open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors

**Jākubmīsta Svātuo Gora veirīšu kleštors** i **Jākubmīsta Svātuo gora pravoslavu cierkva** irā Latvejis pravoslavu svietneica, kleštors i pravoslavu svietceļuojumu golasnāgs. Cierkva i kleštors atsarūn Jākubmīstā, Breiveibys ūļneicā 202. Kleštora teritoreja irā Jākubmīsta viesturiskais centrys. Sūpluok Svātuo Gora cierkvys irā Svātuo Nikolaja Breinumdora cierkva.

## Viesture
Pravoslaveibys viesture Jākubmīstā īsasuoce 16 godusymtā, kod nu Krīvejis pa Daugovu ceļuoja daudzi silejnīku. Niulejuo pravoslavu kleštora apleicīnē nu 1670 da 1675 goda pastateja pyrmū kūka Svātuo Gora cierkvi i sūpluok taipat kleštoru. Apleik cierkvys teritorejai pastateja bīzu myurini sīnu ar saujamlūkom, kas izglobuota da myuslaikim. Piec guņsnelaimem tymā pošā vītā 1887 godā pastateja myurini cierkvu Bizantejis stiļā – krystveida cierkvi ar pīcim kupolim i supluok asūšu zvanineicu. Cierkva irā slavanuo Jakobštatis Vysusvātuokuos Dīvadzymdynuotuojis ikona, deļtuo niule itei vitā irā Latvejis zeimeibys pravoslavu svātceļuojuma golasnāgs.
Niule otkon dora veirīšu Jākubmīsta Svātuo Gora kleštors. Tī dzeivoj 10 ticeibys veiri, kuri dūd paleigu Jākubmīsta tryuceigajim i bezdarbnīkim, poši struodoj goldnīceibā i sovā saimisteibā. Dora biblioteka, svātdinis škola, dvēseliskais seminars ticeibys vuiceibys školuotuojim i virīņa vyrtuve.
Cierkvā dora i krīvu, i latvīšu pravoslavu parapeja. Sevkura mieneša pyrmejuo svātdinē – dīvakolpuošona latvyskai.
Rogāļu lelakmiņs

**Rogāļu lelakmiņs** - vaļsteibys sorgojamais dobys pīminieklis. Atsarūn Krystapiļs nūvoda Kūku pogosta Rogāļu solā.

Rogāļu akmiņs irā vīns nu pošu lelūs akmiņu Latgolā. Akmiņs atsaguls Rogāļu ryuča malē, natuoli nu ryuča ītakys Daugovā. Da akmiņa var daīt pa īriedeitu dobys stygu. Daugovys malē skaiškys apsavierīņs da Uobeļu solom - prīškā Mozuo Uobeļu (Fogta) sola, zamyn pa straujai - Leluo Uobeļu (Burkuona) sola, iz kurys treis dzeivuojamuos sātys.
Pamatmasa - granits. Rasšanuos vīta - Kareleja. Māri: garums - 6,5 m; plotums - 4,6 m; augstums - 3,7 m; apleikmārs - 18,5 m; vydums - 40 m3.
Amerikys Saškierstuos Vaļsteibys

**Amerikys Saškierstuos Vaļsteibys** (**ASV**; ) irā vaļsteiba Pūstumu Amerikā. Tei golvysmīsts irā Vašingtons.
Praņcīšu volūda

**Praņcīšu valūda** (*français*, IPA: [fʁɑ̃sɛ]) irā romanīšu volūda, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Praņcejis, praņciski runojūšuos Šveicarejis, Valonejis, Briseļa (Beļgeja) i Kvebeka (Kanada), kai i minoritetu grupys cytuos vaļsteibuos. Praņcīšu kai ūtruos volūdys runuotuoji irā paplateiti daudzuos pasauļa daļuos, lelums nu kurim dzeivoj praņciski runojūšajā Afrikā, vysuvairuok Gabonā (80%), Mauricejā (72,7%) i Elefanta Kaula Molā (70%). Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda nu 75 leidz 110 milijonim i ūtruo volūda 190 milijonim cylvāku. Bez tuo fraņcīšu volūdu vuicuos kai svešvolūdu leidz apmāram 200 milijonim cylvāku, padorūt jū par ūtrū vysuvairuok pīsovynojamūs volūdu pasaulī piec anglīšu volūdys.

## Nūruodis i olūti
Daugpiļs styprūtne

**Daugpiļs styprūtne** (), seņuok **Dynaburga styprūtne** (, ), irā stilistiskai monumentals kara apsardzeibai paradzātu statņu komplekss Daugpilī, pa obejom pusem Daugovys upei. Klasicizma stiļa ansamblis, vaļstiskuos zeimeibys mīstustateibys i arhitekturys pīminieklis, vīneigais nu 19 godu symta bez zeimeigu puormeju izaglobuojs ituo tipa kara apcītynuojums Zīmeļu Europā. Daugpiļs styprūtne nomināta UNESCO Pasauļa puormaņtīņa objekta statusam dabuot.
Kieniskais lelspuorņs

**Kieniskais lelspuorņs** (, ) irā pošlelais spuorņs Latgolā. Īraksteits Latvejis, Lītovys i Boltkrīvejis Sorkonajā gruomotā. 

Kuopuri pliesieji, raistuos 1—2 godu, dzeivoj iudiņtverēs iudiņauguoju vydā. Saaugušī skrīn sulu mienesī — rudiņa mienesī.

Latvejā itei spuorņu škira pyrmū reizi aptykta 1939 godā Latgolys azarūs — Dreidzī, Siverī, Cārmynā i Ojatā. Škira sateikama teirūs, eutrofūs azarūs. Piec 1962 gods škira vaira navā maneita.

## Nūruodis i olūti
Kopenhaga

**Kopenhaga** () irā Danejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.

## Partnermīsti

## Galereja

Fails:Rosenborg cph.jpg
Fails:Nyhavn 9-15 København.jpg
Fails:Copenhagen City Hall.jpg


## Teiklavītys
Ingars Gusāns

**Ingars Gusāns** (dzims 1974 gada februara 17 dienā Rēznē) – latgalīšu zininīks, Rēznis Augstškolys docents, latgalīšu rokmuzykants (vokalists i gitarists). Muzykā pazeistams ar vārtuvis vuordim Sovvaļnīks i (agruok) Sedmenc.

Dāls Mareks, dzims 2007 godā. Kavieklis – spininguošona

## Nūruodis

* Sovvaļnīks
Kalimahs

**Kalimahs** (; * ap 310—305 g. p. Kr. Kirenē, † ap 240 g. p. Kr.) –   vīns nu vysuzeimeigūs helenizma laiku senejūs greku ailinīku. Kalimahs raksteja elegejis, epigramys, epiliumus, himnys, taipoš ziniskys dobys dorbus. Kalimaha radīni pamatuši lelu ītaku iz romīšu poetim Ovideju, Katulu i vysucīšuok Sekstu Properceju.

Ap 290 g. p. Kr. Kalimahs ass pamets Kirenu i laidīs da Aleksandrejai, kur nu reizis darejs par školuotuoju, piec dorbuojīs Ptolemaja II palacūs, taipoš darejs izslyvušajā Aleksandrejis bibliotekā.
Oskars Seiksts

**Oskars Seiksts** (dzims 1973 g. novembra 15 d. Rēznē) – latgalīšu ailinīks, rakstinīks, literaturys kritiks, latgalīšu postmodernuos literaturys aizsuociejs. Darejs lelu ītaku cytim myuslaiku latgalīšu autorim – Ingridai Tāraudai, Valeņtinam Lukaševičam, Līgai Rundānei, Juoņam Ryučānam, Līgai Gagainei-Deksnei (Leigai Seikstai) i ct. 

