open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dzeļžaceļš

**Dzeļžaceļš** irā precem i brauciejim voduot paradzāta transporta atmeja, viļcīņu transporta vysums, sasadorūšs nu metala slīžu ceļu, viļcīņu sastotu, staceju i nūstuošonu, paleigpastotys.
Lobez

**Lobez** () irā mīsts Puolejis reitūs, Zachodniopomorskie vaivadejā pi Rega upis. 
* Pluots: 12,8 km²
* Dzeivuotuoju: 10 066 (2019)
* Bīzeiba: 798 dz./km²

## Dzeivuotuoju

ImageSize = width:420 height:320
PlotArea = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:11000
ScaleMajor = unit:year increment:11000 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:1000 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =
  color:cobar width:20 align:center
  bar:1680 from:0 till:800
  bar:1740 from:0 till:1191
  bar:1749 from:0 till:1339
  bar:1831 from:0 till:2443
  bar:1861 from:0 till:4756
  bar:1895 from:0 till:5187
  bar:1925 from:0 till:5994
  bar:1933 from:0 till:6947
  bar:1939 from:0 till:7310
  bar:1945 from:0 till:1710
  bar:1946 from:0 till:4144
  bar:1957 from:0 till:6026
  bar:1970 from:0 till:7355
  bar:1990 from:0 till:10953

PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1680 at: 800 text: 0,8 shift:(0)
  bar:1740 at: 1191 text: 1,2 shift:(0)
  bar:1749 at: 1339 text: 1,3 shift:(0)
  bar:1831 at: 2443 text: 2,4 shift:(0)
  bar:1861 at: 4756 text: 4,8 shift:(0)
  bar:1895 at: 5187 text: 5,2 shift:(0)
  bar:1925 at: 5994 text: 6 shift:(0)
  bar:1933 at: 6947 text: 7 shift:(0)
  bar:1939 at: 7310 text: 7,3 shift:(0)
  bar:1945 at: 1710 text: 1,7 shift:(0)
  bar:1946 at: 4144 text: 4,1 shift:(0)
  bar:1957 at: 6026 text: 6 shift:(0)
  bar:1970 at: 7355 text: 7,4 shift:(0)
  bar:1990 at: 10953 text:11 shift:(0)
  
## Mers

 
## Galereja

File:Lobez kosciol kz.jpg| 
File:Kamienica w Łobzie (obok dworca PKP).jpg|
File:Zabytkowa Poczta w Łobzie.JPG|
File:Zabytkowy dom w Łobzie.jpg|
File:Świętoborzec - dworek.jpg|
File:Łobez z lotu ptaka.JPG|

## Sports

* MLKS „Światowid” - 5. Football League http://swiatowidlobez.pl/news.php

## Partnermīsti
* Affing
* Wiek
* Kėdainiai
* Paikuse
* Svalöv
* Guča
* Истра
## Internet
* Łobez 
* BIP Łobez
* Łobez - You Tube
Lozdulejis pogosts

**Lozdulejis pogosts** () — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Egļucīma biblioteka, pogosta saīta noms i Egļovys feļčeru punkts.

## Rūbeži
Lozdulejis pogosts tur rūbežu ar:
* Baļtinovys nūvodu;
* Bolvu nūvoda Bārzkolna pogostu, Tiļžys pogostu i Vactiļžys pogostu;
* Vileks nūvoda Medņovys pogostu i Škilbānu pogostu.

## Dzeivuotuoji
Lozdulejis pogostā dzeivoj 303 ļaužu.

### Solys
Lozdulejis pogosta ļauds dzeivoj 36 soluos. Pošu leluos solys — Egļucīms (pogosta centrys), Čyganova, Egļova, Keili, Orlova, Plešova, Ščeglova, 

## Nūruodis
Raimonds Viejūņs

**Raimonds Viejūņs** (, 1966) irā latvīšu biologs i politiks, Latvejis Vaļsteibys prezidents (2015—2019).
Valparaiz

**Valparaiz** (spanīšu: *Valparaíso*) — mīsts i komuna Čilē, Valparaiza proviņcejis i Valparaiz apgabaļa golvysmīsts.
UNS

**UNS** (ukr.:Український Національний Союз) — Ukrainys nacionalestu oganizaceja.

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys
*UNS teiklavīta
Brīžucīma pogosts

**Brīžucīma pogosts** () — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Brīžucīma pamatskūla, biblioteka, tautys noms i feļčeru punkts.

## Rūbeži
Brīžucīma pogosts tur rūbežu ar:
* Baļtinovys nūvodu;
* Bolvu nūvoda Lozdukolna pogostu i Tiļžys pogostu;
* Vileks nūvoda Škilbānu pogostu.

## Dzeivuotuoji
Brīžucīma pogostā dzeivoj 850 ļaužu.

### Solys
Brīžucīma pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos. Pošu leluos solys — Gryušļova (pogosta centrys), Augstasyls, Aussola, Bielini, Brieksīne, Cierpīne, Čilipīne, Dambergi, Pyušļova, Ploskīne, Stabļova, Štykunova, .

## Nūruodis
Vydsguļāni

**Vydsguļāni** (latvīšu: *Viduspoguļanka*, krīvu: *Средняя Погулянка*) — Daugpiļs mīsta daļa juo pūstumvokorūs. Tur rūbežu ar Paguļānim (pūstumvokorūs), Vyzbulim (vokorūs), Azarmali (pūstumūs) i Raipoli aba Vacū parštatu (reitūs), taipoš ar Daugpiļs nūvoda Leiksnys pogostu (pūstumūs).

## Pasauka
Vydsguļānu vuords vīnys saknis ar napatuoļ asūšūs Aužguļānu i Paguļānu pasaukom. 

## Viesture

19 godusymta pādejuos godu desmitēs Vydsguļāni raistejuos kai vasarneicu sola leidza ar napatuoli asūšajim Paguļānim. Natuoli nu Vydsguļānu beja nazcik myudu: Trikarta azarūs, Žygra azarā i Pluociņa azarā. Vydsguļānu dzeivuotuojim beja parūči dativēt da Paguļānu kurortam. Ar laiku vydsguļāni platejuos, cīšuok iz Raipolis pusi. Ļaudyskū dzeivi sūpluok asūšajūs Paguļānūs puorruove Pyrmī pasauļa vaidi, tys ītakuoja i Vydsguļānu dzeivi.

20 godusymta 20-tajūs godūs iz vokoru nu Vydsguļānu beja ītaiseita Latvejis armejis vosorys siedeiba „Nometne” i Daugpiļs-Reigys dzeļžaceļa linejis staceja ar taidu pošu pasauku. 30-tūs godu beiguos itamā vītā pastateja stacejis kuormu nu kūka i puorsauce par „Mežciems”. Itei staceja dareja vēļ i pa 20 godusymta ūtrajai pusei. Stacejis kuorms izaglobuojs pa šai dīnai. 30-tajūs godūs Vydsguļānūs nu jauna jēme apsadzeivuot vosoruotuoji, jim nu mīsta da šanei beja parūči sabraukuot ar viļcīni.

Ūtrūs pasauļa vaidu laikā, 1941 gods nojabra mienesī sūpluok Vydsguļānu apleicīnē asūšuos nazkodejuos siedeibys „Nometne” fašisti nūsuove tykstūšom Daugpiļs žydu. Vāluok ite beja atdareits pīminieklis holokausta propuldynuotajim. Piec Ūtrūs pasauļa vaidu Vydsguļānūs jimtys stateit privatsātys: beja aizstateits rajons iz vyds siedeibys „Nometne” i Pluociņa azara, taipoš pa pūstumu tecīņam da Šyuņa azaram i Raipolei. Niule Vydsguļāni lelynojās vēļ cīšuok.
Aužguļāni

**Aužguļāni** — sola Daugpiļs nūvoda Leiksnys pogostā.

## Pasauka
Aužguļānu vuords (cielīs nu vacuokys formys **Augšguļāni*) irā vīnys saknis ar napatuoļ asūšūs Paguļānu i Vydsguļānu pasaukom.
Paguļāni

**Paguļāni** (latvīšu: *Mežciems*, krīvu: *Погулянка*) — Daugpiļs mīsta daļa juos pūstumvokorūs. Izalikaliejuse Daugovys lobajā molā pi mīsta rūbeža, 7&nbsp;km nu centra.
Paguļānūs irā vaļstiskuos zeimeibys kuļturys pīminieklis — 1883 godā stateituo kurortsāta. Nazkodejuo kurorta teritorejā guļdz dabeigs mineraliudiņa olūteņš.

