open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Iļdzs

**Iļdzs** aba** Geranimovys Iļdzs** — catūrtais pošu dzilais Latgolys azars Aglyunys nūvoda Kastulinys pogostā. Azars subglacialā īlīknē Vīmyna kauprainē. Dybyns dyuņuots, molys stuovonys. Ītak nazcik ryuču i gruovu, leluokī nu jū Randovka (nu Leluo Kustaru azara) i ryucs nu Dubuļu azara. Ar Rušyunu saškir vīna nūtece, iz kurys da 20 godu symta 70 godim bejušys iudiņa patmalis. Azara vydums 36 milijons m³, iudiņs azarā samejuos 1,8 godūs, Azarā vīna azarsola (0,1 dekteru).

Nu auguoju azarā aug nīdris, skūrstys, vylkuvāzys, šautrainis, skaļbi, gleivinis i cyti auguoji. Nu zyvu azarā dzeivoj osors, leidaka, plauds, karušs, snīdze, korpa, zuts, viedzele, repšs i cytys.

Azarmolā nazcik myudu.

## Nūruodis i olūti
Ekvadors

**Ekvadors** () irā vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Kīito (*Quito*). Ekvadora 272 046 km² pluotā dzeivoj vaira kai 15 milijoni dzeivuotuoju, i ite 75-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
## Teiklavītys
*  Prezidents (spanīšu volūdā)
*  www.ecuadors.org
Gološovys pogosts

**Gološovys pogosts** () — Kuorsovys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogosta centrā Gološovā dora tautys noms, biblioteka i pyrmaskūliņs īstots. Kai 2010. godā aizdareja Aizgāršys pamatskūlu, pogostā nadora nivīna skūla. Lelums ļaužu pravoslavi i pīdar Gološovys Svātuos Trejadeibys pravoslavu parapejai.

## Viesture
Gološovys pogosts pyrmū reizi viesturis dokumentūs aizraksteits 1646. godā Ludzys stuorastejis inventara sarokstā kai *Wlosc Hołuszowska*. 1784. godā Gološovys sarokstūs aizraksteita kai Mikalovskys (Mērdzinis) muižys daļa. 1945. godā Mērdzinis pogostā īstateja Gološovys solys padūmi. 1979. godā Gološovys solai daškiera daļu Blontu solys teritorejis. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.

## Rūbeži
Gološovys pogosts tur rūbežu ar:
* Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu i Mērdzinis pogostu;
* Cyblys nūvoda Blontu pogostu;
* Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.

## Nūruodis
Malnovys pogosts

**Malnovys pogosts** () — Kuorsovys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora tautys noms, Malnovys koledža i Nesteru, Buozovys i Lemešovys biblioteka. Ticeigī viesturiskai pīdar Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.

## Viesture
Viesturiskai Malnovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945. godā Kuorsovys pogostā īstateja Buozovys solys padūmi. 1954. godā Buozovys solai daškiera likvidātū Nesteru solu, 1965. godā Kuorsovys solys padūmu saimisteibys „Malta” teritoreju, a 1975. godā vēļ pa daļai nu Kuorsovys solys teritoreju. 1975. godā Buozovys solu puorsauce kai Malnovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.

## Rūbeži
Malnovys pogosts tur rūbežu ar:
* Kuorsovys nūvoda Gološovys pogostu, Kuorsovys mīstu, Mežavydu pogostu, Mērdzinis pogostu i Saļņovys pogostu;
* Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.

## Nūruodis
Saļņovys pogosts

**Saļņovys pogosts** () — Kuorsovys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, pamatskūla, feļčeru puinkts. Pogostā dora Saļņovys i Ruskulovys Romys katuoļu parapejis, taipoš ticeigī pīdar i Kuorsovys Romys katuoļu parapejai.

## Viesture
Viesturiskai Saļņovys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Kuorsovys pogostā. 1945. godā īstateja Saļņovys solys padūmi. 1954. godā Saļņovys solys padūmei daškiera Oponosu solu, 1955. godā Ruskulovys solu, a 1977. godā pa daļai nu Malnovys, Kuorsovys i Baļtinovys solu teritorejis. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.

## Rūbeži
Saļņovys pogosts tur rūbežu ar:
* Kuorsovys nūvoda Kuorsovys mīstu, Malnovys pogostu i Mežavydu pogostu;
* Baļtinovys nūvoda Baļtinovys pogostu;
* Bolvu nūvoda Kryšānu pogostu i Tiļžys pogostu;
* Rēznis nūvoda Nautrānu pogostu;
* Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Pitalovys rajonu.

## Dzeivuotuoji
Saļņovys pogostā dzeivoj 850 ļaužu.

### Solys
Saļņovys pogosta ļauds dzeivoj 51 soluos. Pošu leluos solys — Saļņova (pogosta centrys), Aizeļkšni, Kaupuži, Ruskulova.

## Nūruodis
Mežavydu pogosts

**Mežavydu pogosts** () — Kuorsovys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogosta dora taytys noms, Mežavydu i Raņču biblioteka, Mežavydu 1. pamatskūla Mežavydu solā i Mežavydu 2. pamatskūla Raņču solā. Katuoli pīdar Mežavydu Romys katuoļu parapejai.

## Viesture
Viesturiskai Mežavydu pogosts bejs Rēznekis apleiciņa Bieržgaļa pogostā. 1945. godā Bieržgaļa pogostā īstateja Mežavydu solys padūmi. 1945. godā Mežavydu solai daškiera Padolis solu, a 1977. i Raņču solu. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kuorsovys nūvodam.

## Rūbeži
Mežavydu pogosts tur rūbežu ar:
* Kuorsovys nūvoda Malnovys pogostu, Mērdzinis pogostu i Saļņovys pogostu;
* Cyblys nūvoda Pušmucovys pogostu i Zviergzdiņa pogostu;
* Rēznis nūvoda Bieržgaļa pogostu, Iļžukolna pogostu i Nautrānu pogostu.

## Dzeivuotuoji
Mežavydu pogostā dzeivoj 1012 ļauds, nu jū 94,6% latvīšu, 3,3% krīvu i 0,6% boltkrīvu.

### Solys
Mežavydu pogosta ļauds dzeivoj 72 soluos. Pošu leluos solys — Mežavydi (pogosta centrys), Mežavydu muiža (Ūtrī Mežavydi), Annysmuiža.

## Nūruodis
Peru

**Peru** () - vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Līma (Lima). Peru 1 285 216 km² pluotā dzeivoj vaira kai 32 milijoni dzeivuotuoju, i ite 20-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture
## Politika
## Geografeja
## Demografeja
### Etniskais sadors
* Lima
* Cusco
* Arequipa
* Trujillo
* Huancayo
* Cajamarca
* Puno

### Volūdys

* Spanīšu volūda

### Religeja
## Verīs taipoš
## Teiklavītys

* Prezidents - Spanīšu volūda
* www.peru.gob.pe - Spanīšu volūda
Boliveja

**Boliveja** (, kečūa: *Bulivya*, aimara: *Wuliwya Suyu*), oficialai **Bolivejis Republika** (*Estado Plurinacional de Bolivia, Bulibya Mama llaqt, Wuliwya Suyu*) irā vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsti — Sukre (*Sucre*) i Lapasa (*La Paz*). Bolivejis 1 098 581 km² pluotā dzeivoj vaira kai 11 milijoni dzeivuotuoju, i ite 27-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Volūdys
* Spanīšu volūda
* Kečūa volūda
* Aimara volūda
Gajana