## Biografeja
Beidzs Rēznis 5 vydsškolu, vuicejīs Rēznis Augstškolā. Dzeivoj Rēznē i Rēznis nūvodā. 
Latvejis rakstinīku savīneibys bīdris nu 1998 gods. 

## Literaruo darbeiba
Dzeivuļus jiems raksteit vydsškolys laikā. Pyrmuos publikacejis – Rēznis rajona laikrokstā *Darba Karogs* (1990) i *Mōras Zeme* (1991). 
Dzeivuli, eisproza, rakstīni ap latgalīšu volūdu i literaturu nūdrukavuoti laikrokstūs *Latgolas Bolss*, *Zemturs*, žurnalā *Jaunuo Dzeive*, laikagruomotā *Tāvu zemes kalendars* i cytur. 

Caur sovu pyrmū gruomotu *Seppuku iz saulis vādara* (1995, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču) devs kvalitativai jaunu pagrīzīni latgalīšu poezejā – i tematikys, i muokslyskuos izsaceibys, i auteņtiskuos volūdys vierteibu lītuojuma zinē. Pīrakstejs pyrmū postmodernizma romanu latgalīšu literaturā *Valerjana dzeive i redzīni* (1996, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču). Kūplasīnī *Pagrauda* (1999) publiciejs vierteigys esejis, pasūleidams novatorisku, myuslaiceigu pasavierīni iz latgalīšu literaturys viesturis. 

Ar Oskara Seiksta vuordim komponātys dzīsmis 2009 i 2011 godā izlaids Latgalīšu rokmuzykants Sovvaļnīks (īguoja albumūs *Sūpluok* i *Bolts susātivs*).  

* **Gruomotys**
** *Seppuku iz saulis vādara* (1995, ailis, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču) 
** *Valerjana dzeive i redzīni* (1996, romans, kūpā ar Valeņtinu Lukaševiču)  
** *Pagrauda* (1999, autors i sastateituojs; latgalīšu jaunūs autoru ailis, O. Seiksta literaturkritiskuos esejis, poezejis atvārsumi nu anglīšu i lītaunīku volūdu)  
** *Reitišku mads* (2000, romans, kūpā ar Leigu Gagaini)
Ingrida Tārauda

**Ingrida Tārauda** (; dzymuse 1971 goda juņa 30 dīnā Rēznis rajona (niule — Rēznis nūvods) Drycānu pogosta Kuzmu solā) — latgalīšu ailineica, lirike. Davuse zeimeigu īlicīni latgalīšu lirikys raisteibā, siņtezādama latgalīšu literarū tradiceju ar myuslaiceigom izsaceibys formom.

## Biografeja
Vuicejusēs Drycānu vydškolā, studiejuse Daugpiļs Universitetā filologeju. Darejuse Vacstrūžānu pamatškolā, Cyskodu vydsškolā, Cyskodu bārnunomā, Gaujīnis vydsškolā. Radeigajai izaugsmei ītaku darejs Oskars Seiksts, Valentins Lukaševics  i cyti juos audzis jaunī latgalīšu literati. Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdre nu 2007 gods.

## Literaruo darbeiba
Pyrmuo publikaceja – dzeivuļs baļtīšu volūdā laikrokstā *Latvijas Jaunatne* 1987 godā. Pyrmuo leluokuo publikaceja (latgalīšu volūdā) — jaunūs autoru kūplasīnī *Pagrauda* (1999). Ailis taipoš publicātys laikagruomotā *Tāvu zemes kalendars*, rokstu lasīnī *Olūts*, aļmanahūs *Rēzekne* i *Luna*, latgalīšu poezejis antologejuos (*Latgalīšu dzejas antologija* (2001, sast. V. Valeinis), i *Susātivs* (2008, sast. I. Šuplinska), škārsteikla laikrokstā *LaKuGa* i cytur. Sovi lirikys lasīni -  *Vīgla byušonys ironeja* (2000) i *Izdadzynuota sirds* (2001). 

Poezejai soveigi pasauļa dazinis paradoksi, iņtimūs puordzeivuojumu atspeidīni. Izsaceiba dobyska i breiva, liriskuo varūne pasamona dūt i jimt vīnulaik - atsaļaudama runuot ap sovu dobyskū sīvīteibu. 

* **Gruomotys**:  
** *Vīgla byušonys ironeja* (2000)
** *Izdadzynuota sirds* (2001) 
** *Boltais šokolads (2012)* 

* **Svareiguokys publikacejis kūplasīņūs**
** *Starp sliekšņiem un jumtiem* (sast. I. Atpile-Jugane 2002)
** *Pie–la–vī-ties: Rēzeknes augstskolas jauno autoru krājums* (sast. I. Šuplinska, 2003)
** *Saulis spaiti iz spīgeļu. Лучи по зеркалам* (latgalīšu i krīvu volūdā (sast. I. Magazeinis, F. Osina, 2007).
** *Susātivs: myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja* (sast. I. Šuplinska, 2008)

## Nūruodis

## Uorejuos nūruodis
*Ingrida Tārauda
Valeņtins Lukaševičs

**Valeņtins Lukaševičs** (dzims 1968 g. oktobra 27 d. Rēznē) – latgalīšu ailinīks, rakstinīks, literaturzininīks, latgalīšu postmodernuos literaturys aizsuociejs.

## Biografeja

Beidzs Rēznis 5 vydsškolu (1986), Daugpiļs Universitetu (bakalaura grads 1993, magistra grads 1996). Nu 1993 gods dora Daugpiļs Universitetā par vuiceituoju. 2008 godā dabuojs filologejis doktora grada par disertaceju *[[latgalīši|Latgalīšu]] 20 godusymta proza [[Latgola|Latgolys]] literariskajā pluotā*. Niule Daugpiļs Universiteta docents, vuica literaturu.

## Literaruo darbeiba

Pyrmuo publikaceja – Rēznis rajona laikrokstā *Darba Karogs* 1989 g. Dzeivuli publicāti laikagruomotā *Tāvu zemes kalendars*, laikrokstā *Mōras Zeme*, žurnalā *Jaunuo Dzeive*, almanahā *Luna*, latgalīšu jaunūs literatu kūplasīnī *Pagrauda* (1999) i ct. Caur sovu pyrmū gruomotu *Seppuku iz saulis vādara* (1995, kūpā ar Oskaru Seikstu) devs kvalitativai jaunu pagrīzīni latgalīšu poezejā – i tematikys, i muokslyskuos izsaceibys, i auteņtiskuos volūdys vierteibu lītuojuma zinē. Pīrakstejs pyrmū postmodernizma romanu latgalīšu literaturā *Valerjana dzeive i redzīni* (1996, kūpā ar Oskaru Seikstu)

Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris nu 1998 gods. 

Latgalīšu rokmuzykants Sovvaļnīks 2009 i 2011 godā izlaids ar Valeņtina Lukaševiča vuordim komponātys dzīsmis.

* **Gruomotys**
** *Seppuku iz saulis vādara* (1995, ailis, kūpā ar Oskaru Seikstu) 
** *Valerjana dzeive i redzīni* (1996, romans, kūpā ar Oskaru Seikstu)  
** *Kuozynda* (2005, ailis)
** *Vot taidi vot i batvini* (2006, ailis)
** *Bolti burti* (2011, ailis)
Juoņs Ryučāns

**Juoņs Ryučāns** (pa eistynajam vuordam **Ivars Magazeiņs**; dzims 1962 g. marta 27 d. Rēznis nūvoda Vīmyna pogostā) – latgalīšu ailinīks, puorvārsuojs, publicists, ļaudyskais dareituojs. Atmūdys laikā aktivai vadynuojs latgalīšu literaruos volūdys i kulturyskuos dzeivis atdzimšonu.

