams, nu Ludzys—Kuorsovys sašys grīžūt pa kairai 2,5 km aiz Zviergziņa pagrīzīņa i 0,5 km aiz Selekovys azara, tuoļuok braucūt pa melioratoru pastateitu leļceļu, kurs vad caur Balūžovu da Krystužānu, i piec 2,7 km kruši pasagrīžut pa kairai iz dīnavydu pusi. Leikumā pa lobai atsazaroj leļceļš da Mjakinku (0,5 km).

Bondarovys krystakmiņs pasaukts pa Bondarovys foļvarkam, kurs nazkod bejs 700 m iz pūstomvokorim nu akmiņa. Akmiņa garums 3,9 m, plotums 1,5 m, stuovonajā, ploskonajā molā (augstums 1,2 m) īkolts krysts. Pa pīstuoškim, pi akmiņa bejuse senejūs latgalīšu dīvalyugšonys vīta. Ap 1900. godu itamā vītā audzs vacs mežs i napatuoļ bejs vēļ ūtrys akmiņs ar īkoltu krystu.

## Nūruodis
Bonifacejs Briška

**Bonifacejs Briška** (sagvuords **Striču Joseļs**, 1902—1994) beja latgaļu rakstinīks, ļaudyskais dareituojs, vīns nu latgaļu raksteibys raisteituoju. Dzims Varakļuonu pogostā. Kozsalīšu solā. Nu 1944 goda dzeivuojs ASV.

Pīrakstejs stuošku lasejumu „Humoreskys” (1965), eseju gruomotys „Latgali politiskajuos patmaļuos” (1957), „Latgola, muna tāvzeme” (1984).

## Nūruodis i olūti
*Janina Kūrseite, Anna Stafecka „Latgola: volūda, literatura, folklors” („Latgale: valoda, literatūra, folklora”) Rēzne, 2003.
Borkovys ūzuluojs

**Borkovys ūzuluojs** () irā dobys nūlīgtiņs Latgolys vokorūs, Modūnis nūvoda Borkovys pogosta i Varakļuonu nūvoda Mūrmastinis pogostu teritorejā, Lisinis upmoluos. Pluots 62 ha. Īstateišonys gods – 1957. Nūlīgtiņs sataiseits, kab apsorguotu Europā reši sateikamu augtovu (biotopu) — maiseiti ūzulu, gūbu i ūšu meži senejuos upmalis pļovuos.
Bosneja i Hercegovina

**Bosneja i Hercegovina** (bosnīšu, horvatu: *Bosna i Hercegovina*; serbu: *Босна и Херцеговина*) irā vaļsteiba Europā.
Bērnaklase

**Bērnaklase** irā navideiga zamklase. Pīvadumam, ka Javys programā deklarāts "class A extends B", tūlaik A irā klasis B bārnklase.
Būrzovys kaupraine

**Būrzovys kaupraine** — reļjefa pasacālums, Latgolys augstainis pūstumreitu daļa.

Kauprainis vierss naleidzons, ar izsaceigom pīkaļnem. Lelumu kauprainis aizjam ploskonviersa lelkaupri, kuru viersa augstums 150 – 170 m augšuok jiuru leidzīņa. Cytur kauprainē pasaceļ morenu kaupri.

Būrzovys kauprainis pamatplīkšni irā viersejuo devona Daugovys svitys Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis jū puormej Solyspiļs svitys dolomiti, dolomitmergeli i vapnakmini. Kauprainē irā vītejuos zeimeibys limnoglacialuo muola, žvyra i smiļkts kajeri, piec jū izlītuošonys kūna nikur vaira nadoroma teritorejis rekuļtivaceja.

Kaupraine īīt Dīnavydreitu geobotaniskuo apleiciņa pūstumu daļā.
Suņi

**Suņi** () ira plieseigo zvieru giņts iz suņu saimis (*Canidae*).

## Škiras
Ira 11 škiru *Canis* giņtī:
* *[[Canis adustus]]* Sundevall, 1847
* †*[[Canis antonii]]* Zdansky, 1924
* *[[Canis aureus]]* Linnaeus, 1758
* †*[[Canis chihliensis]]* Zdansky, 1924
* †*[[Canis dirus]]* Leidy, 1858
* *[[Canis himalayensis]]* R. K. Aggarwal et al., 2007
* *[[Canis latrans]]* Say, 1823
* Palākais vylks (*Canis lupus* Linnaeus, 1758)
* *[[Canis mesomelas]]* Schreber, 1775
* *[[Canis rufus]]* Audubon & Bachman, 1851
* *[[Canis simensis]]* Rüppell, 1840

## Nūruodis i olūti
Karakals

**Karakals** ()  ira naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Caracal caracal* dzeivoj Afrikā i dīnavydvokoru Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 65—90 cm;
Astes garums: 30 cm;
Svors: 13—18 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira  zamškiru:
* *[[Caracal caracal algira]]* Wagner, 1841 
* *[[Caracal caracal caracal]]* (Schreber, 1776) 
* *[[Caracal caracal damarensis]]* (Roberts, 1926) 
* *[[Caracal caracal limpopoensis]]* (Roberts, 1926) 
* *[[Caracal caracal lucani]]* (Rochebrune, 1885) 
* *[[Caracal caracal nubica]]* J. B. Fischer, 1921 
* *[[Caracal caracal poecilotis]]* Thomas & Hinton, 1921 
* *[[Caracal caracal schmitzi]]* (Matschie, 1912)

## Nūruodis i olūti
Catopuma badia

**Catopuma badia** (Gray, 1874, , ) ira leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Catopuma badia* dzeivoj tikai Borneo jiursolā.

## Izavierīņs
Auguma garums: nu 53 da 70 cm;
Astes garums: nu 32 da 39 cm;
Svors: 3—5 kg.

## Nūruodis i olūti
Cyblys nūvods

**Cyblys nūvods** () — administrativa i kulturviesturiska teritoreja natuoli nu Ludzys mīsta pi Krīvejis rūbeža. Nūvodā īīt Blontu, Cyblys, Leidumnīku, Pušmucovys i Zviergzdiņa pogosti. Nūvoda centrys — Cybla.