**Gajana** () irā vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Džordžtauns. Gajanys 214 970 km² pluotā dzeivoj vaira kai 752 940 dzeivuotuoju, i ite 84-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Volūda
* Anglīšu volūda

## Teiklavītys
* Prezidents - Anglīšu volūda
* Gajanys Parlaments - Anglīšu volūda
Surinams

**Surinams** (nīderlandšu: *Surinam*) irā vaļsteiba Latiņamerikā. Surinama golvysmīsts irā Paramaribo. Vaļsteibys 163 821 km² pluotā dzeivoj vaira kai 492 829 dzeivuotuoju, i ite 91 pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
## Demografeja
### Volūdys

* Nīderlandšu
* Sraņan Tongu volūda
* Hindu volūda
* Anglīšu volūda
## Teiklavītys
*  Prezidents - Nīderlandšu volūda
*   Surinama Vaļdeišona - Nīderlandšu volūda
Praņcīšu Gviāna

**Praņcīšu Gviāna** () — Praņcejis regions i aizjiures departaments  Latiņamerikā. Golvysmīsts — Kajeņa. Praņcīšu Gviānys 163 821 km² pluotā dzeivoj vaira kai 492 829 dzeivuotuoju. 

## Teiklavītys
* Conseil régional de Guyan - Praņcīšu valūda
* Préfecture de Guyane - Praņcīšu valūda
Dīnavydu Afrikys Republika

**Dīnavydu Afrikys Republika** () irā vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Pretorija, Blumfonteina, i Keiptauna. Dīnavydu Afrikys 1 221 037 km² pluotā dzeivoj vaira kai 50 milijoni dzeivuotuoju, i ite 25-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Volūdys

* Afrikandu valūda
* Anglīšu volūda
* Isindebelu volūda
* Isiķhosu volūda
* Isizulu volūda
* Čivenda volūda

## Teiklavītys
* Dīnavydu Afrikys Vaļdeišona (angliskai)
Botsvana

**Botsvana** () irā vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Gaborone. Puolejis 581 730 km² pluotā dzeivoj vaira kai 1.8 milijoni dzeivuotuoju, i ite 47-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Volūdys

* Anglīšu volūda
* Tswana volūda

## Teiklavītys
* Botsvanays Vaļdeišona (angliskai)
Zimbabve

**Zimbabve** (anglīšu volūda: *Zimbabwe*) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Harare. Zimbabvis 390 757 km² pluotā dzeivoj vaira kai 12 milijoni dzeivuotuoju, i ite 60-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture
## Politika
## Geografeja
## Demografeja
### Etniskais sadors
### Volūdys

* Anglīšu volūda
* Šonu volūda
* Isindebelu volūda

### Religeja
## Verīs taipoš
## Teiklavītys
* Zimbabvis Vaļdeišona - Anglīšu volūda
Angola

**Angola** (), oficialai **Angolys Republika** (*República de Angola*) irā vaļsteiba Afrikā. Angolys golvysmīsts irā Luanda. Angolys 1 246 700 km² pluotā dzeivoj vaira kai 25 milijoni dzeivuotuoju, i ite 23-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Volūdys
* Portugāļu volūda
* Kongo volūda
* Čokve volūda
* Umbundu volūda
* Gangvelu volūda
* Kvanyamu volūda

## Teiklavītys
*  Angolys Vaļdeišona - Portugāļu volūda
Mozambika

**Mozambika** (portugāļu: *Moçambique*) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Maputo. Mozambikys  801 590 km² pluotā dzeivoj vaira kai 22 milijoni dzeivuotuoju, i ite 35-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture
## Politika
## Geografeja
## Demografeja
### Etniskais sadors
### Volūdys

* Portugāļu volūda
* Svahili volūda
* Makuva volūda
* Sena volūda

### Religeja
## Verīs taipoš
## Teiklavītys
*  Mozambikys Vaļdeišona - Portugāļu volūda
Madagaskars

**Madagaskars** (malgašu: *Repoblikan'i Madagasikara*, ) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Antananarivo.   Madagaskara  587 041 km² pluotā dzeivoj vaira kai 21 milijoni dzeivuotuoju, i ite 47-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture
## Politika
## Geografeja
## Demografeja
### Etniskais sadors
### Volūdys

* Malgašu volūda
* Praņcīšu volūda

### Religeja
## Verīs taipoš
## Teiklavītys
*  Madagaskara Vaļdeišona
Zambeja

**Zambeja** (anglīšu: *Republic of Zambia*) - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Lusaka. Zambejis 752 618 km² pluotā dzeivoj vaira kai 12 milijoni dzeivuotuoju, i ite 39-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture
## Politika
## Geografeja
## Demografeja
### Etniskais sadors
### Volūdys

* Anglīšu volūda
* Čeva volūda
* Lunda volūda
* Tonga volūda
* Lozi volūda
* Luvale volūda
* Kaonde volūda

### Religeja
## Verīs taipoš
## Teiklavītys
* Zambejis Vaļdeišona
Konga Demokratiskuo Republika

**Konga Demokratiskuo Republika** (,  kituba: *Repubilika ya Kongo Demokratik*, svahili:* Jamhuri ya Kidemokrasia ya Kongo*, lingala: * Republiki ya Kongó Demokratiki*, tshiluba: *Ditunga día Kongu wa Mungalaata*)  - vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Kinšasa.   Puolejis  2 345 409 km² pluotā dzeivoj vaira kai 71.7 milijoni dzeivuotuoju, i ite 11-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture
## Politika
## Geografeja
## Demografeja
### Etniskais sadors
### Volūdys

* Praņcīšu volūda
* Kituba volūda
* Kikongo volūda
* Svahili volūda
* Tshiluba volūda

### Religeja
## Verīs taipoš
## Teiklavītys
*  Konga Demokratiskuo Republikys Vaļdeišona
Mariņdzis piļs

**Mariņdzis** () aba **Marinzejis muižys piļs** (*Marinzejas muižas pils*) pastateita nu 1845 da 1847 godam klasicizma arhitekturā. Vaļsteibys zeimeibys arhitekturys pīminieklis irā Jākubmīsta nūvoda Atašinis pogostā. Muiža bejs vīns nu daudzeju fon der Borhu sovumu Latgolā. Muižys centra pīstateiba sataiseita ap regularu prīškys pogolmu. Nu ībraucamuo ceļa pusis pogolmu apjieme akmiņu sātmaļs, a tuoļuok beja muižys kliete, staļs i ūtrā pogolma golā piļs. Tān pilī dora Atašinis pogosta Bruoļu Skryndu vydsskūla.

## Viesture
Mikaels fon der Borhs, zininīks, kolekcionars i literats, beja Varakļuonu muižys sovinīks. Sovim dālim jis atstuoja puormaņtīņus — vīnam Varakļuonu muižu, ūtram Borkovys, a trešam Juzefam fon der Borham Mariņdzis muižu. Mariņdzis grafs apsaženieja lelciļteigu damu Emu Holinsku, Aleksandra Puškina radineicu.
19 godu symta pilij stateibā izlītuoti i vītejī sorkonī cegli, i nu Suomejis atvasts granits. Piļs pudameņte stateita šulim nu Teiču pūra Buorboļu pussolys ūzulim. Pilī izaglobuojuši senejī cepli i pa doļai interjera apskaiste. Pilij vyds doļā bejs vierīņtūrneits aba beļveders, tok Ūtruo pasauļa vaidu godūs sagrauduots i vaira naatjaunynuots. Deļ Latvejis zemis reformys pili puorjieme nu grafim i nu 1924 gods pilī dora skūla.