## Pasaukys
Paguļānu vuords vīnys saknis ar napatuoļ asūšūs Aužguļānu i Vydsguļānu pasaukom.

Krīvyskajā i puoliskajā sasazynuošonā Paguļānu vuords beja puorgrīzts par *Pogulianka* (*Погулянка*). Nu tīnis lejslatvīšu volūdā īguoja „Poguļanka“, i tai Latvejis īstatis solys oficialai sauce da 1937 godam, kod K. Uļmana režima īdzeivynuotuos vīnaiduošonys politikys īspaidā Paguļānu oficialai puorsauce par „Mežciems“. Itū pasauku latvīšu volūdā lītoj pa šai dīnai.

## Viesture
Da 1927 godam Paguļāni beja izslyvušuo grafa Pļatera-Ziberga sovums. 

XIX gs. pādejuos godu desmitēs Daugpiļs tierdzuoni jēme randavuot nu Ziberga zemis pluotus i stateitīs Paguļānūs vasarneicys. Augūt vosoruotuoju mīsteņam, grafs Zibergs sasprīde Paguļānūs pastateit baļneologiskū sanatoreju, jei atsadareja 1883 gods vosorā. Dzeideibys dyuni jēme nu Trejkuortu azaru. 1915 godā Paguļānūs beja 117 vasarneicu, kurortsāta, špitalis i lels parks. Pyrmū pasauļa vaidu laikā sola panycynuota, sagrauduotys ap 57 vasarneicys, apmaituotys dzeideibys īstatis, parūceibys. 
1925 godā Paguļānim daškierts bīzai dzeivojamys vītys (solys) statuss. 

1927 godā Paguļānu kurortsāta beja nacionalizāta i nu Pļatera-Ziberga sovuma puorguoja akciju sabīdreibys „Līksna” sovumā. 1929 godā a/s „Līksna” atjaunynuoja Paguļānu kurortsātu i atdareja jamā sanatoreju. 1935 godā Paguļānūs saskaiteitys 92 vasarneicys, 306 dzeivuotuoji. 1937 godā, īdzeivynojūt tūlaik Latvejā i Europā modeigū kuļturys vīnaiduošonys politiku, K. Uļmana vaļdeiba sasprīde Paguļānu oficialai puorsaukt par „Mežciems“. 1938 godā sanatoreju atpierka Latvejis kreditu banks par 250 tyuktūšu latu i paplatynuoja jai pīdarūšū zemis pluotu da 356 gektaru, īslādzūt jimā pīcus azarus.

Piec Ūtrūs pasauļa vaidu, 1946 godā, Paguļānus daškeire Daugpilei. Sanatoreja beja atjaunynuota 1946 godā i dareja da 1993 godam. Pa Latvejis vaļdeibys riedejumam 1995 g. juļa 31 dīnā jei nu vaļstiskuo sovuma beja atdūta iz privatizacejis i jū nūpierka Daugpiļs SIA „Guron”. Niule kuorms stuov tukšs.

Paguļānūs dzeivuojs vysuzeimeiguokais latgaļu viesturnīks Boleslavs Brežgo.
Poļarrots

**Poļarrots** irā paraleļs sevkurā nu planetys pusrutuļu, aiz kuruo iz geografisku poļa pusi irā taida teritoreja, kur koč div reizis par godu nanūteik dīnnakts gaišuo i tymsuo laika meitovys. Apgabaļūs aiz poļarrota saule koč vinu reizi zīm naizlāc (t. i., nasabeidz poļaruo nakts) i koč vinu reizi vosor nanūsalaiž (t. i., nasabeidz poļaruo dīna). Kū tyvuok da poļam, tū poļaruo nakts i poļaruo dīna garuoka. 

Planeta var turēt div poļarrotus. Jūs vīta pīdar nu planetys grīsšonuos ass styurīņa leluma pret ekliptiku.

## Zemis poļarroti

Zemis poļarrotu geografiskuos koordinatys (plotums):
* **[[Pūstumu poļarrots]]** 66° 33′ 38" pūstumu plotuma

Pūstumu poļarrots īt caur Krīveju, Aļasku (ASV), Kanadu, Grenlaņdeju (Daneja , Suomeju, Norvegeju, Zvīdreju, i cīši mozu jiursolu pa pūstumu pusei nu Islaņdejis. 

* **[[Dīnavydu poļarrots]]** 66° 33′ 38" dīnavydu plotuma
Dīnavydu poļarrots īt caur Antarktidu.
Vytrūps

**Vytrūps** (, , , ) — cylvāka voi dzeivinīka auguma vydyskuo (nu biologejis redzīņa) daļa, kuramā naīīt golva, koklys, lūcekli i (dzeivīnīku gadīnī) aste. 

## Vytrūpa dalis
Vytrūps sasadola iz četru daļu:
* Kryuteždūbs (latiņu *Thorax*)
* Vādars (latiņu *Abdomen*)
* Mugora (latiņu *Dorsum*)
* Bļūdkauli (latiņu *Pelvis*)

Lelumam ļaužu vydtrūpa vysušauruokuo daļa irā jūzmiņs.
Jūzmiņs

**Jūzmiņs** (, , ) — cylvāka vādara daļa iz vyds kryuteždūba i bļūdkauļu. Lelumam ļaužu jūzmiņs irā vytrūpa vysušauruokuo daļa.

Sīvīts jūzmiņs parostai šauruoks kai veirīša, bez tuo, sīvītem jūzmiņa vīta parostai 2—3 cm augšuok puponys. Veirīšu vydā byun leluokys izškireibys: vīnim jūzmiņs augšuok, a cytim — zamuok puponys. Sīvītem jūzmiņs cik nacik plotuoks na veirīšim, vysa pyrma deļtuo, ka sīvītem plotuoki bļūdkauli. Kab jūzmiņs izavārtu tīvuoks, daudzejis sīvīts XVIII i XIX godusymtūs nosuoja korsetus i korsažus.

Jūzmiņa i gūrņu samāru saprūt kai jūzmiņa apleikmāru, saleidzynojūt ar gūrņu apleikmāru (apjamūt ūksta muskuļu vysuleluokū opolumu). Deļ veseliška auguma lobs jūzmiņa i gūrnu samārs skaituos <1,0 veirīšim i <0,85 sīvītem.
Sīvīts

**Sīvīts**  (anglīšu *woman*, latvīšu *sieviete*, krīvu *женщина*)  – cylvāku (*Homo sapiens* ) škirys sīviškuos kuortys pīstuove. Termins *sīvīte* zeimoj saaugušu cylvāku, cikom *meitine* – sīviškuos kuortys bārnu. Folklorā i runysvolūdā sīvīts sauc taipat i par *sīvu, buobu*.
Gubaiņs

**Gubaiņs** (, ) — beznūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, sūpluok Jaunstatis i Kimejis mīstadaļu. Sasadora nu diveju storu: vokoru storys pluots 14,0 ha, pošleluo dzilīne 2 m; reitu storys pluots 4,5 ha, pošleluo dzilīne 1 m. Obejis storys saškir kanals. Gubaiņa vokoru daļā div azarsolys, kuru kūpeigais pluots 3,8 ha. Dybyns dyuņojs, molys lāvys. Azarmalē ītaiseits nazcik myudu.

Iz Gubaiņa pūstumu molys pastateits daudzistuoviņu rajons Kimeja, iz dīnavydreitu molys pa lelumam mozstuovinis dzeivojamuos sātys. Iz Gubaiņa reitu azarmalis Daugpiļs ļutaru kopi.
Pluociņs

**Pluociņs** (, ) — nūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumreitu pusē, Vydsguļānu mīstadaļā. Nu azara iztak Šyuneica, tuoļuok takūša da Šyuņam. Azarmalē nazcik myudu.
Šyuņs

**Šyuņs** (, ) – valeims skaidriudiņa puorteciejuma azars Daugpiļī. Izalikaliejs mīsta pūstumu daļā. Mīstadalis ap Šyuni: iz pūstumim Vydsguļānu, iz reitim Raipole, iz dīnavydim - Styprūtne. Azarmalis lāvys, šļaupys, dybyns smiļkšuots, dyuņuots (dyuņu kluoška bīzums 0,2—2,0 m). Šyunī vīna 0,2 ha lela azarsola. Ītak Malnupe (nu Adatenis azara, iztak Šyuneica (da Daugovai). Dzeivoj kugre, rauda, leiņs, leidaka, asars, brekss. Iz pūstumreitu azarmalis myuds.
Zemnīka Taisneiba