## Geografeja
### Rūbeži
Nūvods tur rūbežu ar Kuorsovys i Ludzys nūvodu  i 35 km garu reitu rūbežu ar Krīveju. Nūvods irā rūbežmalis režima teritoreja.

### Doba
#### Reljefs i geologeja
Cyblys nūvoda reitu daļa izalikaliejuse Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, reitu daļa apjam Latgolys augstainis pūstumreitu styuri — Būrzovys kaupraini, kura pasadrejuse nu laduoju iudiņu guliejuma, partū ite vaira kaupru na nūvoda vokoru daļā. Augšuok apleicīnis vysucīšuok pasaceļ Kopukolns (samiereigais augstums — 32 m). Pa vyscaureigajam augstumam nūvoda vysuaugstais punkts — Vabaļu kolns (172 m augšuok jiuru leidzīņa).

#### Klimats
Māronuos jūstys koņtinentalais klimata tips. Vydyskuo temperatura janvara mienesī -7°C, juļa mienesī +17°C. krytuļu daudzums ap 650—700 mm godā. Snīgs turīs vydyskai 118 dīnu par godu. Kienejūšī vieji vosor — vokoru i dīnavydvokoru, zīm — dīnavydreitu i dīnavydu.

#### Geologeja
Pamatplīkšni — viersejuo devona Daugovys svitys karbonatplīkšni, dolomiti, taipoš rati dolomitmergeļu i muola vydkluoški. Iz dīnavydim nu Kurjis upis — Salaspiļs svitys dolomiti, dolomitmegeli i vapnakmini. Pamatplīkšni viersā naatsasadz, jūs apkluoj vysaida vacuma, bīzuma (5—35 m ) i ciļmis kvatara nūsādys.

## Nūruodis
Cylvāks

**Cylvāks**, taksonomiskai ***Homo sapiens*** (latiņu volūdā: **saprateigais cylvāks**) irā vīneiguo dzeivuo škira ''Homo'' (cylvāku) giņtī.
Cytu religeju dīvanomi Latgolā

## Cytu religeju dīvanomi Latgolā pa pasaukai

## B
* Bolvu baptistu lyugšonu noms

## D
* Daugpiļs adveņtistu bazneica (Septeituos dīnys adveņtistu Daugpiļs parapeja)
* Daugpiļs baptistu bazneica
* Daugpiļs sinagoga

## K
* Kuorsovys adveņtistu lyugšonu noms (Septeituos dīnys adveņtistu Kuorsovys parapeja)
* Kruoslovys adveņtistu lyugšonu noms (Septeituos dīnys adveņtistu Kruoslovys parapeja)

## L
* Leivuona adveņtistu lyugšonu noms (Septeituos dīnys adveņtistu Leivuona parapeja)
* Ludzys adveņtistu lyugšonu noms (Septeituos dīnys adveņtistu Ludzys parapeja)

## R
* Rēznis adveņtistu bazneica (Septeituos dīnys adveņtistu Rēznis parapeja)
* Rēznis baptistu parapejis lyugšonu noms
* Rēznis sinagoga

## T
* Tiļžys baptistu lyugšonu noms
DHK Latgale

**Hokeja komanda "Latgale"** — Daugpiļs hokeja klubs, valeimuo Reigys hokeja sasaveicīņa čempions.
 
* Kluba kruosys - zyla, bolta
* Liga - Latvejis hokeja liga
* Golvonais treners - Igors Smirnovs 
* Trenera asistents - Guntis Bāliņš 
* Vadeibnīks - Aleksandrs Sverčkauskys 
* Sovinīks - Leonards Teņs 

## Viesture
* 2000 g. atdareita Daugpiļs ladshale
* 2003 g. īstateits Daugpiļs mīsta hokeja klubs, saškirūt hokejistus nu Daugpiļs ladsškolys i mīsta amaterkomandu, pasadarejuse Daugpiļs mīsta hokeja komanda *Latgale*.
* 2003/2004 g. sezonā komanda pīsadaleja valeimajā Reigys hokeja sasaveicīnī i treneru Sergeja Ivčenkys i Alekseja Rešetnikova vodoma izaceikstēja par čempionu titeli.
* 2004/2005 g. sezonā puorsameja komandas sadors i treneri. 
* 2005/2006 g. sezonā pīsadaleja "Falck" valeimajā Latvejis Viersligys hokeja sasaveicīnī.

## Sātvīta
Kluba sātvīta - Daugpiļs ladshale. Komandas darbeibu atspaidoj Daugpiļs mīsta pošvolds.

## Dasnāgumi i aizjimtuos vītys
* 2003/2004 g. valeimajā Reigys sasaveicīnī - 1 vīta
* 2004/2005 g. valeimajā Reigys sasaveicīnī - 2 vīta
* 2005/2006 g. Latvejis Viersligā - 3 vīta
* 2006/2007 g. Latvejis viersligā - 5 vīta

## Nūruodis
* Daugpiļs hokeja komandys ''Latgale'' teiklavīta
Dadurekrans

**Dadurekrans** irā elektroniskys ītaisis ekrans, kurs var na tik paruodeit informaceju, a i juos dabuot.

Kod lītuotuojs dadurekranā damīdz atsateikūšū vītu, piersta dasadyurīņs puormejams par informaceju i nūdūdams programaturai. Partū dadurekrans var atmeit klaviaturu, peli, gaismys zeimuli i leidz. paleigītaisis.