## Muižys suods
Tymā pošā laikā, kod stateja pili, Mariņdzis azarmalē suoce radeit i muižys suodu. Anglīšu i praņcīšu jaukta stiļa parkā sādynuoti nu Vuocejis atvasti kūki. Suodā daudzi ratu kūku škiru. Tuoļuok parks aizīt mežaparkā. Izaglobuojuši i puors muižys saimisteibys kuormi. 2 kilometru garumā nu Atašinis da muižai vad kūku aleja. Senejais suods i azars sataisa breineigu apleicīnis vierīni. Car suodu tak Osoru upe.

2008 gods sīna mieneša 14 dīnā Latgolys vokoru doļā — Leivuona i Krystapiļs nūvodā — graudova vārputvīsyuls. Tys iznycynova lelu doļu Mariņdzis muižys suoda, izguozdams vaira kai 150 godus vacus kūkus ar vysom saknem.

## Nūruodis i olūti
Burundi

**Burundi** (kirundi: *Republika y'u Burundi*, ) irā vaļsteiba Afrikā. Golvysmīsts — Gitega. Burundu 27 834 km² pluotā dzeivoj vaira kai 8 milijoni dzeivuotuoju, i ite 145-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Teiklavītys
* Burundu Vaļdeišona
Pavasara mieness

**Pavasara (marta) mieness** — trešais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim i vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Sulu mieness

**Sulu (areļa) mieness** — catūrtais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim i vīns nu četrim mienešim, kurā irā 30 dīnas.
Namibeja

**Namibeja** (anglīšu i vuocīšu: *Namibia*, afrikandu: *Namibië*) irā vaļsteiba Afrikā. Namibejis golvysmīsts irā Vindhuka. Namibejis 825 418 km² pluotā dzeivoj vaira kai 2 milijoni dzeivuotuoju, i ite 34-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Demografeja
### Volūdys

* Anglīšu volūdu
* Afrikandu volūda
* Damara/Nama volūda
* Setswana volūda
* Rukwangali volūda
* Silozi volūda
* Herero volūda
* Oshiwambo volūda
* Vuocīšu volūda
## Teiklavītys
* Namibejis Vaļdeišona
Vosorys mieness

**Vosorys (juņa) mieness** — sastais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderimi vīns nu četrim mienešim, kurā irā 30 dīnas.
Labeibys mieness

**Labeibys (augusta) mieness** — ostoitais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim, kai arī vīns nu četrim mienešim, kurā irā 30 dīnas.
Leita mieness

**Leita (oktebra) mieness** — dasmytais goda mieness pa Juleja i Gregora kaleņderim, kai arī vīns nu septenim mienešim, kurā irā 31 dīna.
Anglīšu volūda

**Anglīšu volūda** (*English language*) irā vīna nu germanu volūdim. Dzymtuo volūda nu 309 leidz 400 miljonim cylvāku.

## Nūruodis i olūti
Baraks Obama

**Baraks Obama** (; 1961) irā politiks, 44. Amerikys Saškierstū Vaļsteibu prezidents.

## Teiklavītys

* Teiklavīta (anglīšu)
Berlins

**Berlins** () irā Vuocejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.


Fails:Berlin Aussichten vom Dom asv2023-02 img03.jpg
Fails:Berlin-Brandenburger Tor-22-2016-gje.jpg
Fails:Berlin-Kurfuerstendamm-220-Kranzler-2006-gje.jpg
Fails:Berlin-Ebertstr-02-Ottobock-Taylor Wessing-2016-gje.jpg
Fails:Berlin-Neue Wache-06-2017-gje.jpg
Fails:Berlin-Muehlenstr-02-Baustelle-Kraene-2017-gje.jpg
Fails:Berlin-Marx-Engels-Denkmal-02-Alexanderplatz-Fernsehturm-2017-gje.jpg
Fails:Berlin-Pergamonmuseum-02-2006-gje.jpg
Fails:Berlin-Koepenick-14-Schlossplatz-2017-gje.jpg
Fails:Berlin-Hauptbahnhof-60-2006-gje.jpg
Australeja

**Australeja** (), oficialai **Australejis Sadraudzeiba** (*Commonwealth of Australia*) irā vaļsteiba Zemis dīnavydu puslūdē. Australejis 7 617 930 km² pluotā dzeivoj vaira kai 24 milijoni dzeivuotuoju. Jei irā 6-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī. Golvysmīsts — Kanbera, leluokais mīsts — Sidneja.

## Teiklavītys
* Australejis vaļdeiba
Rāznys nacionalais parks

**Rāznys nacionalais parks** irā vaļsteibys sorgojama dobys teritoreja Latgolā. Īstateits 2007 godā, pyrma bejs kai Rāznys dobys parks. Parka pluots 596,15 km². i tys irā ūtrys pa lelumam nacionalais parks Latvejā. Parks irā Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Bukmuižys pogostā, Ondrupinis pogostā, Ludzys nūvoda Rundānu pogostā i Rēznis nūvoda Dlužņovys pogostā, Kaunatys pogostā, Malnuo Dyužgola pogostā i Muokuļkolna pogostā. Parka administraceja Rēznē.

Parka golvonū zemisvierīni sataisa Latgolys augstainis centraluo daļa i Rāzna. Taipoš parkā nazcik mozuoku azaru, kaupru, mežu i  kulturviesturiskū pīminiekļu. Nu vysa parka pluota 16,27 % irā iudini. Parks sataiseits, kab izglobuotu dobys vierteibys i Latgolai soveigū kulturys vierīni.

## Nūruodis i olūti
Jezups Mots

**Jezups Mots** (; 1871 gods zīmys m. 29 d. — 1940 gods jaunagods m. 23 d.) beja zeimeigs Šveicarejis vaļsteibys veirs. 

Jau nu 1911 goda jis dareja Šveicarejis vaļdeibā, kurā beja finansu ministrs, vāluok nu 1920 goda beja par uorlītu ministru. Jezups Mots pīcas reizis beja par Šveicarejis vaļsteibys prezidentu un pastuoveigi vadeja Šveicarejis delegaceju Naceju Ligā, kurā nazcik reižu beja ībolsuots par prīškinīku.
Iņdeja

**Iņdejis Republika** (*भारत गणराज्य*, **) — vaļsteiba Dīnavydazejā. Tei irā septeituo leluokuo vaļsteiba piec geografiskuo pluota, ūtruo leluokuo vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita, i vysapdzeivuotuokuo demokrateja pasauļā.  Rūbežojās ar Iņdejis okeānu dīnavydūs, Arābejis jiuru dīnavydvokorūs, i Bengālejis Leici dīnavydreitūs, tur rūbežu ar Pakistānu reitūs, Butānu, Kinys Tautys Republiku i Napālu pūstumvokorūs, i Bangladešu i Birmu reitūs. Iņdejis okeānā Iņdejis tyvumā atsarūn Šrilanka i Maļdivys, pi tam Iņdejis Aņdamani i Nikobaru solom irā jiurys rūbeža ar Taizemi i Indonēzeju.