***Zemnīka Taisneiba*** – 1862–1863 godu zamgreidys tuoļuokizdavums latgaļu volūdā, drukavuots Vilekī. Ite beja zemnīkim guoduota saukumu iz buntim sereja, kurei formēja ļaudyskū redzīni. Partū jei īskaitoma par latgaļu laikraksteibys prīškaudzi, varama līta – par pyrmū laikrokstu latgaļu volūdā.
Ferdinands Markoss

**Ferdinands Emanuels Edralins Markoss** (*Ferdinand Emmanuel Edralin Marcos*; 1917—1989) beja politiks, 10. Filipinu Saškierstū Vaļsteibu prezidents.
Kims Irseņs

**Kims Irseņs** (korejīšu: 김일성 (*Kim Il-song*); 1912—1994) beja korejīšu komunists i politiks, Zīmeļkorejis vodūņs nu 1949. leidz 1994. godam.
Puļvierņa parks

**Puļvierņa parks** (, ) — parks Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, Kimejis mīstadaļā apleik Puļvierņa azaram.  Vierīniska vīta ar vacim sādynuojumim. Azarmalē īriedeits myuds, parkā bārnu kaitu laukumeņš. 2016 godā suokta parka rekonstrukceja.
Puļvierņs

**Puļvierņs** (, ) — beznūteciejuma azars Daugpiļs mīsta pūstumu pusē, Kimejis mīstadaļā. Ap azaru ītaiseits Puļvierņa parks, nu juo pusis azarmalē īriedeits myuds. 

Puļvierņs pa mozam aizaug. XX gs. 60-tūs godu beiguos — 70-tūs godu suokuos Puļvierni beja paradzāts izteireit, pyrma tuo atsyucūt iudini. Deļ tuo pi puļvierņa beja pastateiti vareigi syuktivi, dorūši bez nūstuojis. Izsyuktū iudini lēja sūpluok asūšajā mežā. Raudzejums beja nalūbeigs, Puļvierņa iudiņa leidzīņs zamuoks natyka. Nu jauna azara leidzīni jēmēs pazamynot XIX godusymtā, itūreiz tys īsadeve, dūmuotīs deļ jaunstateituo iudiņjimtiva. Puļvierņa leidzīņs niule pasazamynuojs.
Šiprage

**Šiprage** (bosnīšu, horvatu: *Šiprage*; serbu: *Шипраге*) irā steiba Bosneja i Hercegovina, Europā.

## Klimats

## Iedzīvotāju

## Nūruodis i olūti

## Verīs taipoš

* http://opstinakotorvaros.com/
* Maplandia
* http://www.satellitecitymaps.com/europe-map/bosnia-and-herzegovina-map/federation-of-bosnia-and-herzegovina-map/%C5%A1iprage-map/
* http://www.distancesfrom.com/distance-from-Siprage-to-Banja-Luka-Bosna-i-Hercegovina/DistanceHistory/5243320.aspx
* Maplandia
* http://www.satellitecitymaps.com/europe-map/bosnia-and-herzegovina-map/federation-of-bosnia-and-herzegovina-map/%C5%A1iprage-map/
* http://www.distancesfrom.com/distance-from-Siprage-to-Banja-Luka-Bosna-i-Hercegovina/DistanceHistory/5243320.aspx
* Distances in B&H
Kūkles

**Kūkles** (latvīšu: *kokles*) aba **kūkle** (*kokle*) irā vacs latvīšu steigu muzykys instruments ar radneigim instrumentim Baļtejis jiuras dīnavydaustrumu apleicīnē — lītaunīku kanklem *(kanklės)*, igauņu kanneli *(kannel)*, lībīšu kāndlu, suomu kanteli *(kantel)* i krīvu gusļim (гу́сли). Kūklem irā diveji veidi — Latgolys aba „lelās” kūkles ar 7—11 steiguom (vysbīžuok 9) i „spuornu” — kūklys korpusa pagarinūjomu piec tapeņu linejis — i Kūrzemys aba „mozās” kūkles ar 5—7 steiguom.

Nu 2003. goda par gūdu pazeistomojam latgaļu kūkļu meistaram Donatam Vucynam bīdreiba „Latgaļu sāta” kotru godu Dekšuoru pogosta „Madžuļūs” reikū kūklātuoju saītu, kur īsarūd kūklātuoji i kūkļu entuziasti nu vysys Latvejis.

## Tautysdzīsmuos

## Nūruodis

## Uorejuos nūruodis
*Kūkļu spieļuošonys metodes, stiļi i repertuars (latvīšu)
Maikls Džeksons

**Maikls Džozefs Džeksons** (; 1958. augusta m. 29. dīna — 2009. juņa m. 25. dīna) beja amerikanīšu dzīduotuojs, dzīšmu autors i doncuotuojs. Saukts par popmuzykas karaļi *(King of Pop*).

## Nūruodis

## Teiklavītys

* michaeljackson.com (anglīšu)
Klaipiedas Universitets

**Klaipiedas Universitets** aba **KU** -  (lt. - *Klaipėdos universitetas*, žem. - *Klaipiedas onėversitets*) - Lītovys, Klaipiedas mīste. Īstateits 1991 g.
Latvijas Televīzija

**Latvijas Televīzija** (LTV) ir vaļstij pīderoša televizeja, kas raida nu 1954. goda 6. solnys m.

LTV ir divi kanali: LTV1 i LTV7 (agruok LTV2).

## Teiklavītys
* LTV teiklavīta
Mėnuo Juodaragis

***Mėnuo Juodaragis*** (***MJR***; nu lītaunīku — 'Mieness malnrodzis') — Lītovā nūtīkūšs baltu kulturys, postfolka i aļternativuos muzykys festivals. 2013. godā festivals beja veļteits Latvejai i tymā cytā vydā uzastuoja latgalīšu muzykys grupa *[[Green Novice]]*. Bez muzikim festivalā dorbuoja omotnīki, muokslys dorbneicys, kinu i lekceju teļts.

## Nūruodis

## Teiklavītys

*Festivala škārsteikla vītne (latvīšu) (lītaunīku) (anglīšu)
Jiurmale

**Jiurmale** () irā mīsts Vydzemē. Pats leluokais kurortmīsts Latvejā.

## Zeimeigi ļauds
Jiurmalē dzymuši:
* Kaspars Biezbārdis.
* Ansis Cīrulis

## Nūruodis
Palanga

**Palanga** (; ) irā mīsts Lītovys zīmeļūs. Atsarūn Žemaitejis kulturviesturiskuo nūvoda reitūs, 331 kilometru iz zīmeļvokorim nu vaļsts golvysmīsta Viļnis.
Krīvu volūda

**Krīvu volūda** (*русский язык*) irā vīna nu reitslavu volūdu, Krīvejis vaļsteibys volūda.
Luksemburgīšu volūda

**Luksemburgīšu volūda** (*lëtzebuergesch Sprooch*) irā germanu grupys volūda, Luksemburgis vaļsteibys volūda.
Līvu volūda

**Līvu volūda** aba **lībīšu volūda** (*līvõ kēļ*) irā suomengru volūda, vīna nu Latvejis divejim pyrmdzeivuotuoju volūdim.
Fransua de Nome

**Fransua de Nome** (; pīdzims 1590 godā, nūmyrs piec 1623 goda) beja pranču baroka perioda muokslinīks.

## Dzeive
De Nome pīdzima pranču mīstā Mecā, bet ļeluokū daļu sovys dzeivis muokslinīks pavadeja italejis mīstā Neapoļī. Tur jis radeja sovus muokslys dorbus kūpā ar citu pranču muokslinīku Didjē Barrā. Jī obi struodova zem pseidonima Monsu Deziderio.

## Dorbi
Neapoļī de Nome struodova kūpā ar itaļīšu i holandīšu muokslinīkim. Juo naporostuos glaznys īdvasmova 20 godsimta sireaļistu muokslinīkus. Pranču muokslinīks beja vīns nu pirmajiem, kas radeja apokaliptiskys i fantazejis pilnys glaznys. Juo dorbūs var īraudzeit griustūšys ceļtnys i vysaidus vāsturis īdvasmuotus motivus.

## Nūruodis i olūti
Kurjers iz reitim (filma, 1991)

**"Kurjers iz reitim"** (krīvu: *"Курьер на восток"*) - padūmu muokslys filma, uzjimta 1991 godā.
## Sižets
Padūmu Savīņeibys piedeigī godi. Divi bierneibys draugi īsaistuos mafejā i pīkreit puorvoduot narkotikys. Alans tīk siuteits uz Vidusazeju, kur jū apcītinoj miļiceja. Jis tīk nūteisuots par narkotiku puorvoduošonu uz 8 godim.