Dadurekranus tur datori, pruottelefoni, terminali (pīvadumam, kopejneicuos apskaitei dareit, bankūs ailis numerim izdūt i tt.).
Catopuma temminckii

**Catopuma temminckii** (, , ) irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Catopuma temminckii* dzeivoj Dīnavydreitu Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: nu 66 da 105 cm ;
Astes garums: nu 40 da 57 cm;
Placu augstums: 56 cm;
Svors: nu 9 da 16 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira 3 zamškiru:
* *[[Catopuma temminckii dominicanorum]]* Sclater, 1898 
* *[[Catopuma temminckii temminckii]]* Vigors & Horsfield, 1827 
* *[[Catopuma temminckii tristis]]* Milne-Edwards, 1872

## Nūruodis i olūti
Ciļviece

**Ciļviece** — pasauļa ļaužu vysums aba vysu *[[Homo sapiens]]* atmejis iņdividu vysums.

Ciļviecis sapratīņs var zeimuot:
* vaira na 2 milijonus godu iz Zemis ekzistejūšu dzymumu, kurs pīstuov treis pūsmys: agreimī ļauds, senejī ļauds i vāleimī ļauds; 
* vysus Zemislūdis dzeivuotuojus, kuri niule irā dzeivis guojumā iz vyds dzimšonys i nūmieršonys;
* kurymā naviņ viesturiskā laikā dzeivuojušu personu vysumu;
* niule iz Zemis dzeivojūšu iņdividu, personeibu, pilīšu vysumu.

Ciļviece sasadola rasēs, tautuos, socialajuos i kulturyskajuos grupuos. Parostai ap ciļvieci runoj napavaļdeigai dalejumam kuortuos (veirīšu, sīvīšu) voi ļaudeibuos. Ciļviecis sapratīņs semaņtiskai apjam na viņ iņdividu fiziskū daudzumu, a i nūtaleju aizzineigu informacejis meitu iz vyds jūs. Ciļviecis darbeibys rezultata parostai sauc par kulturu.

## Verīs taipoš
* Pasauļa dzeivuotuoji
Dagda

**Dagda** — mīsts dīnavydreitu Latgolā, Dagdys nūvoda centrys. Atsarūn Latgolys augstainis reitu pīkaļnē, pi Dagdys azara i Narūtys upeitys, 26 km pūstumreitūs nu Kruoslovys, 267 km nu Reigys. Pluots — 3 km², dzeivuotuoju bīzeiba — 899 dzeiv/km².

## Teiklavītys
* Dagdys nūvoda portals
Dagdys nūvods

**Dagdys nūvods** () irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu Dagdys mīsta i 10 pogostim.
Daguļs

**Daguļs** ira škeista i dedzeiga (ar gaisā asūšū skuobekli vīgli reagejūša) lītne voi škeistu i dedzeigu lītņu maisīņs, kuru lītoj transportleidziekļūs, kab dabuotu lela syltuma energejis daudzuma i darbynuotu transportleidziekļa dzeitivi.

Daguļs irā vīna nu kurīņa atmeju. Daguļa atmeju pīvadumi:
* benzins;
* dizeļdaguļs (dizeļs);
* mazuts;
* soļarolejs (soļars);
* gazolins
* i ct.
Damīgt

**Damīgt** — mīgt vīnu nu datora pelis pūgu tai, kab atsarostu klikstīņa skons. Ka navā taišni raksteits, voi vajag damīgt kairū, voi lobū pūgu, tūlaik dūmuota pelis kairuo pūga.
Daneja

**Daneja** () irā vaļsteiba Pūstumu Europā. Kūpā ar Grenlandeju i Fareru Solom veidoj **Danejis Kienesti** (). Daneja irā iz dīnavydim vysuvaira byunūša Skaņdinavejis vaļsteiba iz vyds Baļtejis i Pūstumu jiurys. Vaļsteibys teritoreju veidoj Jutlandejis pussola i nazcik solu – Zelandejis, Fina, Langelana, Bornholma i cytys mozys. Jutlandejis dīnavydūs rūbežs ar Vuoceju (68 km). Kategata i Eresuna jiuru šauris škir Daneju nu Švedejis, Skageraka jiuru šauris – nu Norvegejis. Pyrma Kīļa kanala izkasšonys, vīneigais kuģu ceļš nu Baļtejis jiurys da Pūstumu jiurai beja varams pa itym trejim kanalim, zynomim kai "Danīšu šauri".

Myuslaikūs Daneja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratisku vaļdeibu. Danejai irā vaļsteibys leidzīņa vaļdeiba i 98 vītejuos vaļdeibys (pošvoldi). Koč i nu 1973 gods Daneja irā Europys Savīneibys dalineica, jei navā dasaškieruse pi eurys zonys i vys vēļ vaļsteibys oficialuo valuta irā Danejis krona. Daneja irā nazcik vydtautisku organizaceju dalineica nu pošys īstateošonys dīnys – NATO i Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejā (VEKRO). Taipoš jei irā Europys Drūsuma i Kūpādareibys organizacejis (EDKO) dalineica. Byuteigai atguoduot, ka Grenaldeja i Fareru Solys, teritorejis ar lelu autonomeju, navā Europys Savīneibys dalineicys.

Danejai ar jaukta tierga kapitalizma ekonomiku i augstu vaļsteibys labtureibu irā vīns nu pošu augstū leidzīņu ījāmumu leidzonumā. Danejā irā pošu lobais komercdarbeibys klimats pasaulī. Nu 2006 gods da 2009 godam Danejis Kieneste pīzeita kai "pošu laimeiguo vīta iz zemis", pamatojūtīs iz veseleibys, labtureibys i izgleiteibys standartim. 2010 godā Daneja pīzeita kai vīna nu pasauļa mozuok korumpetajom vaļsteibom.

Vaļsteibys nacionaluo danīšu volūda irā cīši radnesteiga švedu i norvegu volūdai, ar kū irā styprys kultureigys i viesturiskys saitys. 80,9% Danejis dzeivuotuoju irā evaņgeliku ļutarticeigī. Pa 2010 gods datim 548,000 cylvāku (9,9% Danejis dzeivuotuoju) irā emigranti ci emigrantu piedinīki. Vysuvaira (54%) nu jū irā cytu Skaņdinavejis ci Europys vaļsteibu ļauds, cikom cyti pa lelumam irā nu Tiveimim Reitim i Afrikys vaļsteibom.