## Viesture
Senuos Indys Īlejis Civilizācejis muojvīta i viesturisku tirdznīceibys ceļu i plotu impiereju regions, Iņdejis subkontinents cīši lelu sovys viesturys daļu bejis saisteits ar sovu komercialū i kulturālū boguoteibu. Četrys nu pasauļa leluokojom reliģejom: Hinduisms, Budisms, Džainisms i Sikhisms, aizasuokušuos ite, cikom Zoroastriuonisms, Kristīteiba i Islams īsarodušuos myusu ērys pyrmā godu tyukstūšā, pīpaleidzūt regiona kulturys dažuodeibai. Koč jū nu 18 godu symta pamozom aneksieja i administrieja Britu Ostiņdejis Kompaneja i  nu 19 godu symta vyda tīši puorvaļdeja Lelbritaneja, 1949 godā Iņdeja kļiva par napuorvaļdeitu vaļsteibu, piec Mahatmys Gandeja vadeituos bezvarmuoceibys kusteibys.

Iņdejis ekonomika irā deveituo leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP i caturtuo leluokuo piec īsapirkšonuos spiejom. Suokūtīs tierga ekonomiskom reformom 1991 godā, Iņdeja irā padareita par vīnu nu mudruok augūšom ekonomikom pasauļā, jei uzskoteita par napaseņ industriaļizātu vaļsteibu, tok jei vēļ aizvīn irā lelys pynaklys ar veseleibys apryupi, korupceju i raksteitnamuociešonu. Kai kūdūlīrūču vaļsteibai i reģionālai lelvarai, Iņdejai irā trešuo leluokuo armeja pasauļā i tei irā dasmytuo pasauļā piec militārim izdavumim.
Jezups Baško

**Jezups Baško** (; 1889 gods jaunagods m. 9 d. — 1946 gods lopu m. 31. d.) beja skraidnīks, Latvejis armejis generals.

## Biografeja
Dzimis Daugpiļs apleiciņa Jasmuižys pogostā. 1908 goda vosorys mienesī beidzis Belostokas realškolu, tai poša goda rudiņa mienesī īstuoja Krīvejis Vladamira kara školā, kuru jis beidza 1910 godā ar 1 škiru. 

Dzeivi interesādamīs par tūpūšu aviaciju, Jezups Baško īsastuoj un 1912 godā beidz karviersinīku gaiskugnīceibas školu, bet 1913 godā – Gatčinas aviacijis školu. Pyrmā pasauļa karā jis kai skraidnīks pīsadols kuovēs pret vuocīšim nu pyrmajuom kara dīnom.

Latvejis armejā Baško īsastuoja 1921 goda sīna mienesī Aviacejis divizionā un 1922 goda vosorys mieneša īceļts par diviziona kamaņdera paleigu, bet 1923 godā par diviziona kamaņderi. 1926 godā, pēc diviziona puorsaukšonys par Aviacejis pulku, īceļts par ituo pulka kamaņderi. 1929 godā puorceļts uz Tehniskuos divizejis puorvoldi un paškierts par divizejis štaba prīkšnīku, uzdūdūt izpiļdeit arī aviacejis inspektora daguojumus. 1938 godā paškierts par armejis aviacejis prīkšnīku. 1940 godā paaugstynuots par generalu. Tai pošā godā piec Latvejis okupacejs atbreivuots nu dīnasta.

Jezups Baško nūmiera 1946 godā dzymtuo Jasmuižys pogostā.
Tukums

**Tukums** irā vydisks mīsts Kūrzemē, Tukuma nūvoda centris. Mīsta tīseibys daškiera 1795 godā.
Kandova

**Kandova** () — napalels mīsts Kūrzemis pūstumreitūs pi Abovys. Mīsta tīseibys daškiertys 1917 godā. Kandova irā Kandovys nūvoda centris. Dzeivuojamuo vīta dokumentūs jau pīraksteita 1230 godā.
Fraņcs Trasuns

**Fraņcs Trasuns** (; 1864 gods leita m. 16 d. Sakstagolā — 1926 gods sulu m. 6 d. Reigā) — zeimeigs latgalīšu i latvīšu kulturys i gareigais dareituojs, vaļstsveirs i literats. Vysu myužu aizajiems ar latgaļu volūdys i kulturys aizstuoviešonu.

## Biografeja
Vuiciejīs vītējuo pogosta školā, Jelgovys ģimnāzejā, Pīterpilī, nu 1883 leidz 1887 godam gareigojā seminarā i nu 1887 leidz 1891 godam goreigojā akademejā, beidz kai teologejis magistrs. Piečuok, nu 1902 goda — profesors Pīterpiļs gareigojā seminārā, kur izceikstiejs tīseibys vuiceibom nūtikt pa daļai latgolīšu volūdā, nu 1904 goda taipoš gareiguos tīsys bīdrys.

Cikom Latgola bejuse Vitebskys guberņā, cīši ceikstiejīs par tīseibom izdūt gazetys latgalīšu volūdā ar lateiņu, a na kirelicys literim.

1906 godā ībolsuots Krīvejis Vaļsteibys Dumā, kur kai pyrmais nu latvīšim aizaprasejīs muižnīku privilegeju nūceļšonu, 1905 goda revoļucejā cītušū amnesteju i arhaiskūs Latgolys agruoruos sistemys reformu.

Jiems daļeibu 1917 goda lopu m. 9 i 10 d. Latgolys kongresa organiziešonā, kur sakstiejs dasaškieršonu cytim Latvejis kulturviesturiskim nūvodim, ībolsuots nu kongresa Latgolys Tamlaiceiguo Zemis Padūmē. Vīnulaik dorbuojīs Nacionaluos Tamlaiceiguos Padūmis komitetā, kas sastota Satversmis projektu.

1918 goda solnys m. 18 d. kai Tautys Padūmis bīdrys pīsadoluos Latvejis Republikys napavaļdeibys pasludynuošonā.

Pyrmuos i Ūtruos Seimys deputats, Pyrmuos Seimys prezideja bīdris, īkšlītu ministra bīdris Kārļa Ulmaņa Tamlaiceiguo Vaļdeibā. Ūtrajā Seimā ībolsuots ar vairuok bolsim kai Kārlis Ulmanis, Rainis ci Juoņs Čakste. Kai deputats īģivs finansisku atspaidu Rēznis Tautys Piļs stateibai i Latgolys teatra satasei. 

Akteivs publycists i literats, dybynuojs i vadeijs žurnalu „Zemnīka draugs” (1920) i laikrokstu „Zemnīka Bolss” (1924—1926).

Pretivējīs Latgolys rusifikacejis i polonizacejis centīnīm, par kū arī ītics konfliktā ar cīši puolskuos katuoleibys vadeibu, 1926 godā piec papeiža Pija IX bullis atstateits nu katuoļu bazneicys. Mierst Reigā tai pošā godā ar sirdstrīku piec tam, kod tūp prodzeits nu Leldīnu dīvakolpuošonys Reigys Jākoba bazneicā.

1998 godā piec Seimys deputātu dadaris bazneicys kliera kongregaceja izzeist ekskomunikaceju par nadybynuotu.

Juoņs Čakste par jū saciejs: „Fraņcs Trasuns īlyka Latvejis ģerbā trešū zvaigzni — Latgolu”.

## Nūruodis i olūti
Adoļfs Hitlers

**Adoļfs Hitlers** (; 1889—1945) beja politiks, nacionalsocializmya (1921—1945) i Vuocejis vaduojs (1933—1945). Jis Europā aizsuoce Ūtru pasauļs karu. Atsaceigs por žeidu holokaustu.
Jezuiti

**Jezuiti** aba **Jezus bīdreiba** () irā katuoļu bazneicys ordyns, kas īstateits 1534 godā. Ordyna dybynuotuojs beja spanīšu brūniskungs Ignacejs nu Lojolys. Golvonais snāgs — katuoļu ticeibys izplateišona i nūstyprynuošona. Latvejā ordyns apsamete 16 godusymtā.