Cītumā Alans otrūd divus drūsmeigus bīdrus - Vovčiku i Soslanu (īsauka Onkuļs) ar kurim jī bāg nu cītuma, lai vysi kūpā varātu atrībt par Alanu i juo draugu Arturu, kuru nūgaļieja mafeja.

## Lūmuos
* Blu Ariags - *Alans Terskis (Kaukazs)*
* Vladimirs Borodins - *Vovčiks*
* Arturs Berezins - *Soslans (Onkuļs)*
* Davids Gabarajevs - *Šerhans*
* Sergejs Priseļkovs - *Petrovičs*
* Aļeksandrs Novikovs - *Arturs Terskis*
* Igors Bogoduhs - *Majors Barkovs*

## Teiklavītys
* „Kurjers iz reitim” teiklavītā ''kinopoisk.ru''
* „Kurjers iz reitim” teiklavītā ''imdb.com''
Premeja (filma, 1974)

**"Premeja"** (krīvu: *"Премия"*) irā padūmu muokslys filma, uzjimta 1974 godā.

## Sižets
Filmys darbeiba nūteik Padūmu Savīneibā, septeņdesmitojūs godūs. Pirms kuortejuos partejis komitejis sanuoksmys biuvnīceibys trestā, filmys golvonais varūņs brigadīrs Vasiļs Potapovs paziņoj, ka jou brigāde otsokuos nu premejis par izdareitū dorbu. Taids lāmums roda naizpratni nu partejis komitejis pusis. Rūdas streids i filma paruoda brigadīra i partejis bīdru osu  diskisiju por tū, vai biuvnīceibys objektā vyss tīk dareits gūdeigi i piec lobuokuos sirdsapziņys.

## Fiļmiešona
Tai kai golvonuos lūmys atveiduotuojs Jevğēnijs Ļeonovs filmys uzjimšonys procesā struodova pi citym projektim Reigā, vyss fiļmiešonys process tyka puorcalts nu dīnvidu reģionim iz Baļteju.

## Lūmuos
* Jevğēnijs Ļeonovs - *brigadīrs Vasiļs Potapovs*
* Vladimirs Samoilovs - *tresta vadeituojs Pāvels Batarcevs*
* Oļegs Jankovskis - *partkoma sekretars Ļevs Solomahins*
* Mihails Gluzskis - *pluonūšanys nūdaļis vadeituojs Boriss Šatunovs*
* Armens Džigarhanjans - *golvonais dispečers Grigorijs Frolovs*
* Ņina Urganta - *ekonomiste Dina Miļeņina*
* Borislavs Brondukovs - *prorabs Aļeksandrs Zjubins*

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys
* „Premeja” teiklavītā ''kinopoisk.ru''
* „Premeja” teiklavītā ''imdb.com''
Jevğēnijs Ļeonovs

**Jevğēnijs Ļeonovs** (krīvu: *Евгений Павлович Леонов*; pīdzims 1926 goda rudiņa m. 2.d, nūmyrs 1994 goda jaunagoda m. 29.d) beja padūmu kina i teatra aktīrs.

## Dzeive
Dzimis Moskovā, Jevğēnijs Ļeonovs Ūtruo Pasauļa Kora laikā ar vysu saimi struodova īrūču i aviacejis ryupneicā. Piec kora beiguom, jis suoka vuiceitīs Moskovys Muokslys Teatra skūlā.

## Dorbs
Ļeonovs suoka sovu teatra darbeibu ar lūmom vītiejo mārūga teatrūs. Nu 1948 ļeidz 1968 godam jis uzastuoja Konstantina Staņislavska teatrī. Tod jis sešus godus beja Moskovys Vladimira Majakovska teatra aktīrs ļeidz 1974 godā, Ļeonovs puorguoja uz teatri Ļenkom. Tur jis struodova vysu sovu atļikušū teatra karjeru.

Aktīra karjera kinā beja cīši darbeiga. Jis jāme daļeibu vaira nakai 100 filmuos, gon kai aktīrs, gon kai lūmu īrunuotuojs. Ļeonova zinuomuokū filmu storpā iraid taidys filmys, kai - "Veiksmys dženteļmeni", "Rudiņa maratons", "Boltkrīvejis staceja", "Kin-dza-dza!, "Premeja" i "Afoņa". Aktīra talants ļuove Ļeonovam veiksmeigi īzajust gon vīnkuoršu i jautru tālu lūmuos, gon paruodeit sevi drāmys pilnuos filmuos.

## Bolvys i sasnīgumi
* 1976 - PSRS Vaļsts premeja por Vasiļa Potapova lūmu filmā "Premeja"
* 1978 - PSRS Tautys Skatuvis muokslinīks
* 1979 - itaļīšu žurnaļistu premeja por lobuokū veirīšu lūmu Venecejis kinofestivalā (filma "Rudiņa maratons")
* 1986 - Ļeņina Ordeņs

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys
* „Jevğēnijs Ļeonovs” teiklavītā ''kinopoisk.ru''
* „Jevğēnijs Ļeonovs” teiklavītā ''imdb.com''
Jevģenijs Urbanskis

**Jevğēnijs Urbanskis** (krīvu: *Евгений Яковлевич Урбанский*) (pīdzims 1932 goda svacainis m. 27.d - nūmyrs 1965 goda solnys m. 5.d) - beja padūmu kina i teatra aktīrs, labi zinuoms piec sovys lūmys filmā "Komunists".

## Dzeive
Dzimis Moskovā, partejis darbinīka Jakova Urbanska (1904—1958) i teļefonistis Poļinys Urbanskys (1906—1991) saimī, Jevģēnijs Urbanskis kļuva por aktīri vuiceibu laikā Školā-studejā MHAT, kuru jis pabeidze 1957 godā. Juo tāvs beja represāts 1938 godā i kaidu laiku Urbansku saime dzeivova mīstā Inta, Komi republikā.

## Dorbs
Urbanska karjerai beja cīši veiksmeigs suokums. Jis beja golvonais varūņs 1957 goda filmā "Komunists", kura piec goda sajēme gūda diplomu Venecejis kinofestivalā. Filma cīši patika padūmu skateituojim i tys paļeidzieja Urbanskim īmantuot skateituoju ļūbesteibu. Piec veiksmeiguos debijys, Urbanskis turpinova aktīvi struoduot pi teatra lūmom ļeidz 1958 godā jam tyka pīduovuota golvonuo lūma Gregora Čuhraja filmā "Balāde por karaveiru". 1960 godā Urbanskis nūspēļēje golvonū lūmu veļ vīnā Čuhraja filmā "Teiruos debess". Filma beja cīši populāra Padūmu Savīneibā i ļeidz myusu dīnom tei iraid vīna nu skateituokojom padūmu filmom ar 41,3 miļjonim skateituoju.

Urbanska aktīra karjera beja veiksmeiga, tūmār eisa i apruovuos jei traģiski 33 godu vacumā, kod jis pīsadaļeja filmys "Direktors" uzjimšonā. Vīnā nu epizodem jam beja juobrauc krovys mašinē i juoizpiļdej griuts triks, kod mašinei beja juopalac virs smiļšu paugurim. Ūtruo dubļa laikā mašiņe avareja i aktīrs nūmyra pa ceļam uz sļimneicu.

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys

* „Jevğēnijs Urbanskis” teiklavītā ''kinopoisk.ru''
* „Jevğēnijs Urbanskis” teiklavītā ''imdb.com''
Nimfenburgys Piļs

**Nimfenburgys piļs** () iraid baroka stila piļs Vuocejā, atsarūn Bavārejis nūvoda golvysmīstā Minhenī.

## Viesture

Tulkuojumā piļs nūsaukums nūzeimej "Nimfu piļs" i tei iraid vīns nu golvonajim Minhenis turisma objektim. 1664 godā, Bavārejis kūrfirsts Ferdinands Mareja pasiuteja piļs ceļtnīceibu itaļīšu arhitektam Agostam Bareļļi. 1675 godā piļs golvonais paviļjons tyka pabeigts.

## Piļs parks

200 gektaru ļeluo piļs parka dizains i stils tyka maiņeits vairuokys reizys. Īsuokumā, tys beja radeits pranču stilā, tod pourtaiseits piec itaļīšu mūdis i 19 godu simtenī parks tyka pi sova beidzamuo izskota anglīšu stilā.

Parks iraid sadaļeits vairuokūs paviļjonūs i tymūs godu laikā tyka uzcaltys vysaidys piļu miniaturys.

* **Pagodenburga** (calta 1716—1719) — Jozefa Efnera projektāts paviļjons ar naļelu atpytys piļi i tiejys sātu.