## Biografeja
Vuicejīs Maltys vydsškolā, beidzs Latvejis Universiteta Uorzemis volūdu fakuļtetu (1985), Ventspiļs augstškolā dabuojs puorvārsuoja specialiteta. Darejs laikrokstā *Daugavpils Vēstnesis*, laikroksta *Diena* Daugpiļs birojā, Daugpiļs mīsta pošvoldā. Dorbuojīs žurnalā *Jaunuo dzeive*, laikrokstā *Latgolas Bolss*. Latvejis Rakstinīku savīneibys bīdris nu 2006 gods. Div dāli (dveini).

## Literaruo darbeiba
Publikacejis - suocūt nu 20 gs. 80-tūs godu beigu laidīņūs *Katōļu Dzeive*, *Mōras Zeme*, *Jaunuo Dzeive*, *Latgolas Bolss*, *Daugavpils Vēstnesis*, *Latgales Laiks*, laikagruomotā *Tāvu zemes kalendars*, rokstu lasīnī *Olūts* i cytur. 

* **Gruomotys**
** *Seikšaļteņu nūstuošonys* (2001) 
** *Nūstuošonys apleik tehnogodam* (2005)

* **Svareiguokys publikacejis kūplasīņūs**
** *Pagrauda* (sast. O. Seiksts, 1999)
** *Saulis spaiti iz spīgeļu. Лучи по зеркалам* (sast. I. Magazeinis, F. Osina, 2007).
Danīšu volūda

**Danīšu volūda** (*dansk*) irā vīna nu germanu volūdim, kuru kai dzymtū ronoj leluokuo daļa cylvāku nu Danejis, daniski runojūšuos Grenlandejis i Fareru Solu, kai i mozumgrupys Šlezvigā-Holšteinā, Vuocejā. Jei irā dzymtuo volūda 5,5 milijonim cylvāku.
Cyskuodu staroveru cierkva

**Cyskuodu staroveru cierkva** () irā staroveru dīvanoms Rēzeknis nūvoda Sylmolys pogostā. Atsarūn Cyskuodu solā, natuoli nu Cyskuodu azara. Cierkva irā vīteja māra sorgojamais arhitekturys pīminieklis.

## Viesture

Cyskuodu staroveru cierkva pastateita 18 godusymta pyrmajā pusē. 20 godusymta suokuos nomā nūtyka guņsnalaime, tok 1905 godā atjaunynuots, dora i myuslaikūs. Sylmolys pogostā irā vīna nu pošu lelū staroveru parapeju Latgolā. Dūmuot, ka tei bejuse vīna nu pošu vacū staroveru cierkvu Latgolys soluos.

## Nūruodis
* Cyskuodu staroveru cierkva Vaļsteibys kulturys pīminiekļu sardzeibys inspekcejis teiklavītā
Konsepsjons

**Konsepsjons** (, IPA: [kon.θepˈθjon] voi [kon.sepˈsjon]) irā mīsts i komuna Čilē, Konsepsjona proviņcejis i Biobio apgabaļa golvysmīsts.

Lelais Konsepsjons (*Gran Concepción*) irā ūtruo leluokuo konurbaceja (policetriskuo aglomeraceja) Čilē ar 889 725 dzeivuotuojim (2002). Pošā komunā irā 212 003 dzeivuotuoju, kas padora jū par 11 leluokū vaļsteibā. Juos pluots irā 222 km², i dzeivuotuoju bīzeiba — 1318 dzeiv./km².

Mīstu īstateja 1550 godā spanīšu konkistadors Pedro de Valdiveja.

## Galereja

Fails:Arco de Medicina UdeC.jpg|
Fails:Moderno Edificio en Concepción.jpg|
Fails:Desembocadura del Biobío.jpg|
Fails:Ex Catedral de Concepción.jpg|
Fails:Biobus01.jpg|  
Fails:Hotel El Araucano.JPG|
Fails:Plaza de Armas Concepción.jpg|  


## Partnermīsti

## Verīs taipoš
* Lelais Konsepsjons

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys

* Konsepsjona pošvolda teiklavīta
* Encyclopædia Britannica — Concepción
Parostais skroblys

**Parostais skroblys** () - bārzu saimis skroblu (Carpinus) škira, pasaplatejuse vyds i dīnavydu Europā. Reitu paplateibys areals dasnīdz Ukrainu i Krīveju, pūstumūs dīnavydvokoru Latveju (Gruobina, Prīkulis i Rucovys nūvodā). Kolnu regionūs aug na augšuok kai 600 m viers jiuru leidzīņa.

Tys irā 15-25 m, kurūs nakurūs gadīņus 30m augsts lopukūks. Stumbrys suovaiņs, kleivs. Myza pazali palāka, seviški vacuokim kūkim. Lopys preteimys, 4-9 cm garys ar izsaceigom dzeislom i zūbainom molom. Vīnsātys augs, zīd lopu mienesī reizē ar lopu plaukšonu, spurdzys apputeksnej viejs. Auglis - mozs 7-8 mm rīksteņš, dasaturejs pi sāklys skrīnpuka. Parostais skroblys irā tymsu meilūšs kūks, kam pateik augleiga, pakriesleiga vīta. Kūkna cīta, dag lānai, tok tveikai, partū cieški izlītoj molkai. Taipoš cieški audzejams kai dekorativs augs parkūs i suodūs.

Latgolā parostais skroblys aug tik 11 vītuos, divejis nu jūs Vyšku pogostā.  Īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 2 kategorejā.


Fails:Kwiatostan grabu pospolitego (Carpinus betulus l.).jpg|Parostuo skrobla zīdi
Fails:Carpinus betulus2 ies.jpg|Parostuo skrobla lopa
Fails:Carpinus fruit.jpg|Parostuo skrobla sāklys
Fails:Eyrignac Manor - Gardens-02.JPG|Parostuo skrobla dzeivsātmaļs


## Nūruodis i olūti
Malta (Maltys pogosts)

**Malta** irā sola Latvejā, Rēzeknis nūvoda dīnavydvokorūs, Maltys pogosta centrys. Leidz 1936 godam Maltys viesturiskuo oficialuo pasauka beja **Borovaja**. 

## Teiklavītys
* Maltys pogosta teiklavīta
Dlužņovys piļs

**Dlužņovys muižys piļs** pastateita nu 1905 da 1911 godam jugendstiļa i eklektizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis. Muižys suodā izslivuo Madonys skulptura. Tān pilī dora Dlužņovys pogosta pamatškola.

## Viesture
19 godu symta suokuos Dlužņovys muižys vītā beja Laizānu sola. Laizānu zemi nūpierka puoļu muižinīki - bruoli Pīters i Julejs Dlužnevskis. Jū vuords atness muižys i pogosta pasauku. Godu symta ūtrajā pusē nu bruolim Dlužnevskim muižys zemi nūpierka Lītovys puoļu iņženers Stanislovs Kerbedzs. Juo sīva Eugeneja Kerbedza bejuse Puolejā izsliva dailis atspaidneica, deļ juos Dlužņovys pilī gastejuši daudzi zynomi dailinīki (vīns nu jūs M. K. Čurļoņs). Eugeneja Kerbedza iztaiseja lelu dailis dorbu kolekceju, cieški braukaleja da Italejai, kur īsapazynuoja ar jaunim redzīnim dailis pasaulī. Nu sevkura ceļuojuma jī atvede tepiejumus i cytys dailis lītys, taipoš i idejis, kai taiseit sātu i muižys suodu. Vysys idejis arreizi īdzeivynuoja dzeivē. 1925 godā vīnā nu piļs daļom, kur nazkod beja Eugenejis tepietova, atdareja gaļdinīku taiseitovu. Daudzi tepiejumu i mebeļu tyka iznycynuotys.