## Olūti
Škeļtovys pravoslavu cierkva

**Škeļtovys Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva** () — pravoslavu dīvanoms Aglyunys nūvoda Škeļtovys pogostā, Škeļtovys solys centrā. Cierkva pastateita 1836. godā ampira stilī — kvadrata forma ar četrim portikim, kas skaistyunuoti ar boltom kolonom i zamu, sferisku kupolu. Sovu originalū vierīni pagluobuse da myuslaikim. Vaļsteibys sorgojamais arhitekturys pīminieklis. 1996. goda zīmys mieneša 19. dīnā, 160 godu jubilejī, cierkva īstyprynuota. Tān Škeļtovys parapejai (i vēl četrom cytom) kolpoj Tāvs Mihails.

Škeļtovys parapejā 35 godus darejs Tāvs Vasiiļs Nazarevskais. Jis ar sovu asketizmu i lelu padīveibu īdvāsmuojs na tik pravoslavu, a i staroveru i katuoļu ļauds. Jis nūmyrs 1909. goda jaunagoda mieneša 6. dīnā (19. dīnā pa myuslaikim) pa iudiņa svieteišonai cierkvā dīvakolpuošonys drēbuos, sūpluok nazcik pravoslavu i staroveru ļaudim. Taida padīveiga nuove ļauds cīši īdvāsmuojuse. Tāvs Vasiļs paglobuots tīpat cierkvā. 

## Nūruodis i olūti
Pīdrujis pogosts

**Pīdrujis pogosts** irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, pamatškola, feļčeru punkts i div rūbežkontrolis punkti. Tautys noma ci cyta kulturys īstota navā, pogosta pasuocīni nūteik pamatškolā. Pogosta centrā Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica i Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva.

## Viesture
1935 godā Daugpiļs apleiciņa Pīdrujis pogosta pluots beja 164,86 km² i tymā dzeivova 6793 ļauds.  1939 godā Pīdrujis pogostu puorsauce par Indreicys pogostu. 1945 godā pogostā īstateja Dvorčānu, Indreicys, Kelovys, Kuzminu, Pīdrujis i Voicuļovys solys padūmi, a pogostu 1949 godā likvidieja. 1954 godā Kruoslovys rajona Pīdrujis solai daškiera likvidātū Dvorčānu solu.  1990 godā solu reorganizej kai pogostu. Myuslaiku Pīdrujis pogosts irā nazkodejuo Pīdrujis pogosta dīnavydu doļa. 2009 godā pogostu kai administrativu teritoreju daškir Kruoslovys nūvodam.

## Rūbeži
Pīdrujis pogosts tur rūbežu ar:
* Kruoslovys nūvoda Indreicys pogostu, Kaļnīšu pogostu, i Kapļovys pogostu;
* Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu i Braslovys rajonu.

## Dzeivuotuoji
Pīdrujis pogostā dzeivoj 601 ļauds, nu jū 13,5% latvīšu, 58,6% boltkrīvu i 17,6% krīvu.

### Solys
Pīdrujis pogosta ļauds dzeivoj 23 soluos. Pošu leluos solys - Pīdruja (pogosta centrys), Aleksandrova, Lupandi, Berjozki, Dvorčani.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i treis vītejuos zeimeibys celi. Iz autoceļa A6 rūbežkontrolis punkts.
Dzeļžaceļa linejis pogostā navā. Ar Boltkrīvejis mīstu Druju par Daugovu dora upu puorvozu sative, pi kurys rūbežkontrolis punkts. 

Pīdrujis pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Daugovīši" (LV-5662).

## Slavvītys
* Daugovys akmiņs - 7 volūduos īkaļts Daugovys vuords
* Pīdrujis dobys styga
* Svātuos Jaunovys Marejis katuoļu bazneica
* Svātuo Nikolaja pravoslavu cierkva

## Nūruodis
Kumbuļa pogosts

**Kumbuļa pogosts** irā Kruoslovys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Saulis Kolnu pamatškola, biblioteka, feļčeru punkts i tautys noms. Kumbulī atdareitys treis puordūtuvys i braukalej autolauka. Pogostā četri gatari, patmalis i nazcik gostu sātus turistim. Pogosta centrā Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica, pastateita 1820 godā.

## Viesture
Viesturiskai Kumbuļa pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Kruoslovys pogostā. 1945 godā Kruoslovys pogostā īstateja Kumbuļa solys padūmi. 1959 godā Kruoslovys rajona Kumbuļu solai daškiera likvidātū Ludzeišu solu..  1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Kruoslovys nūvodam..

## Rūbeži
Kumbuļa pogosts tur rūbežu ar:
* Kruoslovys nūvoda Aulejis pogostu, Iudreišu pogostu, Izvolta pogostu, Kruoslovys pogostu  i Skaista pogostu;
* Aglyunys nūvoda Gruoveru pogostu.

## Dzeivuotuoji
Kumbuļa pogostā dzeivoj 672 ļauds, nu jū 78,6% latvīšu, 11,2% krīvu i 6,4% boltkrīvu.

### Solys
Kumbuļa pogosta ļauds dzeivoj 56 soluos. Pošu leluos solys - Kumbuļs (pogosta centrys), Lelī Unguri, Vyrveli, Suoleimi.

### Zeimeigi ļauds
* S. Škutāns  - teologejis zineibu Dr. Romys Marejis (marianu) kongregacejis generalviersinīks.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Kruoslova-Preili-Modūne (P62) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Pošūs pogosta dīnavydūs iz rūbeža ar Kruoslovys pogostu īt dzeļžaceļa lineja Reiga-Daugpiļs-Vicebskys, tok pasažiru sative itymā puosmā aizdareita. Stacejis ci nūstuošonys pogostā navā bejušs.

Kombuļa pogosta teritoreju apkalpoj Saulis Kolnu posta atdaļa (LV-5656).

## Slavvītys
* Dreidzs - pošu dziļais azars Baltejis vaļsteibuos;
* Kumbuļa muiža i muižys suods - pa daļai izglobovuse viesturiskuo pīstateiba, kungu sāta sagrauduota Pyrmajūs psaualā vaidūs;
* Saulis kolni - izsliva turisma obejkts;
* Svātuo Jezupa Kumbuļa katuoļu bazneica
* Viejneicys (vieja patmalis) - dora i myuslaikūs.

## Nūruodis
Škaunys pogosts

**Škaunys pogosts** irā Dagdys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pošu tuolais Dagdys nūvoda pogosts iz reitim. Pogostā dora tautys noms, pamatškola, biblioteka,  feļceru punkts i katuoļu bazņeica.

## Viesture
Viesturiskai Škaunys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Landskoronys pogostā. 1925 godā pogostu puorsauve kai Škaunys pogostu. 1935 godā Škaunys pogosta pluots beja 194 km². 1945 godā pogostā īstateja Krasnopolis, Meikšānu, Muiženīku, Pundoru, Škaunys i Šuškovys solu padūmi, a pogostu 1949 godā likvidēja. 1960 godā Škaunys solai daškiera doļu likvidātuos Pundoru solys, 1973 godā Muiženīku solys, a doļu Škaunys solys daškiera Pareču (Bierzeņu) solai.  1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Dagdys nūvodam.

## Rūbeži
Škaumys pogosts tur rūbežu ar:
* Dagdys nūvoda Bukmuižys pogostu, Pareču pogostu, Svareņu pogostu;
* Ludzys nūvoda Istrys pogostu;
* Sīnuojis nūvoda Posyunis pogostu;
* Boltkrīvejis Republikys Vicebskys apgabaļa Verhņadzvinskys rajonu.