* **Badenburga** (1719—1721) — tai že Jozefa Efnera projektāts paviļjons, kas beja radeits, kai pirts i baseina komplekss prīkš piļs saimnīkim i jū gostim.

* **Magdaļenklauze** (1725—1728) — Naļela muoksleigi radeita drupu ceļtne, kaidys beja īcīneitys Baroka laika parku ceļtnīceibā.

* **Amaļenburga** (1734—1739) — Rokoko stilā calts naļels mednīku noms ar cīši skaistu spūguļu ustobu. Itū nomu prpjektieja Fransua de Kuviļs prīkš Kuorļa VII i juo sīvys.

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys

* Nimfenburgys piļs teiklavīta ''schloss-nymphenburg.de''
Mitologeja

**Mitologeja** (greku: *μυθολογία*) iraid zinuotne, kura pietej pasauļa tautu mitus, jū legendys i folkloru.

## Izceļsme
Vourds mitologeja iraid cieļīs nu sangreku volūdys *μυθολογία*, kas tulkuojumā nūzeimej *stuosts*, *legenda* i *stouostu stuosteišona*. Laikam ajūt, mitologejis termins tyka aizjimts nu greku volūdys i tū suoka izmantuot Sanajā Rūmā. Tamdieļ, rūmīšu mitologejis varūņi i motivi iraid cīši ļeidzeigi sangreku mitologejai. Greku kultura beja īdvasmys olūts deļ jū antīkajim rokstnīkim i jū dorbim.

## Nūruodis i olūti
Linderhofys piļs

**Linderhofys piļs** (vuocu: *Schloss Linderhof*) - rokoko stila piļs Vuocejā, Bavārejis nūvodā. Calta Bavārejis karaļa Ļudviga II vaļdeišonys laikā.

## Viesture
Piļs tyka calta nu 1870 goda ļeidz 1874 godam piec Bavārejis karaļa vēļmis, bet tuos īkšdorbi tyka pabeigti 1886 godā. Karaļs Ļudvigs II, Bavārejis Karaļs smēļe īdvasmu nu pranču karaļa Ļudviga XIV, saukts iraid por *Sauļis karaļi*. Linderhofys piļī var īraudzeit vairuokus elementus, kuri atguodynoi Versaļis piļi. Sauļa, kai pranču absoļutisma simbols iraid bīži izmantuots piļs ustubu dekoracejuos.

## Interjers

Lai gon piļs plateiba nav ļela, tuos interjers iraid cīši boguoteigs. Daudzi nu graznū ustubu elementim tyka veiduoti godim iļgi Eiropys lubuokū meistaru rūkom. Karaļa guļamustubys sīnu kūka dekoraceju radeišona aizjēme meistarim pīcus godus. Vairuokuos ustubuos iraid attāluota pranču golma dzeive i pi sīnom var īraudzet golma dāmu portretus.

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys
* Linderhofys piļs teiklavīta ''schlosslinderhof.de''
Monteagjla

**Monteagjla** () irā mīsts i komuna Čilē.

## Galereja

Fails:Inauguracion Nueva Plaza de Monte Aguila 2017 (12).jpg
Fails:Bomberos monte aguila.jpg
Fails:Img-estadio.jpg
Fails:Entrada x yumbel.jpg
Fails:Premiacion O.V.V. 2017 (4).jpg
Fails:Inauguracion Nueva Plaza de Monte Aguila 2017 (103).jpg
Fails:Inauguracion Nueva Plaza de Monte Aguila 2017 (14).jpg
Fails:Carros abandonados mte aguila.jpg


## Teiklavītys

* Monteagjla pošvolda teiklavīta
Ķīnīšu volūda

**Ķīnīšu volūda** (汉语) irā kūpeiga pasauka vairuokim sinotibetīšu volūdim, kurys irā dzymtuos apmāram 1,3 miljardim cylvāku, vysuvaira Ķīnā.
Minhene

**Minhene** (, bavarīšu: *Minga*) - iraid Voucejis federaluo nūvoda Bavārejis ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita i nūvoda golvmīsts. Ar 1.5 milljonim īdzeivuotuoju, Minhene iraid trešais ļeluokais mīsts Vuocejā i 12-tais ļeluokais mīsts Eiropys Savīneibā.

Minhenī iraid daudz dažaidu apskatis objektu i Bavārejis golvmīsts iraid īcīneits turistu golapunkts. Mīsts ik godu uzjam miļjonus ourvolstu turistu, kuri dūdas iz Minheni, lai jimtu daļeibu Oktobrafestā, apzavārtu daudzūs īvāruojumūs arhitekturys pīminekļus i apmekļietu sporta posuokumus.

## Viesture
Mīsta vuords iraid cieļīs nu sanvuocīšu volūdys vuorda *Munichen*, kas nūzeimej "pi mūkim". Kuodreiz mīsta vītā beja Benediktīšu ordeņa klūsters, kas vāluok topa por Mihnenis vacmīstu. Mūks iraid attāluots i mīsta gerbā. Minhene iraid pirmūreiz mināta 1128 godā.

## Geografeja
Minhene acarūn aptuveni 50 kilometru ottuolumā iz zīmeļim nu Aļpim i tamdieļ mīsta apkuortnī bīžuok iraid ļeits i snīgs. Mīsts iraid 520 metrus vyrs juirys ļeimeņa.

## Nūruodis i olūti
Konigzī

**Konigzī** () iraid azars Vuocejis dīnavydreitūs, Bavārejis nūvodā blokus Austrejis rūbežai. Azars iraid vīns nu dziļuokajim vysā Vuocejā, ļeluokais dziļums sasnīdz ļeidz pot 190 metrus. Konigzī iraid populars turisma objekts.

## Geografeja
Azars atsarūn pie Berhtesgadenis Aļpim i iraid daļa nu vītejuo dobys parka. Blokuom azaram iraid ļeli kolni i vīns nu tim, Vacmaņs iraid trešais augstuokais kolns Vuocejā. Konigzī roduos Ladslaiku laikā, kod tī kusa miļzeigi laduoji.

## Interesanti fakti
Konigzī iraid uzskateits teiruokū azaru Vuocejā i tys tīk slavynuots por dzydrū iudiņi. Lai saglobuotu azara teirebiu, nu 1909 goda Konigzī iraid aizlīgts braukt ar laivom i kugim, kuri dorbojas iz degvīlys. Tamdieļ azarā kursej tykai uz eļektreibys darbynomi kugi.

## Nūruodis i olūti
Bavārejis Gercogiste

**Bavārejis Gercogiste** () — beja gercogiste myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 555 ļeidz 1623 godam. Tei tyka suokūtnieji apdzeivuota ar Bavārīšu ciļtim i tuos gercogi beja franku valdnīku pakļauteibā. Pirmais gercogs beja Agilolfingu dzymtys augstmaņs Garibaļds I, kas vaļdeja puor bavārīšu zemem nu 555 ļeidz 591 godam.

## Viesture
Ļeidz tam, kai Bavāreja tyka pi gercogistis statusa, itys regions beja svareigs pīrūbežys punkts frankim, lai varātu atsist sluovu uzbrukumus nu reitim. Septeituo godu simteņa beiguos, Agilolfingu dzymtys gercoga Teodo I laikā Bavāreja tyka pīvārsta kristīteibai. Teodo beja labvieļeigs klūsteru dibinuošanai i misionaru darbeibai juo zemīs. Jys pots tyka kristeits Regensburgā i juo kristeituojs beja Zaļcburgys veiskups Ruperts.

Kod Franku Impēreja turpinova nūstiprinuot sovys pozīcejis Karolingu dzymtys laikā, gercogiste suoka zaudēt sovu naatkareibu i gercogam Tasiļonam III beja juonudūd vora Bavārejā franku karaļam Kuorļam Ļelajam. Laika pūsmā nu 788 ļeidz 911 godam puor bavārīšu zemem vaļdeja franku karaļi.

## Nūruodis i olūti
Bavārejis Eļektorats

**Bavārejis Eļektorats** () — beja naatkareigs Svātuos Rūmys Impērejis eļektorats myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 1623 ļeidz 1806 godam, kod tys topa par Bavārejis Karaļisti. Vysā eļektorata eksistencis laikā pour tū vaļdeja Viteļsbahu dzymtys puorstuovji.