## Muižys suods
Suodu ītaiseja Kerbedzu saime 20 godu symta suokuos, tok praktiskūs dorbus padareja muižys vaļdeituojs - suodinīks I. Ksendzepolskis. Suoda pluots 22 dekteru, nu tū 2,2 dekteru iudiņa. Nu 1977 gods suods irā vaļsteibys sardzeibā. Tys irā vierīniskys parks ar 7 oporim, vysi opori saškierti. Vīnā nu oporim bejs net kruocs ītaiseits. Suodā bejuse lela kryumu i kūku vysaideiba, partū ka Kerbedzu puors nu dīnavydu ceļuojumim vysod atveds kaidu naviņ jaunu škiru. Suodā bejuse nazynoma itaļu dailinīka svātuos Jaunivis Marejis skulptura. Varams, ka poša saimineica atveduse. Aiz tuo ka skulptura beja maituota deļ laika, 1991 godā oroginalu puormeja ar dailineicys L. Vronevskys Madonys skulpturu.
Soluojs

**Soluojs** () irā azars Latgolys dīnavydu daļā, Rēznis nūvoda Muokuļkolna pogostā iz rūbeža ar Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu. Azars īīt Rāznys nacionaluo parka sadorā kai Soluoja dobys nūlīgtiņs. Azarmalis zamys, lāvom pīguoznem. Dybyns dyuņuots, muolaiņs, a vītom akmiņains. Azarmalis lineja 14,6 km gara, daudzim leičim i pussolom. Azara vokoru daļu sauc par Mozū Soluoju, nu Leluo Soluoja atškierts ar 10 m plotu carteci. Azarā 10 kryumainis i mežainis solys, kas kūpā sadora 9,1 dekteru pluota. Car azaru tak Maltys upe, kas nu Leluo Iļža azara da Soluojam saucēs Mostovuha. Azarā ītak 9 ryuči.

Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, laičinis, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osori, leidakys, plauds i cytys.
Pededze

**Pededze** (; ; ) - upe Vydzemē, natuoli nu Latgolys nūvoda rūbežu. Aivīkstis poša leluo lobuos malis dataka. Upe aizasuoc Hānjis augstainē, Kerigumis azarā, Igaunejis Vyrovys apleicinī. Tak iz dīnavydu sūpluok Krīvejis rūbežom, tod pasagrīž iz dīnavydvokoru i tak Latvejā Olyuksnis, Guļbinis i Modyunis nūvodūs. Deļ Lubuona hidrografiskuos sistemys, ītakā upe sasadola div storūs - Vacpededzē i Jaunpededzē. Vacpededze satak ar Bolupi.

Upmalis cīši mežainis, daudzi ūzuluoju. 1997 godā Strodu pogostā sataiseits dobys nūlīgtiņs "Pededzis ūzuluojs". Upei daudzi leikumu i vacupu, 50 km puosmā nu Litinis da Jaunpededzis kanalam upe tak lūklūkim. Zamyn nu Litinis upē 1950 godūs pastateita iudiņa spākaine, tok sakryta i tān likvidieta. Kūpā ar Aivīksti, upi cieški sauc par Latgolys i Vydzemis rūbežu.
Mozais Ludzys azars

**Mozais Ludzys azars** — cartecis azars Latgolys reitu daļā, Ludzys mīsta teritorejā. Garons azars pa reitu-vokoru tecīņam. Azarmalis pa lelumam stuovonys, golūs zamys kudrainis. Iztak Plītnīcys upeite nu Zviergzdiņa, nūtece pa kanalu iz Lelū Ludzys azaru.

Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, skaļbi, laičinis, gleivinis i cyti auguoji. Vokoru daļa cīši kruši aizaug, net da 75%. Nu zyvu azarā dzeivoj osori, leidakys, plauds i cytys. Azarmalē ītaiseits mīsta myuds i laivu nūstuošana.

## Nūruodis i olūti
Lelais Ludzys azars

**Lelais Ludzys azars** () — puorteciejuma azars Latgolys reitu daļā, Cyblys nūvoda Zviergzdiņa pogostā. Azarmalē Ludzys mīsts i Ludzys nūvoda Vysnovys pogosts. Lelajā Ludzys azarā 4 azarsolys, jūs kūpeigais pluots 4,8 gekteri. Dybyns smiļkšuots i dyuņuots, azarmalis pa lelumam zamys. Kūpeigais azarmalis garums 21,7 km. Azarā ītak Pylda, Vysnova, a iztak Iļža. Nūteciejums pa kanalu iz Mozū Ludzys azaru i Dyunuokļa azaru.

Azarmalē Ludzys piļskrytys, Ludzys Romys katuoļu bazneica, Uodukolns i Keišu piliskolns.

## Nūruodis i olūti
Nigereja

**Nigereja**, oficialai **Nigerejis Federaluo Republika**, irā federala konstitucionaluo republika. Nigerejis sadorā īīt 36 pavaļstis i federaluo golvysmīsta teritoreja Abudža. Vokoru Afrikys vaļsteiba tur rūbežu ar Benina Republiku vokorūs, Čadu i Kamerūnu reitūs i Nigeru pūstumūs. Dīnavydūs vaļsteibys molys skaloj Atlaņtejis okeana Gvinejis leics. Treis pošu leluos tautu grupys Nigerejā irā hausu, igbo i jorubu. Religiski tautys padaleitys iz pusem - vīna dale irā musulmonu, a ūtra kristīšu, tik nalela dale tradicionalū religeju pīkritieju.

Nigerejis vaļsteibys pasauka jimta nu Nigeris upis, kas tak car vaļsteibu. Nigereja irā poša leluo vaļsteiba Afrikā pa dzeivuotuoju skaitam i septeituo poša leluo pasaulī, kurymā vysu vaira dzeivuotuoju irā malnī.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Kanada

**Kanada** (*Canada*) — vaļsteiba Pūstumu Amerikā. Cylvāki Kanadā runoj angliski i fraņču volūdā. Golvysmīsts ir Otava.
Zeme

**Zeme** (simbols: ; ) irā treša nu Saulis planeta i pīkta leluoka vysā Saulis sistemā. Zemei irā vīns dabeigs paceļnīks — Mienesnīks.
Saule

**Saule** (simbols: ) irā vīneiga zvaigzne Saulis sistemā, apleik kurai grīžās cyti ituos sistemys objekti: planetys i tū paceļnīki, pundurplanetys i tū paceļnīki, asteroidi, meteoroidi, kometys i kosmiski putekļi.
Eurazeja

**Eurazeja** irā pošlelais koņtinents iz Zemis, tai irā 3 893 tyukstūšu km² pluota, kas sastatei 36% nu sausīnys pluota.
Jaunagods mieness

**Jaunagods (janvara) mieness** — pyrmais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim i vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Katōļu Dzeive

**Katōļu Dzeive** aba **Katuoļu Dzeive** beja religiski ļaudyskys žurnals, kuru izdūd SIA "Katoļu Dzeive" Viļānu mīstā. Žurnals izīt 11 reižu godā, sīna i labeibys mienešu numuru izlaižūt kūpā sīna mienesī. Materiali žurnalā tyka publicāti latvīšu i latgaļu volūdā. Rakstīni irā na tik ap religejis temom, a taipoš stuosta ap psihologiskom i cytom gareigom cylvāka nabyušonom i jū izsprīsšonu. Regularai tyka publicāti rakstīni ap Latgolys ļaužu dzeivi, stuosti ap bazņeicu viesturi, nūvoda kulturviesturi, volūdu, vuiceibu, solsaimesteibu i cytom svareigom temom. Laikrokstā beja cieški atrūnami ari literarī dorbi latgaļu volūdā. Žurnals tur zeimeigu vītu latgaļu rokstu volūdys popuļariziešonā i izglobuošonā myuslaiku lītuošonai.