## Nūruodis
Datu puorlaidis protokols

**Datu puorlaidis protokols** (anglīšu: *protocol, data transmission protocol*; krīvu: *протокол передачи данных*; latvīšu: *protokols; datu pārraides protokols*) — diveju ītaišu sovā vydā dasarunuoti nūsacejumi ap tū, kaidam vajag byut puorlaižamūs datu formatam.

Kab nūtyktu datu puorlaide iz vyds sevkuru diveju ītaišu, jom pyrma tuo sovā vydā vajag dasarunuot ap protokolu.

Ītaisis, kurys dasarunoj ap protokolu, var byut, pīvadumam:
* dators i drukaunīks;
* dators i dators;
* dators i servers;
* dators i maršrutātivs 
i leidz.

Datu puorlaidis protokols nūstota:
* kaidu klaidu puorvēris atmeju ītaisis lītuos i voi vysā lītuos (pīv., puorvēris skaitlis, kura juo atmeja/kaida formula);
* kaidu datu samīgšonys metodu lītuos i voi vysā lītuos (pīv., "zip" lelim failim puorsyuteit caur iņternetu, LAN voi WAN);
* kai syuteituoja ītaise paviesteis, ka beiguse zinis syuteišonu (in a zynuošonuos davodā (Communications port) lītuos pagluobis kanalu, serejeigaji (USB) puorlaidei lītuos suoku i nūstuošonys skaitus);
* kai dabuojieja ītaise paviesteis, ka dabuojuse zinis;
* datu puorlaidis dreizums (bodūs voi bitūs);
* ci puorlaide byus sihroniska, ci asinhroniska;
i leidz.

Protokolā taipoš var byut paradzāti pruoteigi pajiemīni datu puorlaidis klaidom aptikt i pareizajim datim atjaunynuot, taipoš pajiemīni datim šifrēt i atšifrēt.
Daugpiļs nūvods

**Daugpiļs nūvods** () beja Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolys dīnavydūs i Sielejis reitūs, kas sasadora nu 19 pogostim. Nūvoda administrativais centrys beja Daugpiļs, kas kai republikys mīsts navā īkļauts nūvoda sadorā. Leluokuo apdzeivuotuo vīta — Vacstropi.
Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs

**Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzejs** () irā golvonais muzejs Daugpilī, vīns nu pošu leluokūs i vacuokūs muzeju Latgolā.

Muzeja pyrmaguojieja beja Latvejis vaļstiskuo viesturis muzeja Daugpiļs atdaļa. Juos organizātuojs — tapātuojs, Daugpiļs vaļstiskuo školuotuoju instituta docātuojs Oskars Kalējs. 1938 godā atdaļa tyka par sovrūču muzeju, i O. Kalējs beja juos pyrmais direktors (1938—1941).

Daugpiļs nūvodtēmis i muokslys muzeja kuorms irā arhitekturys pīminieklis — stateits 1883 godā jugendstilī.
Daugova

Garums1020 km
Iztaknu Valdaja augstainis Krīvejā
ĪtakReigys leicī, Baļtejis jiuruos
Tak paKrīvejis, Boltkrīvejis, Latvejis teritorejom
Niulejuos pasaukys cytuos volūduoslatvīšu — *Daugava*lītaunīku — *Dauguva*līvu — *Väina*igauņu — *Daugava jõgi; Väina jõgi*suomu — *Väinäjoki*krīvu — *Даугава; Двина; Западная Двина*boltkrīvu — *Даугава; Дзвіна; Заходняя Дзвіна*puoļu — *Daugava; Dźwina*vuocīšu — *Daugava; Düna*
Nūkritīņs221 m
Nūteciejums678 m³/s (7,310 ft³/s)
Iudiņbaseina pluots87,900 km² (33,900 mi²)

**Daugova** () irā vysuleluokuo Latgolys i Latvejis Republikys upe, iztakūša nu Valdaja augstainis Krīvejā, takūša pa Krīvejis, Boltkrīvejis i Latvejis teritorejom, ītakūša Baļtejis jiuru Reigys leicī. Kūpeigais upis garums — 1020 km.

Krīvejā Daugova (Zapadnaja Dvina) caur kanalu saškierta ar Berezinys i Dnepra upem.

Iz Daugovys pastateitys tris iudiņspākainis ar dambom — Reigys iudiņspākaine 35 km iz viersu nu upis greivys, Keguma iudiņspākaine vēļ 70 km iz viersu nu greivys i Pļaveņu iudiņspākaine 107 km iz viersu nu greivys. Catūrtuo — Daugpiļs iudiņspākaine beja planavuota 20 godu symta 80 godūs, tok projekts satyka lelu pretiveibu nu ļaudeibys pusis i nabeja īdzeivynuots.

## Mīsti pi Daugovys
* Veližs, Krīvejā
* Vicebskys, Boltkrīvejā
* Polackys, Boltkrīvejā (Polacka apleicīnē atrūnami Daugovys akmini) 
* Daugpiļs
* Jākubmīsts
* Uogre
* Solyspiļs
* Reiga

## Datakys
Zeimeiguokuos datakys:
* Polota
* Kaspļa
* Meža

Datakys Latgolā i Sielejā:
* Kairuos molys (Sielejā) — Laucesa, Īlyukste, Dvīts, Eglaine.
* Lobuos molys (Latgolā) — Indreica, Leiksna, Dubna, Narata, Aivīkste.
Dekteri

**Dekteri** — sola Rēzeknis nūvoda Nautrānu pogostā.

Koordinatys: 56° 45' 0" N, 27° 27' 0" E.

## Nūruodis
* Dekteri zemislopā
* Dekteru paceļnīkatvaigi 
* Dekteru paceļnīkatvaigi
Dekters

**Dekters** (pa eistyn. vuordam **Donats Myurinīks**, 1901—1963) beja latgaļu bazneicnīks, rakstinīks. Dzims Nautrānu pogosta Dekteru solā. Nu 1944 goda dzeivuojs ASV. Romans „Dorvys cīma ļauds” (1970). Pjesa „Kuozys” (1958).
Daugpiļs Universitets

**Daugpiļs Universitets** () irā universitets Daugpilī, pats lelais i vysuzeimeigais vuiceibys īstots Latgolā, vīna nu diveju regiona augstškolu (sūpluok Rēznis Augstškolys), vīneigais sovrūčais universitets Latgolā.