## Viesture
Reformācejis laikūs Bavārejis gercogs Maksimiļians I paļeidzieja saglobuot katuoļu ticeibu sovuos zemīs i jis saglobova uzticeibu Gabsburgim Bohēmejis saceļšonuos laikā pret Gabsburgu dzymtu, kas beja par īmaslu Treisdesmitgodu Kora suokumam. Faļcys eļektors Frīdriķs V pījāme Bohēmejis Karaļistys pusi i Svātuos Rūmys imperators Ferdinands II atjāme zemis i titulus Frīdriķam V por juo nūdeveibu. Vāluok imperators pateiceibā por uzticeibu duovoja tūs Maksimiļianam I. Jis kļuva por vīnu no impērejis eļektorim i 1623 godā Bavārejis Gercogiste kļuva por Bavārejis Eļektoratu.

## Geografeja
Bavārejis Eļektorats acaroda myusdīnu Vuocejis i Austrejis teritorejā. Eļektorata golvmīsts vysus juo pastuoviešonys godys beja Minhene.

## Nūruodis i olūti
Svātuo Rūmys Impēreja

**Svātuo Rūmys Impēreja** (; latiņu: *Sacrum Imperium Romanum*) — beja nu daudzom tauteibom i vaļsteibom sastuovūša savīneiba Centrālos Eiropys teritorejā, kura roduos Agreinojūs vydslaikūs i pastuovēje ļeidz 1806 godam, kod tei sabruka Napoļeona koru laikā. Ļeluokuo impērejis teritoreja piec 962 goda beja Vuocejis Karaļiste. Tai že impērejis sastuovā beja taidys zinomys karaļistis, kai Bohēmejis Karaļiste, Burgundejis Karaļiste i Itaļejis Karaļiste.

Vāsturnīkim aizvīn acaškirās dūmys por impērejis dzymšonys godu. Vīni uzskota, ka impērejis suokums beja 800 godā, kod Rūmys Pāvests Ļeo III krūnieja franku karaļi Kuorļi Ļelū por imperatoru. Citi por impērejis suokumu uzskota 962 godu, kod Otto I tyka krūnāts por imperatoru i jis sevi uzskateja por Kuorļa Ļeluo piecteci. Deļ itim divim imperatorim vīdūkļi i rašonuos godi bīži vīn atškiras.

## Nūruodis i olūti
Bavārejis Karaļiste

**Bavārejis Karaļiste** () — beja vuocīšu vaļsteiba myusdīnu Bavārejis teritorejā nu 1805 ļeidz 1918 godam. Tei roduos piec Presburgys Vīnuošonuos paraksteišonys 1805 godā. Viteļsbahu dzymta turpinova vaļdeit Bavārejā i nu eļektorim jī tuoļuok tyka atzeiti por karaļim.

## Viesture
### Karaļistis izveide
Bavāreja topa par karaļisti Napoļeona koru laikā, kod tei pījāme Praņcejis pusi. Praņču uzvora korā pour austrīšim nūvede pi Presburgys Vīnuošonuos, kura beja labvieļeiga Bavārejai. Svātuo Rūmys Impēreja beidze sovu eksistenci i por sovu atbolstu korā, Napoļeons deve vairuokim vaļdnīkim augstuokus statusus, kas ļuove Maksimiļianam I krūnēt sevi por karaļi 1806 godā. Ļeidz 1813 godam, Bavārejis Karaļiste acaroda Reinys Konfederacejis sastuovā, kas beja sova veida moksa por karaļistis gūdu. Kora gadejumā, Bavārejai beja otkon juopaļeidz Praņcejai i Napoļeona koraspākam.

Kod 1812 godā praņču koraspāks cīte sakuovi korā pret Krīveju, Bavāreja zaudieja 30 000 koraveiru i 1813 godā tei izastuoja nu Reinys Konfederacejis i pījāme Austrejis Impērejis pusi. Por sovu paļeidzeibu ceiņā pret Napoļeonu, Bavārejai tyka garantāta naatkareiba. Piec Napoļeona sakuovis, karaļiste tyka pi jaunom teritorejom - Vurcburgys Ļelgercogistis, Maincys Arhiveiskupejis i daļis nu Hesis Ļelgercogistis. 1816 godā, Bavāreja pīvīnova Falcys nūvodu i nūstiprinova sovys pozīcejis vuoucu zemīs.

### Ļudvigs I i revoluceju laiki
Kod 1825 godā pi vorys nuoce Ļudvigs I, Bavāreja pīdzeivova uzplaukuma periodu. Jis beja ļels muokslys cīneituojs i juo laikā, karaļistī tyka uzcalti vairuoki īvārajomi arhitekturys pīminekļi. Ļudvigs I ar ļelu entuziasmu vērēs iz Minhenis apbiuvi i 1830 godā tī tyka atvārts pirmais pubļiskais muzejs Europā. Juo laikā por tradiceju kļuva i Oktobrafests - tys i myusu dīnuos iraid turistu īcīņeits pasuocīņs. 1835 godā Bavārejā tyka uzcalta pirmuo dzelzceļa ļineja vuocu zemīs, kura savīnova Fjurtys i Njurnbergys mīstus.

Ļudvigs I zaudieja sovu popularitāti piec 1848 goda revoļucejom i lai juo dzymta nazaudātu voru, jis otsocejuos nu sova karaļa titula i nūdeve tū sovam dālam Maksimiļianam II. Jis tai že beja spīsts pīdzeivuot saceļšonuos sovuos zemīs, bet ar Prūsejis koraspāka otbolstu, saceļšonuos tyka apspīsta i Maksimiļians turpinova sovu vaļdeišonu ļeidz sovai nuovei 1864 godā.

## Nūruodis i olūti
Tirana

**Tirana** (albaņu: *Tirona*) iraid Albanejis golvysmīsts i ļeluokais vaļsteibys mīsts ar 375 000 īdzeivuotuojim. Mīsts iraid vaļsteibys golvonais ekonomiskais i kulturys centrs.

## Nūruodis i olūti
Azars Kimzī

**Kimzī** () iraid azars Vuocejis dīnavydreitūs, Bavārejis nūvodā 20 kilometrus nu Austrejis rūbežys i 70 kilometrus nu nūvoda golvmīsta Minhenis. Iz vīnys nu azara solom acarūn Herenkimzī piļs, kura tyka calta Bavārejis karaļa Ļudviga II laikā i tei iraid populars turisma objekts.

## Rašonuos viesture
Kai daudzi nūvoda azari, Kimzī roduos Ladslaiku laikā, aptuveni pyrms 10 000 godim, kod tī kusa miļzeigi laduoji. Interesanti, ka suokūtnieji azara plateiba beja treis reizys ļeluoka, bet godsymtu laikā tei samozynovuos dieļ tou, ka azarā ītakūšuos upus pīnas smiļts i akmeņus, kuri po druskai turpinoj samazynuot azara plateibu. Piec prognozem, Kimzī azars varātu piļneibā izzust piec 7—8 tyukstužim godu.

## Azara solys
Iz azara iraid treis golvonuos solys — **Hereninzeļe**, **Frauenkimzī** i **Krautinzeļe**. Iz azara ļeluokuos solys Hereninzeļis acarūn Herenkimzī piļs, kura iraid populars turisma objekts. Karaļs Ļudvigs II beja ļels Praņcejis karaļa Ļudviga XIV cīneituojs i piļs beja dūmuota, kai Versaļis piļs mozuokuo bavārīšu verseja. Dieļ karaļa nuovis 1886 godā i ļelojom izmoksom, piļs ceļtnīceiba natyka pabeigta ļeidz golam.

## Nūruodis i olūti
Ļudvigs II, Bavārejis Karaļs

**Ļudvigs** **II** (; pīdzims 1845 goda labeibys m. 25.d - nūmyrs 1886 goda vosorys m. 13.d) — beja Bavārejis karaļs nu 1864 ļeidz 1886 godam, kod jys myra. Jū tai že sauce por *Posoku Karaļi* i *Mieness Karaļi*.

Ļudvigs kļuva por karaļi 18 godu vacumā piec sova tāva nuovys. Juo vaļdeišonys laikā Bavāreja kļuva por daļu nu Vuocejis Impērejis. Jis beja ļels muokslys i muzykys cīņeituojs, i piec juo pasiutejuma Bavārejā tyka uzcaltys vairuokys piļs, kurys myusdīnuos iraid svareigi turisma objekti Bavārejā.

## Nūruodis i olūti
Augsburga

**Augsburga** () iraid Voucejis federaluo nūvoda Bavārejis trešais ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita ar 300 000 dzeivuotuojim. Mīstā iraid vairuokys universitatis.

## Nūruodis i olūti
Aglyuna

**Aglyuna** () — sola Aglyunys nūvodā, Latvejā. Aglyunā atsarūn 1780. godā caltā Aglyunys bazilika, golvonuo katuoļu svietņeica Baļtejis vaļsteibuos. Kotru godu tū apmekļej vairuoki simti tyukstuši cilvāku. Aglyunu divys reizis apmekļiejuši Rūmys puovasti — 1993. godā Juoņs Puovuls II i 2018. godā Fraņcs.