## Viesture
Pyrmais "Katuoļu Dzeivis" laidīņs izguoja 1926 gods pavasara mienesī, vysys publikacejis tymā beja tik latgaļu volūdā. Da 1940 godam žurnals izguoja Reigā, nu suoku naregularai. Tok jau nu 1929 gods laikroksts suoce izīt vīnu reizi par mienesi. Pyrmais redaktors da 1928 godam beja Dominiks Jaudzems - bazneicnīks, Rēznis Školuotuoju instituta direktors. Nu 1929 gods da 1938 godam žurnalu vadeja A. Novickais, a da 1940 godam P. Laurinovičs.

1940 godā sovetu vaļdeiba žurnala darbeibu nūlīdze i tei tyka atjaunynuota tik 1989 godā, taišni pyrma pošu zeimeiguokū katuoļu svātku Leldīņu. Nu ituo goda žurnala redakceja irā Viļānūs. Da 1999 godam laikroksta laidiejs beja Reigys metropolojeis kureja, a tuoļuok pasajāmums SIA "Katoļu Dzeive". Nu 2000 gods golvonais redaktors irā A. Ševeļs, a ilglaiceiguo redaktore Maruta Latkovskuo -  tautā labi zynomuo žurnala dareituoja.

2010 godā tika atdareita žurnala skaitleiguo verseja. Sevkurs var dasasaceit sajimt "Katōļu Dzeivi" sovā e-postā PDF formatā.

Žurnals puortrauca iznuokt 2014. goda decembrī.

## Nūruodis i olūti
Cylvāka bārns (filma, 1991)

**„Cylvāka bārns”** () — latgaliska muokslys filma piec Juoņa Klīdzēja romana.

## Teiklavītys
* „Cylvāka bārns” — Kino Muzejs
* „Cylvāka bārns” teiklavītā ''kino-teatr.ru''
* „Cylvāka bārns” teiklavītā ''imdb.com''
Cylvāka bārns

**Cylvāka bārns** var zeimuot:
* Bārns — cylvāks mozdīnu periodā.
* „Cylvāka bārns” — Juoņa Klīdzēja 1956 godā pīraksteits romans.
* „Cylvāka bārns” — Juoņa Streiča 1991 godā iztaiseita latgaliska muokslys filma.
* „Cylvāka bārns” — Fillisa Doroti Džeimsa 1992 godā pīraksteits romans.
* „Cylvāka bārns” — Alfonso Cuarona 2006 godā iztaiseita filosofo-fantastiska muokslys filma.
Keneja

**Keneja**, oficialai **Kenejis Republika**, irā vaļsteiba reitu Afrikā, golvysmīsts Nairobis. Keneju pa pusei padola ekvators, dīnavydreitūs juos molys skaloj Iņdejis okeans. Vaļsteiba tur rūbežu ar Somaleju pūstumreitūs, ar Etiopeju pūstumūs, Sudanu pūstumvokorūs, Ugandu vokorūs i Tanzaneju dīnavydūs. Dīnavydvokorūs irā Viktorejis azars, kura dalis taipoš irā Ugandā i Tanzanejā. Keneja boguota mežogū dobu ar nazcik tyukstūšu dzeivinīku i auguoju škiru. Vaļsteibys pluotā 580,000&nbsp;km2 dzeivoj gondreiž 39 miļjoni ļaužu, kuri byun vysaižu izškireigu tautu i kulturu. Kenejis Republikys pasauka jimta nu Kenejis kolna (vītejū volūdā zeimoj *boltais*), kurs irā ūtrais pa augstumam Afrikā i byun kai zeimeigs orieņtirs dzeivuotuojim.

Kenejis sadorā īīt 47 rajoni, sevkurs nu jū tur sovu pa pusei autonomu vaļdeibu, kas saškierta ar golvonū vaļdeibu golvysmīstā Nairobī. Vaļsteibys geografeja izškireiga kai juos tautys. Jei tur goru okeanmali ar Iņdejis okeanu, kas vaļsteibys vydā puorīt savanys zuoluojūs i naaugleigūs kryumuojūs. Centralī i vokoru apgabali kolnaini i mežaini, cikom pūstumu apgabali irā tyvai tukšneša zemisvierīņam.

Kai Reitu Afrikys vaļsteiba, Keneja bejuse apdzeivuota jau senejā paleolitā. Bantu tautu ekspanseja pasaplateišonuos aizasuoce pyrmā godu tyukstūšgadeibā i myuslaiku vaļsteibys rūbeži izaveidoja Nila-Saharys, Afroaziatu i Bantu volūdu apgabaļu krystceļūs. Tys sataiseja Keneju kai pylnai daudzikulturalu vaļsteibu. Europīšu i arabu sūpluokums zemē beja jau jaunū laiku suokuos, tok vydslītuos jū ītaka suoce buyt tik 19 godu symtā. Brytu Impereja īstateja Reitu Afrikys protektoratu 1895 godā, kas nu 1920 gods zynoms kai Kenejis Koloneja. Napavaļdeiga Kenejis Republika īstateita 1963 gods zīmys mienesī.

Kenejis golvysmīsts Nairobis irā golvonais tierdzeibys centrys. Kenejis ekonomika irā vīna nu pošu lelū Reitu i Centralajuo Afrikā. Vaļsteiba tradicionalai aizajim ar pasaulī izslivuo čaju i kopeju, a napaseņ tikuse par golvonū eksportolūtu svīžom pučem Europys dzeivuotuojim. Pakaļpīņu iņdustrejā golvonū vītu aizajim telekomunikacejis. Taipoš Keneja irā izslivu atletu tāvaine.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Zīmara pogosts

**Zīmara pogosts** irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogostā dora Zīmara pamatškola, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, Muoreņkolna biblioteka i tautys noms, pogosta ciļtsarokstu atdale, turizma informacejis punkts, socialuo dīnaste i 29 Zīmaru mazpulks.

## Viesture
Zīmars kai dzeivojama vīta kronikuos mynāts jau ap 1550 godu, kod vītejais muižnīks Johans Feļdbergs par 100 dalderim puordevs muižu sovam svaiņam breivzemnīkam Aļbertam Simeram. Dūmuot, ka nu juo pavuordis izaroduse vītys i vysa pogosta pasauka.

## Rūbeži
Zīmara pogosts tur rūbežu ar:
* Olyuksnys nūvoda Olyuksnys mīstu i Alsviķa, Jaunlaicinis, Muorkaļnis i Vaclaicinis pogostu;  
* Vyrovys apleiciņa Hānjis i Miso pogostu.

## Doba
Zīmara pogosts irā Olyuksnys augstainis pūstumu golā, pogostā nazcik kaupru. Saltupu kolns izaceļ 230 m vjl, a Garais kolns 283,2 vjl. Zeme apauguse mežim i nacīši lūbeiga zemdareibai. Taipoš pogostā daudzi mozu ezereņu i ryuču.

### Iudini
Upis:
* Douņupeite
* Vaidova
* Zviergzdupeite

Iudiņtveris:
* Bārtūža azars
* Murāta azars
* Vaidovys azars
* Voiku azars

Pūri i peisi:
* Rudzu pūrs

## Dzeivuotuoji
### Solys
Zīmara pogosta teritorejā irā 17 solu i nazcik vīnsātu.

### Zeimeigi ļauds

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys autoceļš ci dzeļžaceļš. Sative nūteik pa vītejuos zeimeibys celim - Lucka-Olyuksna (V383), Alsvikis-Zīmars (V384), Olyuksna-Zīmars-Vaclaicine (V386) i cytim.

Zīmara pogosta teritoreju apkalpoj div posta atdalis Muoreņkolns (LV-4332) i Olyuksna-1 (LV-4301).

## Slavvītys
* Briedeņu ciļts muzejs - nūvodtiemeibys i Briedeņu ciļts muzejs
* Malnuma prīds - 8 pošu lelais prīds Latvejā
* Zīmara muiža - pastateita nu 1786 da 1807 godam
* Valna pāda - vierīniska leldūbe

## Nūruodis
Tiļžys pogosts

**Tiļžys pogosts** () — Bolvu nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Tiļžys vydsskūla, Tiļžys internatpamatskūla, pyrmaskūliņs īstots, kulturys noms, biblioteka i Tiļžys pogosta kulturviesturis tiemeibys i turizma centrys.