## Viesture
* 1923 godā īstateits universiteta pyrmaguojiejs — Daugpiļs Vaļstiskais školuotuoju instituts, dareja da 1940 goda.
* 1952 godā  īstateits Daugpiļs Pedagogiskais instituts.
* 1993 godā  Pedagogiskajam instituts daboj vydtautyskys akreditacejis i teik par Daugpiļs Pedagogiskū universitetu.
* 2002 godā puorsaukts par Daugpiļs Universitetu.
Dorūtne

Vacūs formu izglobuošona latgalim dūd parūču vareibu lūkūt škiert nazcik vuordu puoru: 
* *lauzt – lauzšu, lauzeit – lauzeišu*;
* *kūst – kūsšu, kūdeit – kūdeišu*;
* *spraust – sprausšu, spraudeit – spraudeišu*

Samāram - latv.:
* *lauzt – lauzīšu* i taipoš *lauzīt – lauzīšu*;
* *kost – kuodīšu* i taipoš *kodīt – kuodīšu*;
* *spraust – spraudīšu* i taipoš *spraudīt – spraudīšu*.
Dinaburg FC

**Dinaburg FC** aba **Dinaburg** — Daugpiļs futbola klubs, UEFA kausa, Intertoto kausa, Baļtejis kausa, Latvejis kausa, Latvejis Viersligys sasaveicīņu dalinīks.

## Viesture
* 1990 g. klubs īstateits, pyrmuo pasauka - *Celtnieks* ("Stateibnīks" latvīšu vol.)
* 1992 g. puorsaukts par *Daugpiļs BJFK* (Daugpiļs bārnu i jaunīšu futbola klubs)
* 1993 g. puorsaukts par Daugpiļs *Ausekli*
* 1995 g. puorsaukts par Daugpiļs *Vilan*
* 1996 g. puorsaukts niulejā vuordā - par *Dinaburg* (*Dynaburgs* - vīna nu viesturiskūs Daugpiļs mīsta pasauku)
 
Komanda 2 reizis kaitiejuse Latvejis futbola kausa finalā, nazcik sezonu kaitiejuse UEFA kausa sasaveicīnī i Intertoto kausa sasaveicīnī. 2007 godu *Dinaburg* aizsuoce pīsadaleidams Baļtejis futbola ligā, tok piec pyrmuos ailis beja atstateita nu ligys, kam cēlēs aizguodi, ka rezultats dasarunuots.

## Sātvīta
Kluba stadions - *Celtnieks* ("Stateibnīks") Daugpilī (4000 nūsavāruoju vītu).

## Dasnāgumi i aizjimtuos vītys
* *Latvejis kauss* 1991
* Aizjimtuos vītys Latvejis futbola Viersligā:
** 1996 g. - 3 vīta;
** 1997 g. - 3 vīta;
** 1998 g. - 4 vīta;
** 1999 g. - 4 vīta;
** 2000 g. - 4 vīta;
** 2001 g. - 4 vīta;
** 2002 g. - 4 vīta;
** 2003 g. - 4 vīta;
** 2004 g. - 4 vīta;
** 2005 g. - 4 vīta;
** 2006 g. - 4 vīta.

## Nūruodis
* Daugpiļs futbola kluba ''Dinaburg'' teiklavīta
Dzeļžabetons

**Dzeļžabetons** irā ar tāryuda armaturu styprynuots betons, Betons i tāryuds nu temperaturys kūna vīnaiži paplatynoj i aizstīpj, gona labai sagiun, dieļ tuo kūna vīnaiži deformejas. Betons i armatura irā izškireigu mehanisku soveibu — betona styprums spīdīnī irā 10—20 reižu leluoks kai stīpšonuos iztvereiba, dieļ tuo styprynuojums irā eipaši styprys kūpā.

Dzeļžabetonu lītoj kuormu i cytu statīņu stateibā, eipaši tyltu. Padūmu laikā Latgolā, Krystapilī dareja Dzeļžabetona konstrukceju dareitova.
Dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs

**Dzeļžaceļa lineja [[Reiga]]—[[Daugpiļs]]** () irā poša vacuokuo dzeļžaceļa lineja Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā.

Pastateita nu 1858 da 1861 godam, atdareita 1861 goda septembra 25 d. kai dzeļžaceļa lineja **Reiga—Dynaburgs**. Garums 218 km.

## Stacejis i nūstuošonys
Reigys—Daugpiļs dzeļžaceļa linejis stacejis:

Reigys - Daugpiļs dzeļžaceļa stacejis i nūstuošonys:
Dzeļžalaiki

**Dzeļžalaiki** irā pyrmaviesturis pūsmys, kod reikus suoca gotovūt nu dzeļzs. Zīmeļu Eiropā (kai ari Latvejā) tys periods suocēs ap 6 godu symtu prīkš Krystus, a nu vysu vairuok arheologiskū ziņu turim nu pādējuo dzeļžalaiku pūsma, kas beja 5—10 godu symtu piec Krystus.

Dzeļžalaikūs pasaleilynoj apmetņu skaits Latgolys vītuos: Kiutūs, Cyrma azara krostā (kur senejī latgali īsakuortoj Baltejys suomu pamastā apmetnē, suocūt tū apdzeivuot nu 7 godu symta). Golvonuo tūs laiku dzeivotuoju nūsadarbuošona Latgolā ir zemkūpeiba. Dorba reiki vēļ ir primitivi. 

Ap 8—10 godu symtu vairuok suoc audzēt zīmys rudzus, kuri nūmaina mīžus maizis cepšonā. Turpynoj audzēt mozražeigūs, bet pret laika maiņom iztureigūs diveju gryudu vuorpys kvīšus, nu kuru vard bīzū putru (itī kvīši Latvejā audzāti leidz pat 19 godu symtam). Ap 5—9 godu symtu Latvejā īvad ruociņus, siej pupys, zierņus. Mads ir vīneigais, kū lītoj iedīņa pasaldynuošonai. Mads i vosks ir īcīneita mainis prece. Cylvāki tic daudzom dobys dīveibom — gunei, pārkiuņam, saulei, mienešam. Pamozom aizasuoc sabīdreibys nūsasluoņuošona.