## Dzeivuotuoji
Škaunys pogostā dzeivoj 627 ļauds, nu jū 76,0% latvīšu, 12,0% krīvu i 9,8% boltkrīvu. 87% pogosta dzeivuotuoju Latvejis Republikys vaļščuonu.

### Solys
Škaunys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos. Pošu leluos solys - Muižinīki, Krasnopole, Landskorūne, Škauna (pogosta centrys), Zamšoviki.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Sīnuoja-Škauna-Bukmuiža (P52) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Škaunys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Škauna" (LV-5695).

## Nūruodis
Andrjus Kubiļs

**Andrjus Kubiļs** (; 1956) irā lītaunīku politiks, beja Lītovys ministru prezidents. Puorstov parteju Tāvaines Savīneiba-Lītovys kristīti demokrati.
Krupnīks ar buļbem

**Krupnīks ar buļbem** irā virīņs nu galis, ozbora i buļbu, latgalīšu nacionalais iedīņs.

Sataiseišonys parāds: Cyukys gali ar kaulenim nūskoloj, līk vardpūdā ar soltu iudini. Aizvard, nūsmeļ putys, damat suoļa, īlīk vasalu nūlaupeitu cybuli i iz mozys līsmeitis vard buļjonu. Kod gaļa kuoni meiksta, damat ozbora. Šaļti pavard, tūlaik daber sagrīztys buļbis. Iz gola damat veļ maltus malnūs pypyrus, sokopuotus zaļumus (kropus, pīterzuoli, zaļūs cybuleišus), samaisa i nūceļ nu guņs. 

Nu virīņa izjam kauleņus, nu jūs nūskrubynoj gali i sagrīztu īlīk atpakaļ virīnī. Da goldam padūd ar kriejumu.
Buļbešnīki

**Buļbešnīki** aba **guļbešnīki** irā latgaļu iedīņs — olejā vyrti buļbu rutuleiši ar vysaidu piļdejumu.

## Sataiseišonys parāds
* buļbis
* ūlys
* malnī pypyri
* suoļs
* rapšu olejs

Piļdejumam:
* cyukys gale ci cyts kas
* tarkavuots sīrs

Aizlejam:
* suoleitys sieņs
* *cybuli
* kriejums

Buļbis izvard meikstys. Sameicej ar dukuri voi samaļ galis mašinē. Dalīk ūlys, damat moltūs malnūs pypyru i suoļa, tūlaik samaisa. Nu dabuotuos masys ar rūkom plikšynoj pluocineišus. Jim vyducī līk piļdejumu — stipinenim sagrīztu kapcātu cyukys gali, kurū puorkaisa ar tarkavuotu sīru. Pluocineišu molys sajam kūpā i, viļojūt plaukstēs, formej garonus rutuleišus. Jūs līk vardpūdeņā ar sakarsātu rapšu oleju i vard, cikom rutuleiši teik zeļteitai bryuni i izmaun iz viersu. Gotovūs buļbešnīkus ar putu lizeiku izjam, līk iz sīteņa, kab nūtacātu olejs, tūlaik līk bļūdā i pastota iz plitys molys syltumā.

Da goldam padūd ar sieņu aizleju: suoleitys sieņs iz peteļnis sacap ar cybulim, iz gola dalīk nazcik lizeiku kriejuma.

Buļbešnīku piļdejumam vītā galis var izlītuot sīru, bīzapīnu, kuopustus, sieņs.
Murcauka

**Murce** aba **murcauka**,  aba **murcaukle** - latgaļu gavieņa laika iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* rudzu maize
* cybuļs
* suoļs
* iudiņs
* lynsāklu olejs

Rudzu maizi sagrīž kimūsa leluma gabalenim, dalīk smolkai sakopuotu cybuli, damat suoļa, puorlej ar vyrtu atsaldātu iudini i dalej lynsāklu oleja. Ka gryb skorbonuokys garžys, var dalikt uobeļa gabaleņus. 

Cytūs apvydūs murcaukai dalyka sagrīztys korstys buļbis ci soltus skuobātus kuopustus, ci (jaunuokūs laikūs) kriejumu.
Saladuka

Saladuka - latgalīšu gavieņa laika iedīņs.
 
Sataiseišonys parāds: Vasalus rudzu gryudus sadīdzej, izkaļtej i rupai samaļ. Piečuok itūs myltus vard iudinī, cikom izīt pabīzs vyrums, leidzeigs keiseļam voi marmeladam. Jam labi vīņ soldona garža. Ād vīnu pošu voi kūpā ar rupu maizi. Var ēst ar pīnu.
 
Iedīņa pasauka sīnama ar vuordim "soldons" i "salynōt". Pādejū lītoj, dorūt olu, i jis zeimoj 'aplīt īsolu ar vardušu iudini kubulā'. Iudinī izškeist īsolā asūšuos cukra lītnis, i nu tuo škeistums teik soldons.
Stuļkis

**Stuļčs** aba **stuļčuks** - latgalīšu nacionalais iedīņs.
 
Sataiseišonys parāds: Smolkai samoltus voi gleizdynuotus zierņu myltus pa mozam ber vardūšā iudinī i nūtaļ maisa, cikom sabīzēs. Tūlaik lej bļūdōs voi škeivūs i atsaļdej, sagrīž škēlem i ād, aplejūt ar lynsāklu oleju. Škēlis gona styngrys, juos var pajimt rūkā. Stuļki var ēst i syltu, i soltu.

Pa cytam recepta variantam, stuļčuks irā vyrtys i atsaldātys, škēlem sagrīztys buļbis, kurys sagryuž ar dukuri i samaisa ar lynsāklu oleju i svīžu cybuļu gabalenim.
Asuškys

**Asuškys** — latgaļu iedīņs, mozi opoli peiriedzeni kriejuma aizlejā.

## Sataiseišonys parāds
* 1 kg bīzapīna
* 2—3 ūlys
* 250 gr ryuguļa
* 300 gr myltu
* 1—2 lizeikys cukra
* mīlis ci lizeiceņa sodys
* čipierksneits suoļa

Jam bīzapīnu, dalīk ūlys i ryuguļa, kurymā jau īlyktys mīlis (voi puse čaja lizeiceinis sodys). Dalīk čipierksneiti suoļa i cukra. Vysu brangai samaisa, i dabuotajai masai dalīk myltu. Meikli izmeicej i izviļoj iz goldskaleiša, sagrīž rombenim i līk captu iz sausys, korstys peteļnis. Apcap zeļteitai bryunys. 

Kab asuškys byutu gorduokys, taišni pyrma padūšona da goldam juos pasylda svīžā kriejumā ar cukru. Cytūs apvydūs asuškys tiuleņ piec izcepšonys līk kriejuma i svīsta aizlejā. Korstums kriejumu izlaidynoj, īsyucūt jū vydā asuškuos.