## Rūbeži
Tiļžys pogosts tur rūbežu ar:
* Bolvu nūvoda Bierzpiļs pogostu, Brīžucīma pogostu, Kryšānu pogostu, Lozdulejis pogostu i Vactiļžys pogostu;
* Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
* Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostu;
* Kuorsovys nūvoda Saļņovys pogostu.

## Nūruodis
Škeļtovys pogosts

**Škeļtovys pogosts** () — Aglyunys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Škeļtovys pamatskūla, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar katuoļu, pravoslavu i staroveru parapejom.

## Viesture
Viesturiskai lelums Škeļtovys pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Izvolta pogostā. 1945. godā Izvolta pogostā īstateja Škeļtovys solys padūmi. 1950. godā Škeļtovys solai daškiera Peipeņu solu, a 1945. godā i Staškeviču solu. 1960. godā Škeļtovys solys kolkoza „Vīneiba” teritoreju daškiera Veiguļu solai, a kolkoza „Ceiņa” teritoreju Izvolta solai 1961. godā. 1968. godā daškir i Gruoveru solys Mičuryna kolkoza teritoreju. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.

## Rūbeži
Škeļtovys pogosts tur rūbežu ar:
* Aglyunys nūvoda Aglyunys i Gruoveru pogostu;
* Kruoslovys nūvoda Izvolta pogostu;
* Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogostu.

## Nūruodis
Kastulinys pogosts

**Kastulinys pogosts** () — Aglyunys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Prīžmolys vydsskūla, feļčeru punkts, pogosta buoreņtīsa, biblioteka i tautys noms. Pogostā vīna staroveru cierkva, katuoli vysucīškuok  pīdar Bieržgola katuoļu parapejai Aglyunys pogostā.

## Viesture
Viesturiskai pogosta teritorejā bejs Daugpiļs apleiciņa Kapiņu pogosts. 1945. godā Kapiņu pogostā īstateja Kastulinys solys padūmi. 1954 godā Kastulinys solai daškeire Butkānu solu, a 1979. godā — daļu nu likvidātuos Jaunokrys solys. 1990. godā solu reorganizēja par pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškeire Aglyunys nūvodam.

## Rūbeži
Kastulinys pogosts tur rūbežu ar:
* Aglyunys nūvoda Aglyunys i Gruoveru pogostu;
* Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
* Rēznis nūvoda Puša pogostu i Vīmyna pogostu.

## Nūruodis
Gruoveru pogosts

**Gruoveru pogosts** () — Aglyunys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora Gruoveru pamatskūla, biblioteka i tautys noms. Pogosta ļauds pīdar Gruoveru katuoļu parapejai, Gruoveru pravoslavu i Kovaļovys staroveru parapejai.

## Viesture
Viesturiskai lelums Gruoveru pogosta zemu bejs Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā, kurs īstateits 1930. godūs nu Izvolta pogosta zemu. 1945. godā Daugpiļs apleiciņa Aulejis pogostā īstateja Aulejis solys padūmi. 1954. godā solai daškir likvidātū Apšenīku solu. 1964. godā Aulejis solu puorsauc par Gruoverim, a sābru solu Ostrovu par Auleju. 1968. godā Gruoveru solai daškir Vuoveru solu, a daļu Gruoveru solys teritoreju daškir Škeļtovys solai. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Aglyunys nūvodam.

## Rūbeži
Gruoveru pogosts tur rūbežu ar:
* Aglyunys nūvoda Aglyunys, Kastulinys i Škeļtovys pogostu;
* Dagdys nūvoda Ondrupinis pogostu;
* Kruoslovys nūvoda Aulejis, Izvolta i Kumbuļa pogostu.

## Nūruodis
Mūrmastinis pogosts

**Mūrmastinis pogosts** () irā Modūnis nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, feļčeru punkts i pamatškola. Nivīnys bazneicys pogostā navā, ticeigī pīdar Barkovys ci Varakļuonu katuoļu parapejom.

## Rūbeži
Mūrmastinis pogosts tur rūbežu ar:
* Jākubmīsta nūvoda Atašīnis pogostu;
* Modūnis nūvoda Borkovys pogostu, Mātrainis pogostu i Varakļuonu pogostu.

## Doba
Mūrmastinis pogosts irā Reitulatvejis zamainē. Lelumu zemu aizjim Jersikys leidzonaine, a pūstumreitu daļu Lubuona leidzonaine. Jersikys leidzonainē zemis vydyskai viļnainis, pa pūstumreitu - dīnavydvokoru tecīņam īt 3-12 m augsti kaupri, kas pūrā iztaisa garonys solys. Poša leluo nu jū Siksola dzeivojama. Iz solys pogosta poša augstuo viersyune 115 m vjl.

Pogosta teritoreju 7205 dekteru pluotā aizjim Teiču dobys rezervats i daļa nu Borkovys ūzuluoja.

### Iudini
Upis:
* Islīne
* Lisine
* Meirānu kanals
* Mūrmastine (Direite)
* Oija (Ūjeņa)
* Teiceja
* Vabale

Iudiņtveris:
* Auku azars (5,3 dekteru)
* Islīnys azars (11,2 dekteru)
* Lelais Murmasts (29,4 dekteru)
* Lisins (33,5 dekteru)
* Mindougys azars (36,0 dekteru)
* Siksolys azars (14 dekteru)
* Tolkajis azars (14,3 dekteru)
* Viertiezs (19,0 dekteru)

Pūri i peisi:
* Teiču pūrs

## Dzeivuotuoji
Mūrmastinis pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 94,8% latvīšu, 3,1% krīvu i 1,1% ukraiņu.

### Solys
Mūrmastinis pogosta ļauds dzeivoj 28 soluos.

### Zeimeigi ļauds
* Marta Buorbola - ailineica

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Modūne-Varakļuoni (P84) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Mūrmastinis naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja, pogosta centram tyvuokuo staceja Stirnīne 16 km atstotumā.

Mūrmastinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Mūrmastine (LV-4835).

## Slavvītys
* Borkovys ūzuluojs - vaļsteibys zeimeibys nūlīgtiņs;
* Teiču dobys rezervats - vaļsteibys zeimeibys sorgojamuo teritoreja;
* Pīminieklis 1919 gods Breiveibys ceikstīņu dalinīkim - pastateits 1936 godā, atjaunynuots 1996 godā;
* Mūrmastinis krysta sāteņa - pastateita 1993 godā.

## Nūruodis
Zīmys mieness

**Zīmys (dekabra) mieness** — divpadsmitais i pādejs goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim, kai arī vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Blontu pogosts

**Blontu pogosts** () — Cyblys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora tautys noms, suokuskūla, biblioteka, felčeru punkts i sporta zala.

## Viesture
Viesturiskai Blontu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Mērddzinis pogostā. 1945. godā īstateita Blontu solys padūme. 1954. godā Blontu solai daškiersta likvidātuo Degļovys sola. 1979. godā daļa Blontu solys daškiersta Golyšovys i Zviergzdiņa solai. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Cyblys nūvodam.

## Rūbeži
Blontu pogosts tur rūbežu ar:
* Cyblys nūvoda Cyblys pogostu, Leidumnīku pogostu, Pušmucovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
* Kuorsovys nūvoda Mērdzinis pogostu i Gološovys pogostu.

## Doba
Pogosta vokoru daļa atsarūn Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuos kaupris 163,8 m vjl pi Kicovkys solys i 166,2 m vjl pi Būbynu solys. Pošu zamuo vīta Kreiču pūrā — 106,8 m vjl.