Lobi tiemēti dzeļžalaiku pīminiekli saisteiti ar Latgolu voi latgalim irā depoziti Sauliskolnā (arheologs Vladislavs Urtāns), Uoraišu azara piļs (arheologs Jānis Apals), piļskolns Ūleņkolnā pi Pļaveņu. Arheologi rokuši ari nazcik senejūs kopulauku — Lejysbytānūs, Ludzys Ūdu kolnā, Ņukšūs pi Pyldys azara.
Dzierkaļu kolns

**Dzierkaļu kolns** () irā kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā. Ūtruo pa augstumam (aiz Leluo Līpkolna) Latgolys regiona viersyune pa vyscaureigajam (absolutajam) augstumam — 286,5 m augšuok jiuru leidzīņa. 

Dzierkaļu kolns aizjam pyrmū vītu iz vyds Latgolys kolnu (kaupru) pa samiereigajam augstumam — augšuok apleicīnis jis pasaceļ par 89 metri.
Eduards Voļters

**Eduards Voļters** (, , 1856—1941) beja vuocboltīšu etnografs, volūdzininīks, bibliografs, latgaļu folklorys aizraksteituojs i tāmātuojs.

## Dzeivys guojums

Dzims 1856 goda marta 6 dīnā Reigā. Studiejs volūdzineibu Leipcigā, beidzs krīvu literaturys studejis Tarbatā, aizastuojs magistra cylu Harkiva Universitetā. Nu 1918 goda dzeivuojs Viļnē, bejs Viļnis ļaudyskuos bibliotekys direktors (1918—1919), Kaunis centraluos vaļstiskuos bibliotekys vadeituojs i Kaunis mīsta muzeja vadeituojs (1919—1922). Bejs vīns nu Lītovys Universiteta īstateišonys iniciatoru, piečuok bejs Lītovys Universiteta (vāluok — Vītauta Leluo universitets) profesors (1922—1933), skaitejs aizviesturis, etnografejis i ct. kursus.

XIX godusymta beiguos apbraukaliejs lelu Latgolys daļu — Daugpiļs, Rēznis i Ludzys apleiciņus, aizrakstejs daudzejis latgaļu tautysdzīsmis, duorzeņus i tradicejis. Juos izlaids gruomotā „Materiali Vitebska gubernejis latvīšu patautys etnografejai” ("Материалы для этнографии латышского племени Витебской губернии", 1890).
Egļukolns

**Egļukolns** () irā kaupris Daugpiļs nūvoda Sveņtis pogostā, poša augstuo viersyune Sielejis augstainē.
Kaupra samiereigais augstums — ap 45 m augšuok jiuru leidzīņa.

Nu Egļukolna viersyunis, iz kurys 2004 godā pastateits 24,6 m augsts vierīņtūrņs, acim pasaruoda skaisti vierīni iz tuoleimys apleicīnis. Redzīs Daugpiļs mīsts. Saulis dīnuos redzīs net tiveimī Lītovys nūvodi. Apleicejū kaupruotū Daugpiļs nūvoda zemisvierīni rudiņ pastreipoj lelais kļovu skaits meža mozaikā.

Sūpluok vierīņtūrņa stīpās Bruno Jansona īriedeituo Egļukolna dazinis styga ar nazcik vierīņpunktim i atpyutys vītom (dazinis stygys garums — 1,2 km). Napatuoļ irā vysudzydruokais Latvejis azars — Sveņtis azars.

2014 godā iz Egļukolna atdareita sleižuošonys baza ar sleižu i cytys pastotys randu, 200 m garu slaloma trasu, 100 m garu saimis trasu i snīgrypuļuošonys (braukšonys ar snīgrypulim) trasu.
Eistynuo Jezus bazneica

**Eistynuo Jezus Bazneica** () irā Vosorysvātku konfesejis kusteibys „Tikai Jezus” (*Jesus Only*) atzaruojums, kurš aizasuocs 1917 godā Pekinā, Kīnā, i kura pīkritieji ir atsasacejuši nu trinitaruos kristīteibys formulys. Eistynuo Jezus Bazneica ir pasauļa mārūga krysteiguo bazneicu savīneiba. 20 godu symtā roduos ari vairuokys teologiskys i praktiskys atškireibys nu Vosorysvātku konfesejis, kuo rezuļtatā daļa pietnīku skaita Harizmatismu par Protestantisma paveidu. Niu ar napilnim 1,6 miļjonim bīdru tei struodoj 45 pasauļa vaļstuos sešūs kontinentūs. Zīmyssvātki i Leldīnis nateik svynātys.

## Desmit doktrinys
# Svātais Gors
# Kristeišona
# Pādu mozguošona
# Svātuo Komuneja
# Sabata dīna
# Jezus Krystus
# Bībele
# Pesteišona
# Bazneica
# Postoruo dīna
Eisynuojumu saroksts

## A
* '''APN''' - (anglīšu *Access Point Name*) - datu puorlaidis daīmys punkts

## L
* '''leidz.''' - leidzeigai
* '''LPI''' (latvīšu *Latgales pētniecības institūts*) - Latgolys tiemiešonys instituts
* '''LR''' - Latvejis Republika
* '''LRAA''' (latvīšu *Latgales reģiona attīstības aģentūra*) - Latgolys regiona raisteibys agentura
* '''LRRA''' - Latgolys regiona raisteibys agentura
* '''ltg''' - Latgola; latgaļu volūda
* '''LTG''' - Latgola; latgaļu volūda
* '''LTI''' - Latgolys tiemiešonys instituts
* '''lv''' - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
* '''LV''' - Latveja; Latvejis vaļsteiba; latvīšu volūda
* '''LVC''' - Latgaļu volūdys centrys

## P
* '''PR''' (anglīšu *Public Relations*) - ļaudyskuos saitys
Eliezers Ben-Jehuda

**Eliezers Ben-Jehuda** (žydu: אֱלִיעֶזֶר בֶּן־יְהוּדָה, ; 1858.07.01 — 1922.12.16) — myuslaiceiguos žydu volūdys (vaļstiskuos volūdys Izraelī) atjaunynuotuojs. Ideja ap senejuos žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšonu E. Ben-Jehudai atsaroduse vuicūtīs skūlā Latgolā, Daugpilī.