## Teiklavītys
*Suprātkuos itūreiz ceps asuškys, stuosteis puosokys i minēs meiklis (jaunagoda mieneša 13 dīnā, 2016 godā.). Latgalīšu Kulturys Gazeta.
Pancaks

**Pancaks** - ozbora i pupeņu virīņs ar pīdavom, latgaļu nacionalais iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* ozbors
* pupenis
* suonkauleiši
* būrkuoni
* cybuļs
* lauru lopys
* malnī pypyri
* kriejums

Jau pyrmuokajā vokorā sauvi ozbora nazcik reižu puormozgoj i pamat mierktu, taipoš iudinī samārc i pupenis. Iz cytys dīnys jam kapcātus voi svīžus suonkauleišus, līk pūdā i vard kūpā ar lauru lopom i malnajim pypyrim, tymā vydā var iz peteļnis apcept būrkuonu pusripeitis i sasmalcynuotu cybuli. Suonkauleišim dalīk izmārcātuos pupenis i ozboru i vard, cikom vyss meiksts. Būrkuonus ar cybulim dalīk pošus pādejūs. Da goldam padūd ar kriejumu.
Veisteknis

**Veisteknis** aba **puorpace** - rudzu maize ar galis i cybuļu piļdejumu, latgaļu nacionalais iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* rudzu maizis meikle
* cyukys gale
* cybuli
* pypyri
* garžys

Izviļoj rudzu maizis meikli, iz vyds līk sagrīztu cyukys gali ar cybulim, pypyrim i cytom garžom. Saceļ nu meiklis malenis i aizlīc. Cap ceplī.
Putruomu dasys

**Putruomu dasys** — nu ašņa gatavātys dasys ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs.
Latgolā putruomu dasys taisa na viņ nu ašņa, a masā ījauc taipoš vyrtu ozboru, vyrtys buļbis i grabšus (laidynuotus cyuku vysdpusis taukus). Cīši svareiga latgaļu putruomu dasu sadordaļa — muorineite aba smerška (smuordeigs vīngadeigs auguojs zylim zīdenim), jū putruomu dasom dalīk bīzmynai. Itū masu pylda zornuos i līk ceplī iz rudzu cysu sutynuotūs. Piec izsutynuošonys līk kambarī atsoltu. Pyrma dūšonys da goldam sagrīž piersta bīzuma škēlem i pacap ar lašini.
Batveņa

**Batveņa**, **botva**, **batviņu virīņs** aba **batvini** irā nūmīļuots tradicionalais iedīņs Latgolā i Sielejā. Batviņu virīni var ēst i syltu, i soltu.

## Sataiseišonys parāds
* sorkonī batvini
* gale
* iudiņs
* ozbors
* duorzuoju lopys
* zalī cybuli
* pypyri i lauru lopys
* kriejums

Jaunūs sorkonūs batviņu virīni vard kūpā ar vysom batviņu lapeņom. Kapcātu gali pavard, daber ozboru. Vysaidu duorzuoju (batviņu, cukrabatviņu, kuopustu) lopys, leidz vareibai jaunuokys, nūmozgoj i smolkai sagrīž kūpā ar sauveiti zaļūs cybuļu. Kod gale i ozbors pa pusei meiksti, sagatavātūs zaļumus līk pūdā, deļ garžys damat pypyru i lauru lopu. Vard, cikom vyss meiksts. Ād ar kriejumu.

### Gavieņa laika batviņu virīņs
* sorkonī batvini
* iudiņs
* maizis gorūzenis

Gavieņa laikā Latgolā batviņu virīni taisa bez galis: batviņus izvard i nūlaupej, sagrīž škēlem i salīk vyrtā atsaldātā iudinī. Itymā škeistumā īlīk nazcik maizis gorūzeņu deļ skuobuma i ryugšonys. Škeistumu tur muolinī pūdā, i par kaidom 24 stuņdem tys jau gotovs virīņs ar soldonskuobu garžu. Ād ar lizeikom, dakūzdami maizi. Kurūs nakurūs apvydūs itaida batviņu virīņa bez galis sauce **Uboga asnis**.
Sīrnīki

**Sīrnīki** - bīzapīna pluocineiši, latgaļu nacionalais iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* 500 gr bīzapīna
* 4 ūlys
* 4-6 lizeikys myltu
* iudiņs
* suoļs
* cukrys

500 gr tukla bīzapīna smolkai satrupynoj bļūdā, dalīk 4 ūlys i 4-6 ādamuos lizeikys myltu, drupeit iudiņa, pa garžai suoļa i cukra. Masai vajag byut bīzai, kab jei naizpleikštu pa peteļni. Ar lizeiku līk meikli olejā sakarsātā peteļnē i ar lizeiku daplikšynoj apmāram 1 cm bīzumā. Pluocineišus cap iz nalelys līsmis. Da goldam padūd ar vuorekli.

Var taiseit i suoleimūs sīrnīkus, tūlaik cukra nalīk, a damat suoļa i garžu, dalīk cybuļus voi casnāgus.
Škvarkys

**Škvarkys** - peteļnē ar cybulim sacapta cyukys gale ci kapcāts lašiņs. Lītoj kai pīdovu daudzejim latgaļu tradicionalajim iedīnim - veistekņam, grucei, putrom, virīnim i cytim.
Buļbu dasys

**Buļbu dasys** irā tradicionals latgaļu iedīņs.

## Sataiseišonys parāds
* buļbis
* cyukys gale
* cybuļs
* cyuku zornys
* kriejums
* pypyri
* suoļs

Buļbis nūskut i sagrīž voi satarkavoj iz rupys tarkys, smolkai sagrīž cyukys gali i cybuli. Damat suoļa i pypyru. Vysu cīši samaisa i pylda brangai izteireituos cyukys zornuos i pasirdī. Cap kū tik izkurynuotā ceplī iz pluocis apmāram 45 mynoti. Vys par šaļti sadūrsta ar sokumenim, kab dasys napleisuotu. Svareigai naizjimt uorē par agri! Vajag izjimt viņ tūlaik, kod pasadarejuse eistyn bryuna gorūzeņa. Da goldam padūd korstys ar kriejumu.
Zacerka

**Zacerka** aba **zacirka** - pīna virīņs ar mozom kļockeņom, tradicionals latgaļu iedīņs, pazeistams taipoš Lītovā, Boltkrīvejā, Ukrainā i Puolejā.

### Sataiseišonys parāds
* mylti
* ūla
* pīns
* svīksts
* suoļs
* cukrys

Myltus sajauc ar ūlu, suoli i cukru. Nu dabuotuos meiklis, viļojūt pierstūs, taisa  mozys slūksneitis i līk vyrtu pūdā ar nadaudzi iudiņa, piec dalej kluot pīna. Var likt par reizi pīnā, viņ tūlaik vajag nūtaļ maiseit. Zacerku da goldam padūd ar svīstu.
Ūlukne

**Ūlukne** aba **ūlinīks** - tradicionals latgaļu iedīņs, bīzs sacapums nu sakultu ūlu, myltu, pīna i lašiņa.
Latgolys rysa

**Latgolys rysa** - pīna virīņs ar buļbu skaideņom, tradicionals latgaļu iedīņs. 

### Sataiseišonys parāds
* 2 buļbis
* iudiņs
* suoļs
* pīns

Galis mašinē samaļ navyrtys buļbis (pa 2 buļbys sevkuram āduojam) i nūskoloj nu jūs stērkeli: aplej ar soltu iudini i jū nūlej, i tai nazcik reižu. Samoltuos buļbis ber korstā pasuoleitā iudinī i pavards mynoti pīci, dasaverūt, kab naizškeistu. Tūlaik dalej pīna, i virīņs gotovs.
Kūčys

**Kūčys** - vyrti kvīšu putruomi madsiudinī ci keisielī, tradicionalais latgaļu Zīmyssvātku iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* kvīšu putruomi
* iudiņs
* mads

Kvīšu putruomus nūmozgoj, izmiercej i izvard. Dabuotajai putrai dalej ar madu saldynuotu iudini ci saldynuotu dzērviņu keisieli. Var dalikt saputuotu kriejumeņu. Ād Zīmyssvātku vokorā.
Auzu keisieļs