## Nūruodis
Gjodollo Piļs

**Gjodollo piļs** (vengru: *Gödöllői Királyi Kastély,* vuocīšu: *Schloss Gödöllő*) iraid piļs Gjodollo mīstā, Vengrejā. Calta 1740 godā i saukta por *Vengrejis Versaļu*, tei beja Austrejis imperatoris Eļizabetis īcīneituokuo piļs.

## Viesture
Piļs ceļtnīceiba beja suokta 1733 godā piec vengru aristokrata Antaļa Grasalkoviča (1694–1771) pasiutejuma. Piec septeņim godim piļs ceļtnīceiba tyka pabeigta i tei pīdarēje Grasalkoviču dzymtai ļeidz 1841 godam. 1867 godā piļi sovā eipašumā puorjāme Vengrejis vaļdeiba i tei kļuva por rezidenci Vengrejis karaļam i karaļiskajai saimei.

Piļij beja nūzeimeiga lūma Vengrejis naatkareibys centīnūs, tai kai tei beja Austrejis imperatoris Eļizabetis īcīneita atpyutys vīta. Vengri cīši ļūbeja Eļizabeti deļ tuo, ka jei beja īsavuicejusi vengru volūdu i daudzi nu juos draugim beja nu vengru vyda.

## Nūruodis i olūti
Feimaņi

**Feimaņi** iraid sola Rēzeknis nūvodā, Latvejā. Tys atsarūn pi Feimaņu azara, 33 kilometrus nu Rēzeknis i 229 kilometrus nu Reigys.

## Viesture
Feimaņi bazneicys dokumentūs pirmūreiz beja mynāti 1752 godā. 1760 godā cīmā tyka uzcalta Svātuo Juoņa Kristeituoja Rūmys Katuoļu bazneica, kura iraid vaļsteibys nūzeimis arhitekturys pīminekļis.

## Nūruodis i olūti
Gaiļmuiža

**Gaiļmuiža** iraid sola Ribinišku nūvodā, Latvejā. Tys atsarūn 9 kilometrus nu Preiļim i 46 kilometrus nu Rēznis. Gaiļmuižys pamatskūlu sovulaik absolvēje slavanais kinarežisors Juoņs Streičs.

## Nūruodis i olūti
Rušonys azars

**Rušonys azars** () irā azars Latvejis dīnavydreitūs, Aglyunys, Rēzeknis i Ribinišku nūvodā. Itys azars iraid ostuotais ļeluokais azars Latvejā.

## Nūruodis i olūti
Ļudvigs I, Bavārejis Karaļs

**Ļudvigs** **I** (; pīdzims 1786 goda labeibys m. 25.d - nūmyrs 1868 goda svacainis m. 29.d) — beja Bavārejis karaļs nu 1825 ļeidz 1848 godam, kod Vuocejis zemīs suokuos saceļšonuos. Ļudvigs I beja zinoms kai ļels greku i itaļīšu renesansis laika arhitekturys cīņeituojs i juo laikā Bavārejis golvmīstā Minhenī tyka uzcaltys daudzys jaunys ceļtnys. Juo unuks Ļudvigs II tai že beja ļels muokslys cīneituojs i duosns atbolsteituojs.

## Nūruodis i olūti
Maksimiļians I, Bavārejis Karaļs

**Maksimiļians** **I** (; pīdzims 1756 goda lopu m. 27.d - nūmyrs 1825 goda leita m. 13.d) — beja Bavārejis eļektors nu 1799 ļeidz 1806 godam i Bavārejis karaļs nu 1806 ļeidz 1825 godam. Juo vaļdeišonys laikā Bavāreja nu eļektorata topa por karaļisti.

## Nūruodis i olūti
Budapešta

**Budapešta** () iraid Vengrejis golvysmīsts, atsarūn pi Donavys upis. Ar 1.7 milljonim īdzeivuotuoju, Budapešta iraid ļeluokais mīsts Vengrejā i 10-tais ļeluokais mīsts Eiropys Savīneibā. Mīsts iraid atzeits UNESCO Pasauļa mantuojuma objekts i tys iraid populars turisma golapunkts, kuru godā apmekļej 4.4 miļjoni turistu.

## Nūruodis i olūti
Feimaņu azars

**Feimaņu** **azars** () iraid azars Latvejis dīnavydreitūs, Ribinišku nūvodā, natuoļ nu Feimaņu cīma. Azars acarūn 18 kilometrus nu Preilim i 39 kilometrus nu Rēznys.

## Nūruodis i olūti
Žemaitejis Gercogiste

**Žemaitejis Gercogiste** (, ) beja gercogiste myusdīnu Lītovys teritorejā nu 1219 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona i gercogiste pourguoja Krīvejis Impērejis sostuovā. Tei rūbežova ar Kurzemis Gercogisti i Prūsejis Gercogisti, i tai beja pīeja pi Baļtejis jiurys.

## Viesture
Žemaiši ilgus godus globova sovys paguonu tradicejis i tys beja piedejais regions Europā, kas pījāme kristīteibu. Pirmī žemaiši tyka kristeiti 1413 godā, bet vairumā tī beja vītejī kungi. Zemnīku vydā paguonu tradicejis tyka globuotys veļ vairuokus godu simteņus. Katuoļu ticeiba kļuva por golvonū ticeibu žemaišu zemīs ap 17 godu simteni.

Ilgus godus, Žemaiteja paļeidzieja nūturēt Vuocu Ordeņa ekspanseju Lītovys zemīs i žemaiši guva uzvorys vairuokuos nūzeimeiguos ceiņuos ar Zūbenbruoļu Ordeņi - Sauļis Kaujā (1236), Skodys Kaujā (1259) i Durbis Kaujā (1260). Jī vede ceiņu nazaverūt iz tū, ka Lītovys karaļs Mindaugs, kura pakļauteibā tai že beja žemaiši, pījāme kristīteibu.

## Nūruodis i olūti
Trešuo Puolejis daļeišona

**Trešuo Puolejis Daļeišona** 1795 godā beja Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys teritoreju daļeišona Austrejis, Prūsejis i Krīvejis storpā. Daļeišonys rezuļtatā, Puoleja i Lītova zaudieja sovu naatkareibu ļeidz tuos atgiušonai 1918 godā.

## Nūruodis i olūti
Maksimiļians II, Bavārejis Karaļs

**Maksimiļians** **II** (; pīdzims 1811 goda solnys m. 28.d - nūmyrs 1864 goda pavasara m. 10.d) — beja Bavārejis karaļs nu 1848 ļeidz 1864 godam. Jis nuoce pi vorys Bavārejā piec 1848 goda saceļšonuom vuocu zemīs, kod juo tāvs Ļudvigs I beja spīsts atkuoptīs nu trūņa.

## Nūruodis i olūti
Napoļeons Bonaparts

**Napoļeons Bonaparts** (; pīdzims 1769 goda labeibys m. 15.d - nūmyrs 1821 goda vosorys m. 5.d) beja Praņcīšu miļitarists i imperators nu 1804 ļeidz 1814 godam i 1815 godā, kod jys iz 100 dīnom otguve sovu voru. Napoļeons kļuva ītekmeigs Pranču revoļucejis laikā, kod juo vadeibā tyka nūstyprinuota repubļika i apspīsta rojaļistu saceļšonuos. Napoļeona koru laikā, praņču armeja svinēje daudzys nūzeimeigys uzvorys i tamdieļ Napoļeons tīk uzskateits por vīnu nu lobuokojim koravodūņim ciļvēcis viesturē.

## Jauneibys godi
Napoļeons Bonaparts pīdzima Korsikā, Karlo Bonaparta i Letīcejis Romaļino saimī. Napoļeons beja caturtais bārns i trešais dāls saimī. Jys tyka kristeits katuoļu ticeibā. Pi dzimšonys, juo vuords beja *Napoleone di Buonaparte*, kas iraid vaira itaļīšu nakai pranču vuords. Deļ juo itaļīšu izceļsmis i korsikys akcenta, Napoļeonu bīžai apsmēje juo skūlys i armejis bīdri. Tamdieļ, piec pirmojom preceibom jis nūmaneja vuordu i uzvuordu iz *Napoleon Bonaparte*, lai tys skanātu kai pranču vuords.