### Iudini
Upis:
* Čodarānu upe
* Iļža

Iudiņtveris:
* Blontu opori
* Rojevkys azars

Pūri i peisi:
* Degļovys pūrs
* Kreiču pūrs

## Dzeivuotuoji
Blontu pogostā dzeivoj 502 ļauds.

### Solys
Blontu pogosta ļauds dzeivoj 19 soluos.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta reitu daļu škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Kuorsova—Ludza—Bukmuiža (P49) i nazcik vītejuos zeimeibys celi vysā pogosta teritorejā. Blontu pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja „Ludza” linejā Krystapiļs—Sīnuoja 11 kilometru nu pogosta centra.

Blontu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Blonti (LV-5706).

## Nūruodis
Sokolku pogosts

**Sokolku pogosts** irā Viļānu nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, feļčeru punkts, div puordūtuvis, solu sīvīšu apvīneiba "Ūdzeņa". Kai 2008 godā aizdareja Dylmaņu pamatškolu, pogostā nadora nivīns vuiceibu īstots. Lelums Sokolku pogosta škoļnīku vuicuos Cyskuodu vydsškolā. Pogostā dora vīna katuoļu parapeja, tok lelums dzeivuotuoju irā staroveri i apmeklej Sakstygola ci Sylmolys pogosta cierkvys.

## Viesture
Viesturiskai Sokolku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Viļānu pogostā. 1945 godā Viļānu pogostā īstateja Sokolku solys padūmi. Nu 1947 gods da 1949 godam bejs Viļānu apleicinī, nu 1949 da 1962 godam Viļānu rajonā, a nu 1962 gods Rēznis rajonā. 1954 godā Sokolku solai daškiera likvidātū Skudnovkys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Viļānu nūvodam.

## Rūbeži
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
* Viļānu nūvoda Viļānu mīstu i Viļānu pogostu;
* Rēznis nūvoda Sakstygola pogostu i Sylmolys pogostu;
* Ribinišku nūvoda Vydsmuižys pogostu.

## Doba
Sokolku pogostā nadaudzi irā kudrys, smiļkts i žvyra atrostuvis, a mežu cīši moz. Dīnavydvokorūs plota leidzonaine, a dīnavydreitūs iz Cyskuodu azara pusi zeme kaupraina. Pogosta teritorejā navā nivīna azara.

### Iudini
Upis:
* Cyskuoda
* Lauza
* Malta

Pūri i peisi:
* Strupļu pūrs

## Dzeivuotuoji
Sokolku pogostā dzeivoj 856 ļauds, nu jū 74% krīvu i 23% latvīšu. Pyrma 300 godu Sokolku pogosta teritorejā iz dzeivi atguoja nu cara represejom bāgūšī staroveri, partū lelums pogosta dzeivuotuoju irā etniskī Latgolys krīvi.

### Solys
Sokolku pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos.

### Zeimeigi ļauds
* Stanislavs Beļkovskais - publicists;
* Terezeja Broka - kordirigeņte;
* Fraņcs Murāns - ASV Vyskonsina Universiteta profesors

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Ružyna-Malta (P59) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Pūstumūs īt Krystapiļs-Sīnuojis dzeļžaceļa lineja, tok pogosta teritorejā nivīnys stacejis navā. Ļauds izmontoj tyvuokū staceju Viļānūs.

Sokolku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Sokolki (LV-4640).

## Slavvītys
* Ostroņu Sv. Aloiza Romys katuoļu bazneica - kūka dīvanoms pastateits 1936 godā;
* Sokolku muižys parks

## Nūruodis
Vuorkovys pogosts

**Vuorkovys pogosts** () irā Vuorkovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms i biblioteka, pamatskūla i nūvodtiemeibys muzejs. 

## Rūbeži
Sokolku pogosts tur rūbežu ar:
* Vuorkovys nūvoda Upmalis pogostu;
* Preiļu nūvoda Juosmuižys pogostu, Pelieča pogostu i Preiļu pogostu; 
* Leivuona nūvoda Sutru pogostu.

## Dzeivuotuoji
### Solys
Vuorkovys pogosta ļauds dzeivoj 35 soluos.

### Zeimeigi ļauds
* Aleksandris Kovaļevskais — vīns nu embriologejis aizsuociejim, zoologs, entomonologs;
* Ontons Dzeņs — publicists, pošvoldu dareituojs, druka dorbu latgaļu volūdā kūpā laseituojs.

## Slavvītys
* Aizpūrīšu krysts
* Pilišku piliskolns
* Vuorkovys pogosta nūvodtiemeibys muzejs

## Nūruodis
Rudzātu pogosts

**Rudzātu pogosts** () — Leivuona nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora biblioteka i div vuiceibu īstoti — Rudzātu vydsskūla i Rudzātu specialuo iņternatpamatskūla. Partū ka pogostā navā nivīna tautys ci kulturys noma, ļauds lītoj vydsskūlys ustobys.

## Viesture
Rudzātu pogosts īstateits 1920. godā, padalūt Stierninis pogosta teritoreju. 1925. godā pogostam daškiera pa daļai nu Preiļu, Vuorkovys i Leivuona pogosta zemu. 1935. godā pogosta pluots beja 141 km² i tymā dzeivova 3355 dzeivuotuoju. 1945. godā pogostā īstateja Aizupis, Muolkolna, Rudzātu i Vyds solys padūmi, a pošu pogostu 1949. godā likvidieja. Rudzātu sola nu 1949. gods da 1959. godam bejuse Leivuona rajona, a nu 1959. gods Preiļu rajona sadorā. 1954. godā Rudzātu solai davīnova likvidātū Muolkolna i Vyds solu, 1962. godā i Stirnīnis solys kolkoza „Pa Lenina ceļu” teritoreju. 1975. godā solai davīnova daļu Turku solys kolkoza „Narata” teritorejis. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Leivuona nūvodam.

## Rūbeži
Rudzātu pogosts tur rūbežu ar:
* Jākubmīsta nūvoda Atašīnis pogostu;
* Leivuona nūvoda Rūžupis pogostu, Sutru pogostu i Turku pogostu; 
* Preiļu nūvoda Suovānu pogostu;
* Ribinišku nūvoda Seiļukolna pogostu.

## Nūruodis
Ezs

**Ezs**, **parostais ezs** ()  irā kustūņāduoju (Insectivora) ailis dzeivinīks, pīdarūšs eziņu (Erinaceidae) saimei. Latgolā dzeivoj div ežu škirys — **boltys kryuts** (reitu) ezs i **bryunys kryuts** (parostais) **ezs**. Boltys kryuts ezs irā gona cieškys vysā Latgolā, a bryunys kryuts ezs cīši reši — tik pošūs Latgolys pūstumūs. Bryunys kryuts ezs īraksteits Latvejis Sorkonuos gruomotys 3 kategorejā i Baļtejis jiuru regiona Sorkonajā gruomotā. Dzeivinīki aktivi pakrieslī i naktī. Vysāduoji, tok vysuvaira ād dzeivinīku barūkli — pelis i cytus seikus grauziejus, vardivis, škierzlotus, vysaižys vabalis i kuopurus.

## Izavierīņs
Augums 230—280 mm gars, mugora i suoni nūauguši eisim, tymsim dzanyulim (odotom), iz vādara padzoltoni mateni. Pīaudzs ezs sver 800—1200 g. Dzymdynoj 3—8 plykus ežalānus, kam par puors dīnu uzaug dzanyuli.

## Dzeivisvītys
Eži dzeivoj mežamoluos, kryumuojūs i cylvāka dzeivisvītu tyvumā — suodūs i parkūs. Nameiļoj dzeivuot slapņuos i volgonuos vītuos. Ezs nasabeist cylvāka i labi atguodoj vītys, kur jū dabaroj.