## Biografeja

E. Ben-Jehuda dzims Boltkrīvejā, Lužkūs. Senejūs žydu volūdu vuicejīs nu 3 godu vacuma, skaitejs Toru, Mišnu i Talmudu. Vuicejīs vītejā žydu parapejis skūlā, piečuok laidīs iz Latgolu. Byudams skūlnīks Daugpilī, skaitejs laikrokstu „Ha-Shahar” žydu volūdā, i tai jam atsarads dūms, ka senejuos žydu volūdys atdzimšona Izraeļa zemē varātu vīnumeiguot žydu diasporys i apsorguot žydus nu asimilacejis.

Piec Daugpiļs skūlys beigšonys laidīs iz Parižu studātu Sorbona universitetā. Cyta vydā tī studiejs žydu volūdu i idzierds juos runojamū formu. Tys da gola ītyvcynuojs Ben-Jehudu, ka žydu volūdys kai nacejis volūdys atdzimšona irā praktiskai varama. Nu Pariža laidīs iz Aļžiru i ar vītejim žydim runuojs senejūs žydu volūdā, dabuodams lobys praktikys kasdīneigajā runā.
Eura

**Eura** (, *eira*; ) irā Europys Savīneibys kūpeiguo naudys vīnine, kura aizvoduota i lītojama eurys zonā (2023 goda janvara mienesī — 20 ES vaļsteibuos) i kuru atīsmē planavojams lītuot kai atsaskaitīņu leidziekli vysuos ES vaļsteibuos.
Valutys zeime: *€*

Vydtautyskais valutys kods: *EUR*

Vērte:
* 1 eura (EUR) = apmāram 0,702804 latu (LVL);
* 1 lats (LVL) = apmāram 1,422872 euru (EUR)

Eura aizvoduota kai atsaskaitīņu leidzieklis 1999 godā, atmejūt ekeju (ECU, *European Currency Unit*) pa kursam 1:1. Kai fiziska nauda eurys apgrūzā palaistys 2002 godā. 2006 gods beiguos apgrūzā beja jau 610 milijardi euru, i juos beja vīneiguo valuta vaira kai 317 milijonim europīšu.

Euru volda Vuocejis mīstā Frankfurtā pi Maina asūšais Europys centralais banks (ECB), kurs pīstuov vysu ES dalinīkvaļsteibu centralūs bankus. ECB vīneigais tur tīseibu nūstateit ES monetariskū politiku, jis dasaver euru banknotu druku, euru monetu kaļšonu, taipoš euru plateišonu i lītuošonu vysuos eurys zonys vaļsteibuos.

## Nūruodis i olūti

* Eura (banknotai) (anglīšu) (vuocīšu)
Europa

**Europa** irā vīns nu septeņu pasauļa koņtinentu. Geologiskai i geografiskai ite pussola, kura sataisa Eurazejis vokoru daļu.

Eiropā ir 50 vaļstu. Boguoteibys leimiņs vysā Eiropā ir cīši atsaškireigs. Boguotuokuos vaļsts golvonūkuort atsarūn Rītumeiropā i Zīmeļeiropā, bet nabadzeiguokuos ir daudzuos Austrumeiropys i Balkanu vaļstīs. Saskaņā ar Pasauļa bankys (2011–2018) datim, boguotuokuos vaļsts Eiropā piec IKP (PPP) iz vīnu dzeivuotuoju ir Luksemburga, Īreja, Norvegeja, Šveice i Niderlande. Nabadzeiguokuos vaļsts ir Moldova, Ukraina, Bosneja i Hercegovina, Albaneja i Serbeja.

Golvonī Eiropys finanšu centri ir Londona, Cīrihe, Ženeva i Frankfurte.

Eiropā dzeivoj drupeit mozuok kai 750 miļjoni cylvāku (9,21% nu pasauļa īdzeivuotuoju), kas jū padora par catūrtū apdzeivuotuokū pasauļa daļu piec Azejis, Afrikys i Amerikys. Īdzeivuotuoju skaita pīaugums Eiropā ir lāns, saleidzynojūt ar cytom pasauļa daļom, storp cytu, deļtuo, ka ir zams dzimsteibys leimiņs. Dīnvydeiropa i Rītumeiropa ir regioni, kur pasaulī ir leluokais videjais vacuoku cylvāku skaits, myusu dīnuos tī veidoj 21% nu īdzeivuotuoju, kas ir vacuoki par 65 godim. Apvīnuotūs Nāceju organizaceja prognozej, ka Eiropys īdzeivuotuoju skaits nu 2022. da 2050. godam sasamazynuos par -7%, bez izmaiņu imigracejis plyusmuos.

Eiropā runoj 230 volūduos, kas ir tikai 3% nu pasauļa volūdu. Vaira kai 90% tuos īdzeivuotuoju runoj indoeiropīšu volūduos. Leluokuos indoeiropīšu volūdu grupys ir slavu, germaņu i romanu volūdys.

2008. godā Eiropa beja boguotuokais kontinents pasaulī piec puorvaļdeitūs aktivu, kūpā ar vaira nakai 32,7 triļjonim ASV dolaru, saleidzynojūt ar Zīmeļamerikys 27,1 triļjonim ASV dolaru. 2009. godā kūpejī puorvaļdeitī aktivi Eiropā veiduoja trešdali nu pasauļa aktivu. Tok 2007.–2008. godu finanšu krīze nūvuojinuoja daudzu vaļstu kreditreitingu i izraiseja eirozonys parāda krīzi.
Eņciklopedeja

**Eņciklopedeja** — rokstysks zineigumu salicīņs. Eņciklopedejis var byut vyscaureigys ci specializātys kaidai nūstateitai atzarei.
Felis bieti

**Felis bieti**, Milne-Edwards, 1892 ((, , )) irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Felis bieti* dzeivoj pūstum Kīnā. 