Nazaverūt iz tū, ka Napoļeons sovys dzeivis laikā kļuva por Praņcejis imperatoru, sovys jauneibys godūs jys beja Korsikys patriots i nacionaļists. Napoļeona tāvs ar muoti ilgus godus ceinejuos, lai Korsika byutu naatkareiga nu Praņcejis vaļsteibys.

1779 goda jaunagoda mienesī, 9 godu vacumā, Napoļeons suoka vuiceitīs Otunys kristeigojā školā, bet dreiži jys tyka pourcalts iz miļitarū akademeju Briennā-ļe-Šato. Tur Napoļeons vuicejuos ļeidz 1784 godam. Deļ tuo, ka Korsikā jys beja pīrads runuot korsikaņu i itaļīšu volūduos, školā jam beja griuteibys ar praņcīšu volūdu. Napoļeons kļuva nūslāgts i daudz laika veļteja gruomotom. Jys beja cīši ļels matematikys entuziasts.

Piec vuicebu beigom Briennā-ļe-Šato 1784 godā, Napoļeons suoka vuiceitīs Parīzis miļitarajā akademejā, kur jys kļuva por artiļerejis virsnīku. Jys beja pirmais korsikaņs, kas absoļvēje itū akademeju.

## Nūruodis i olūti
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste

**Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste** (latvīšu: *Kurzemes un Zemgales Hercogiste*, puoļu: *Księstwo Kurlandii i Semigalii*) — beja gercogiste myusdīnu Latvejis teritorejā nu 1561 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona i gercogiste pourguoja Krīvejis Impērejis sostuovā. Tei beja Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys vasaļvaļsteiba.

## Viesture
Kurzemis i Zemgaļis Gercogiste roduos 1561 godā, Livonejis kora laikā. Piec Viļnis vīnuošonuos paraksteišonys, por pirmū gercogistis gercogu kļuva Gothards Ketlers. Jys varēje vaļdeit bejušojuos Livonejis zemīs pi nūsacejuma, ka juo gercogiste atroduos Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys pakļauteibā. 1570 godā, Gothards izvede lykumu - *Privilegium Gotthardinum*, kas ļuove gercogistis kungim pakļaut vītiejus zemnīkus dzymtbiušonai.

## Nūruodis i olūti
Livonejis korš

**Livonejis korš** (1558-1583) — beja korš por myusdīnu Igaunejis i Latvejis teritorejom Livonejā, kod Krīvejis Cariste īsaistejuos ceiņā pret Danejis-Norvegejis, Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys i Zvīdrejis Karaļistis savīneibu. Korš beidzuos ar ituos savīneibys uzvoru i Krīvejis Caristei nuocuos zaudēt dažys nu sovom teritorejom.

## Nūruodis i olūti
Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba

**Puolejis-Lītovys** **Sadraudzeiba** (, ) beja puoļu-lītaunīku apvīnuotuo vaļsteiba myusdīnu Centrāluos i Reiteuropys daļā nu 1569 ļeidz 1795 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec Trešuos Puolejis Daļeišonys. Puor tū vaļdeja valdnīks, kuram tai že pīderēje Puolejis Karaļa i Lītovys Ļelgercoga tituli. Periodā nu 16 ļeidz 17 godusimteņa suokumam, Puolejis-Lītovys Sadraudzeiba piec teritorejis beja ļeluokuo vaļsteiba Europā. Tei beja multinacionala vaļsteiba, kurā dzeivova daudzu tauteibu i ticeibu puorstuovi.

## Nūruodis i olūti
Katuoļu ticeiba

**Katuoļu** **ticeiba**, tai že zinoma, **Katuoļu Bazneica** vai **Rūmys Katuoļu Bazneica** iraid pasauļa golvanuo i ļeluokuo kristeiguo konfeseja ar 1.3 miļjardim ticeigū. Viesturiski, katuoļu bazneicai iraid bejuse ļela ītekme iz vokoru Europys kulturu, muokslu i filosofeju. Katuoļu bazneicys administraceja i puovasta rezidence acarūn Vatikanā, kas iraid Italejis golvysmīsta Rūmys centrā.

## Nūruodis i olūti
Rokoko

**Rokoko** tai že saukts por **vālū Baroku**, beja arhitekturys stiļs 18 godu simteņa vydā. Tys beja atškireigs nu citim arhitekturys stiļim ar cīši kruošņim, sarežgeitim i kruosainim dekora elementim. Rokoko stiļs roduos Praņcejā, karaļa Ļudviķa XV laikā, bet dreiži tys izplatejuos iz citom Europys vaļsteibom. Por rokoko stiļa glaznuošonys aizsuocieju tīk uzskateits praņču glaznuotuojs Žaņs-Antuans Vato.

## Nūruodis i olūti
Sicīlejis Karaļiste

**Sicīlejis Karaļiste** (italīšu: *Regno di Sicilia,* latiņu: *Regnum Siciliae*) — beja vaļsteiba myusdīnu Italejis teritorejā nu 1130 ļeidz 1816 godam, kod tei apvīnovuos ar Ņeapoļis Karaļisti i izveidova Divu Sicīleju Karaļisti. Sicīlejis karaļisti 1130 godā dybynova Rožers II piec tam, kod jis tyka krūnāts par karaļi Palermo mīstā. Cyts karaļistis valdnīks Ferdinands III beja īvārojams ar tū, ka jis beja vīns nu vysilguok valdūšajim karaļim Europys viesturī. Jis vāluok kļuve por Divu Sicīleju karaļi i juo vaļdeišona kūpā ylga 65 godus.

## Nūruodis i olūti
Jans III Sobeskis

**Jans III Sobeskis** (; pīdzims 1629 goda labeibys m. 17.d - nūmyrs 1696 goda vosorys m. 17.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1674 ļeidz 1696 godam. Jis ir vīns nu zinuomuokajim valdnīkim Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys viesturē. Juo miļitarista talants ļuove jam vadeit apvīnuotū kristīšu armeju Veinis Kaujis laikā pret Osmaņu Impēreju, kurā Sobeska vadeituo armeja guve uzvoru i apturēje osmaņu ekspanseju Europā. Osmaņi jū īsauce por "Lehistanys Lauvu", bet Rūmys puovasts slavēje jū, kai kristīteibys gluobieju.

## Nūruodis i olūti
Augusts II Styprais

**Augusts II Styprais** (; lītaunīku: *Augustas II;* pīdzims 1670 goda lopu m. 12.d - nūmyrs 1733 goda svacainis m. 1.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1697 ļeidz 1706 i nu 1709 ļeidz 1733 godam. Jis tai že beja Saksonejis Eļektorata valdnīks nu 1697 ļeidz 1733 godam. Augusts tyka īsaukts por "Styprū" deļ juo ļeluo fiziskuo spāka. Jam patyka tū pīruodeit i jis varēje pourlaust zyrga pokovu ar rūkom.

Nu dzymšonys luteraņs, Augusts II 1697 godā maineja ticeibu i kļuve por katuoli, lai kļiutu por Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys valdnīku. Juo laikā Saksonejis golvysmīsts Driezdene kļuve por svareigu Europys muokslys centru. Jam pīderēje īvārojama muoksls kolekceja i jis lyka uzceļt vairuokys graznys piļs Driezdenī i Varšovā. 

## Nūruodis i olūti
Jans II Kazimirs

**Jans II Kazimirs** (; lītaunīku: *Jonas Kazimieras;* pīdzims 1609 goda pavasara m. 22.d - nūmyrs 1672 goda zīmys m. 16.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1648 ļeidz 1668 godam, kod jis atteicēs nu sova trūņa piec sīvys nuovis. Sovus piedejūs dzeivis godus Jans Kazimirs pavadeja Praņcejā, kur jū ar gūdu uzjēme karaļs Luijs XIV.

## Nūruodis i olūti
Latgalīšu Kulturys Gazeta

**Latgalīšu Kulturys Gazeta** (saeisinuots **LaKuGa**) irā 2007 godā dybynuota teiklavīta i laikroksta "Latgales Laiks" pīlikums latgalīšu volūdā, kas viestej por Latgolys i latgalīšu tradicionalū i myusdīnu kultūru, nūvoda viesturi i tuo nūzeimeiguokajim ļaudim. Tuos nūsaukumu i saeisinojumu izdūmova dzejnīks Valentins Lukaševičs.

2017 godā Latgalīšu Kulturys Gazeta sajēme latgalīšu kulturys bolvu "Boņuks 2016" por latgalīšu volūdys populariziešonu. Tymā pošā godā teiklavīta atzeimieja sovu 10 godu jubileju. 2018 godā Latgalīšu Kulturys Gazeta sajēme oficialu medeja statusu.

## Nūruodis i olūti