## Paplateiba
Ezs paplateits vysā Europā. Boltys kryuts ezs paplateits nu Centraluos Europys vokorūs da Sibiram (Uralu dīnavydim) reitūs. Dīnavydūs jis dzeivoj da Turcejai, Kaukazam, kazahejai, Izraeļam i Iranam. Pūstumūs jis dzeivoj da Latvejai i Moskvys apgabaļam Krīvejā.

Bryunys kryuts ezs paplateits Latvejis pūstumūs, Igaunejā, Skaņdinavejis dīnavydūs i tyvai jiurom, taipoš vysā Vokoru Europā nu Atlaņtejis okeana da Čekejai i Puolejis, Austrejis vokorim.

## Nūruodis i olūti
Audreņu pogosts

**Audreņu pogosts** () irā Rēzeknis nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys — Audreni.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Audreņu pogosta teiklavīta
* Rēzeknis nūvoda informativais portals
Kepovys pogosts

**Kepovys pogosts** irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā Neikšānūs dora feļčeru punkts i biblioteka. Koč i 1990 godā pastateja jaunu suokuškolu, deļ mozuo škoļnīku skaita 2000 godā školu aizdareja i pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā. Škoļnīki vuicuos Dagdys, Kruoslovys i Osyuna školuos. Lelums ļaužu katuoli i viesturiskai pīdar pi Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis.

## Viesture
Viesturiskai Kepovys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Osyuna pogostā. 1945 godā Osyuna pogostā īstateja Kepovys solys padūmi. 1954 godā Kepovys solai daškiera likvidātū Apaļu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

## Rūbeži
Kepovys pogosts tur rūbežu ar:
* Dagdys nūvoda Osyuna pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
* Kruoslovys nūvoda Pūstinis pogostu;
* Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.

## Dzeivuotuoji
Kepovys pogostā dzeivoj 261 ļauds, nu jū 67,1% latvīšu, 13,3% krīvu i 10,4% boltkrīvu.

### Solys
Kepovys pogosta ļauds dzeivoj 22 soluos. Pošu leluos solys - Apali, Neikšāni (pogosta centrys), Lukšova.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Kepovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Kepova" Neikšānu solā (LV-5677).

## Nūruodis
Pūstinis pogosts

**Pūstinis pogosts** irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts Pūstinis solā, klubs, feļčeru punkts, pansionats i dīnys centrys Skuku solā i biblioteka Joninu solā. 1999 godā Pūstinis poamatškolai daškiera Skuku suokuškolu, partū tān pogostā tik vīns vuiceibu īstots.

## Viesture
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pūstinis pogosta pluots beja 132,47 km² i tymā dzeivova 4274 ļauds.  1945 godā pogostā īstateja Joninu, Nauļānu, Pleiku i Pūstinis solys padūmi i 1949 godā pogostu likvidieja. Kruoslovys rajona Pūstinis solai 1954 godā daškiera likvidātū Nauļānu solu, 1979 godā likvidātū Joninu solu.  1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.

## Rūbeži
Pūstinis pogosts tur rūbežu ar:
* Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Indreicys pogostu i Skaista pogostu;
* Dagdys nūvoda Kepovys pogostu, Konstaņtinovys pogostu i Osyuna pogostu;
* Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.

## Dzeivuotuoji
Pūstinis pogostā dzeivoj 1030 ļauds, nu jū 25,4% latvīšu, 46,7% boltkrīvu i 19,2% krīvu.

### Solys
Pūstinis pogosta ļauds dzeivoj 63 soluos. Pošu leluos solys - Pūstine (pogosta centrys), Skuki, Pleiki, Nauļāni, Gromyki, Auguļova, Jonini.

### Zeimeigi ļauds
* F. Koleda - školuotuojs, kulturys dareituojs;
* Valerejs Ļuļs - uorsts, terapeits.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Pūstinis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pūstine" (LV-5666).

## Nūruodis
Indreicys pogosts

**Indreicys pogosts** () irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora vydsskūla, muzikys i dailis skūla, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i dzeļžaceļa rūbežkontrolis punkts. Indrys pogostā div bazņeicys — Baļbynovys katuoļu i Indreicys ļutaru.

## Viesture
Da 1920 gods agrarajai reformai tānejuo Indreicys pogosta teritorejā beja Baļbynovys i Dvorčānu muiža. 1937 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogostu 
puorsauce par Indreicys pogostu. Tymā laikā pogosta pluots beja 164,86 km² i dzeivova 6793 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solu padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja.Kruoslovys rajona Indreicys solai 1950 godā daškiera likvidātū Kuzminu solu, 1961 godā likvidātū Voicuļovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam.

## Rūbeži
Indreicys pogosts tur rūbežu ar:
* Kruoslovys nūvoda Kaļnīšu pogostu, Pīdrujis pogostu i Pūstinis pogostu;
* Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.

## Dzeivuotuoji
Indreicys pogostā dzeivoj 1300 ļauds, nu jū 12,2% latvīšu, 58,0% boltkrīvu, 17,8% krīvu i 12,0% cytu tauteibu ļauds (puoli i cyti).

### Solys
Indreicys pogosta ļauds dzeivoj 52 soluos. Pošu leluos solys — Indreica (pogosta centrys), Boltuo, Darguļova, Vaivodi, Voicuļova.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. 10 km atostumā nu pogosta centra īt vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga—Daugpiļs—Puotarnīki (A6). Indreicys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Reiga—Daugpiļs—Vicebskys, iz kurys rūbežkontrolis punkts. Pasažiru sative puosmā Daugpiļs—Indra aizdareita 2000 godā.

Indreicys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Indreica” (LV-5664).

## Nūruodis
Grybuli

**Grybuli** var zeimuot:
* Grybuli — sola Kruoslovys nūvoda Kruoslovys pogostā.
* Grybuli — sola Kruoslovys nūvoda Kumbuļa pogostā.
* Grybuli — sola Rēznis nūvoda Bykovys pogostā.
* Grybuli — sola Rēznis nūvoda Veremu pogostā.

## Verīs taipoš
* Gibuli
Argeņtina

**Argeņtina** (), oficialai **Argeņtinys Republika** (*República Argentina*) irā vaļsteiba Latiņamerikā.
Osyuna pogosts

**Osyuna pogosts** irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Osyuna pamatškola, tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i pīcys puordūtuvis - vīna Račevā i četrys Osyunā. Osyuna pamatškolā īstateits muzejs K. Raudivem. Lelums pogosta ļauds katuoļi i pīdar Osyuna Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazņeicis parapejai.

## Viesture
Viesturiskai Osyuna pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleicinī. 1935 godā Osyuna pogosta pluots beja 213,8  km²..  1945 godā īstateja Aišpūru, Apaļu, Osyuna, Pareču, Kepovys i Rutku solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Osyuna solai daškiera Aišpūru solu, 1960 godā Osyuna solys sovetu saimisteibys "Ceiņa" teritorejis daškiera Svareņu solai.. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

## Rūbeži
Osyuna pogosts tur rūbežu ar:
* Dagdys nūvoda Dagdys mīstu, Dagdys pogostu, Konstaņtinovys pogostu, Svareņu pogostu;
* Kruoslovys nūvoda Pūstinis pogostu;

## Dzeivuotuoji
Osyuna pogostā dzeivoj 595 ļauds, nu jū 64,2% latvīšu, 14,5% krīvu, 13,6% boltkrīvi, 9% puoļu.

### Solys
Osyuna pogosta ļauds dzeivoj 38 soluos. Pošu leluos solys - Osyuns (pogosta centrys), Račeva.

### Zeimeigi ļauds
* Norberts Neikšānīts - rakstinīks
* Konstaņtins Raudive - rakstinīks, filozofs, parapsihologs.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Osyuna pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Osyuns" (LV-5676).

## Nūruodis
Urugvajs

**Urugvajs** () irā vaļsteiba Latiņamerikā.

## Viesture
## Politika
## Geografeja
## Demografeja
## Verīs taipoš