## Izavierīņs
Auguma garums: nazkur 70 cm;
Astes garums: nu 29 da 35 cm;
Svors: 4,5—5,9 kg.

## Nūruodis i olūti
Felis chaus

**Felis chaus** (, , ) ira naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Felis chaus* dzeivoj dīnavydu Azejā i pūstum Afrikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: nu 55 da 94 ;
Astes garums: nu 20 da 31;
Svors: 3—12 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira  zamškiru:
* *[[Felis chaus affinis]]* Gray, 1830 
* *[[Felis chaus chaus]]* Schreber, 1777 
* *[[Felis chaus fulvidina]]* Thomas, 1929 
* *[[Felis chaus furax]]* de Winton, 1898 
* *[[Felis chaus kelaarti]]* Pocock, 1939 
* *[[Felis chaus kutas]]* Pearson, 1832 
* *[[Felis chaus maimanah]]* Zukowsky, 1915 
* *[[Felis chaus nilotica]]* de Winton, 1898 
* *[[Felis chaus oxiana]]* Heptner, 1969 
* *[[Felis chaus prateri]]* Pocock, 1939

## Nūruodis i olūti
Felis margarita

**Felis margarita**, Loche, 1858 (, , ) irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers.

## Izavierīņs
Auguma garums: 39—57 cm;
Astes garums:  23—31 cm;
Svors:  1.4—3.4 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira 6 zamškiras:
* *[[Felis margarita airensis]]* Pocock, 1951 
* *[[Felis margarita harrisoni]]* Hemmer, Grubb and Groves, 1976 
* *[[Felis margarita margarita]]* Loche, 1858 
* *[[Felis margarita meinertzhageni]]* Pocock, 1938 
* *[[Felis margarita scheffeli]]* Hemmer, 1974 
* *[[Felis margarita thinobia]]* Ognev, 1927

## Nūruodis i olūti
Felis nigripes

**Felis nigripes**, Burchell, 1824 (, , ) irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Felis nigripes* dzeivoj dīnavydu Afrikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: nu 36 da 63 cm;
Astes garums: 15 cm;
Placu augstums: 25 cm;
Svors: moutīte - 1.3 kg; tāviņš - 1.9 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 2 zamškiru:
* *[[Felis nigripes nigripes]]* Burchell, 1824 
* *[[Felis nigripes thomasi]]* Shortridge, 1931

## Nūruodis i olūti
Mežogs kačs

**Mežogs kačs** () irā naleļs kaču saimis plieseigais zviers. Mežogs kačs dzeivoj Europā, Azejā i Afrikā.

## Izavierīņs
* Auguma garums: 45—80 cm;
* Astes garums: 30—34 cm;
* Placu augstums: 35 cm;
* Svors: 3—8 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 16 zamškiru:
* Felis silvestris brockmani
* Felis silvestris cafra
* Felis silvestris catus
* Felis silvestris caucasica
* Felis silvestris caudata
* Felis silvestris foxi
* Felis silvestris grampia
* Felis silvestris griselda
* Felis silvestris jordansi
* Felis silvestris lybica
* Felis silvestris ocreata
* Felis silvestris ornata
* Felis silvestris pyrrhus
* Felis silvestris sarda
* Felis silvestris shawiana
* Felis silvestris silvestris

## Nūruodis i olūti
Gedimina ordiņs

**Leluo Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordiņs** aba **Gedimina ordiņs** () irā vīns nu pošu zeimeigūs Lītovys vaļstiskūs apduovaņu.

Ar ordini apduovanej Lītovys ļauds voi uorzemis pilīšus, kuri tur peļnejumus Lītovys lobam i davuši lelu īlicīni vaļstiskajā voi ļaudyskajā darbeibā.

Ordiņs īstateits 1928 godā, 1930 jis beja cik nacik reformāts. Pyrmuos ordiņa zeimis radeja muokslinīks Andrius Lopuchins. Gedimina ordiņs nu jauna suoce daškiert piec Lītovys napavaļdeibys atjaunynuošonys, i pyrmuos pīcys personys beja apduovanātys 1993 gods februara 16 d.: ailinīki Justins Marcinkevičs i Bernards Brazdzioņs, bazneicnīks Ričards Mikutavičs, muokslinīks Vītauts Kazimers Jonīns, muokslinīks Juoņs Kubiļus. Vysā nu 1993 gods ar Lītovys Kunigaikšta Gedimina ordini pagūdynuoti vaira kai 1030 Lītovys i uorvaļsteibu pilīšu. Iz vyds apduovanātūs irā Vydtautyskuo olimpiskuo komiteta prezidents H. Samarančs, izslyvšais filantrops Dž. Sorošs, pasaulī zynomais muziks M. Rostropovičs. Nu latgaļu Gedimina ordiņa dabuojuse Janina Kūrseite.

Ordiņs tur 5 cylys. Ordiņa svieteibys irā februara 16 d. — Lītovys vaļsteibys atjaunynuošonys dīna.
Genitiva i akuzativa lītuošona

Latgalīšu volūdā **genitiva i akuzativa lītuošona** nazcik atsaškir nu baļtīšu volūdys i lela daudzuma latvīšu volūdys izlūkšņu. Bīžuok izīt tai, ka latgaļu volūdā rokstoms genitivs tur, kur baļtīšu volūdā i nūvodu izlūksnēs ir akuzativs.

## Genitiva lītuošona ar prīdēklim

## Genitiva lītuošona ar laikvuordim
Tradicionalajā volūdā vajadzātu raksteit: *Klausīs sov*'ys** radej**is***, t.i., laikvuords ''klauseitīs'' latgaliski vysod guojs ar genitivu. (Nazcik vītrunuos soka: ''Klausīs sov'''u''' radej'''u***, kas nav literaruos volūdys norma).

## Nūruodis
* forum.latgale.lv