**Auzu keisieļs** — latgaļu iedīņs, cīši vīglai i liešai sataisoms iedīņs. tok aizprosa laiku.

## Sataiseišonys parāds
*auzys
*iudiņs

Treis dīnys aiz agra traukā samārc auzys — aplej ar iudini i pastota syltā vītā, kab aizskuobtu. Kod atsarūn putys, tūlaik auzys līk vardpūdā i sasylda, piec caur sīteņu voi marli puorkuoš. Dabuotū bīzumu karsej i nūtaļ maisa, cikom keisieļs sabīzej. Dreiži salej korstu bļūdeņuos, pamat, kab sasteivātu. Izīt keisieļs ar skuobonu garžu. Ād atsaldātu, dadzer pīna.
Kukuleiši

**Kukuleiši** - myltu rutuleiši ar saldynuotu iudini. Tradicionals latgaļu Zīmyssvātku iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* iudiņs
* mads ci cukrys
* mylti

Izvard iudiņa, jū saldynoj ar madu ci cukru i atsaļdej. Nu myltu saveļ rutuleišus i ād kūpā ar saldynuotū iudini.
Iz ūgļu capta siļče

**Iz ūgļu capta siļče** irā tradicionals latgaļu iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* suoleita siļče
* buļbis

Jam palelu tuklu suoleitu siļči. Izteirej, satyn papeirā (ar vysu golvu i asti) i līk ceplī iz ūgļu - taidu, kurys jau tykušys palākys. Kod papeirs apgruds, siļče gotova. Padūd da goldam ar buļbem.

Ka grib, izcaptū siļči var īlaist bļūdeņā ar ryugušnīku. Buļbis padūd pa sevim.
Raugeņa

**Raugeņa** - latgaļu nacionalais iedīņs (dzierīņs) nu rudzu myltu ar pīdavom. Sateikams Latgolā i seņuok latgaļu apdzeivuotuos zemēs Boltkrīvejā. Raugeņu var i dzert kai dzierīni.

### Sataiseišonys parāds
#### Skuobuo raugeņa
* litris rudzu myltu īrauga
* litris iudiņa
* lašiņs
* cybuli
* pupys
* buļbis

Vīnu litri rudzu myltu īrauga izškeidynoj vīnā litrī iudiņa. Smolkai sagrīztu lašini sacap ar cybulim. Pa sevim izvard pupys, juos meikstys izgolda i īlīk iudiņa i īrauga maisīnī, dabuotū masu izvard i dalīk ar cybulim sacaptuo lašiņa. Padūd da goldam ar buļbem.

#### Soldonuo raugeņa
* litris rudzu myltu īrauga
* litris iudiņa
* kaltāti uobeli
* mads ci cukrys

Vīnu litri rudzu myltu īrauga izškeidynoj vīnā litrī iudiņa. Dalīk kaltātu uobeļu, mads voi cukra. Ād kai soldonū iedīni.
Stakaņs

**Stakaņs** aba **stoks** irā latgalīšu nacionalais iedīņs nu kaņapu i buļbu, a voi viņ nu grudynuotu kaņapu.
Bygucs

**Bygucs** irā latgaļu tradicionalais gavieņa laika iedīņs nu sadukurātu buļbu, pupu i lynsāklu oleja.
Cureite

**Cureite**, **ubogaine** aba **ubagine** — tradicionals latgaļu iedīņs nu satrupynuotys maizis saldynuotā iudinī.
Dzjupka

**Dzjupka** aba **cjupka** — tradicionals latgaļu iedīņs nu malnuos maizis gabaleņu lynsāklu olejā ci pīnā, a voi nu bīzapīna gabaleņu pīnā. Var damest suoļa, dagrīzt cybuļu, īdrabēt vyrtys buļbis (a voi ādūt juos dakūst).
Sutnis

**Sutiņs** aba **sutnis** - iedīņs nu samolta vysaidu gryudu mistra, nūmīļuots Latgolā i Vydzemē. 

### Sataiseišonys parāds
* rudzu gryudi
* kvīšu gryudi
* mīžu gryudi
* auzys
* zierņi
* pupys
* pīns ci ryuguļs
* suoļs

Jam rudzu, kvīšu, mīžu, auzu, zierņu i pupu pa vīnai daļai nu sevkura, saber kūpā i pūdā apvard. Piec saber iz teirys drēbis i saulē voi ceplī izkaļtej (var i drupeit apgrudynuot), tūlaik samaļ i puorsejoj. Itai sataiseitūs myltus saber soldonā pīnā voi ryugulī i ād kai škeistu putru. Var damest suoļa ci dalikt kriejuma.
Stoks

**Stoks**, aba **štoks**, aba **stakaņs**, aba **štokons** - latgaļu nacionalais iedīņs nu kanepu sāklu. 

### Sataiseišonys parāds
* kanepu sāklys
* iudiņs
* cybuli
* suoļs
* buļbis

Kanepu sāklys sakolta (var apgrudynuot) i baļgeitē sastokoj (saštokoj), aplej ar iudini i satryn ar lizeiku. Dalīk cybuļu i suoļa. Dabuotū masu līk iz maizis, a voi ād kūpā ar buļbem.
Buļbis ar katuku

**Buļbis ar katuku** irā tradicionalais latgaļu iedīņs — naskustys, ar vysu myzu iz ūgļu captys buļbis, a voi ar vysu myzu izvyrtys buļbis.
Golvys sīrs

**Golvys sīrs** — iedīņs nu gabalenim sagrīztys, sasteivynuotys i zam slūga samīgtys vyrtys cyukys golvys. Cyukys golvu izvard labi meikstu, sagrīž smolkim gabalenim. Saber sagrīztū gali sīra kulē, līk zam akmiņa i nūmīdz. Da goldam padūd sagrīztu škēlem.
Oknu sīrs

**Oknu sīrs** - latgaļu nacionalais iedīņs nu samoltu i zam slūga samīgtu oknu.

### Sataiseišonys parāds
* oknys
* gale
* garžys

Oknys i galis tuklumeņu samaļ, damat garžu, līk sīra kuleitē i nūmīdz zam akmiņa kai sīru. Izīt oknu sīrs.
Skuobuļs

**Skuobuļs** - maizis īrauga putra ar ozboru, latgaļu nacionalais iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* iudiņs
* ozbors
* maizis raugs
* kriejums ci olejs

Iudinī saber ozboru i pavard, tūlaik dalīk maizis īraugu. Gotovam skuobuļam dalej kriejuma voi oleja.
Saladuks

**Saladuks** aba **saladuka** — latgaļu gavieņa laika iedīņs. Iedīņa pasauka sīnama ar vuordim "soldons" i "salynōt". Pādejū lītoj, dorūt olu, i jis zeimoj 'aplīt īsolu ar vardušu iudini kubulā'. Iudinī izškeist īsolā asūšuos cukra lītnis, i nu tuo škeistums teik soldons.

### Sataiseišonys parāds
* rudzu gryudi
* iudiņs

Vasalus rudzu gryudus sadīdzej, izkaļtej i rupai samaļ. Piečuok itūs myltus vard iudinī, cikom izīt pabīzs vyrums, leidzeigs keiseļam voi marmeladam. Jam labi vīņ soldona garža. Ād vīnu pošu voi kūpā ar rupu maizi. Var ēst ar pīnu.
Stuļčs

**Stuļčs** aba **stuļčuks** — latgaļu nacionalais iedīņs.
 
### Sataiseišonys parāds
* zierņu mylti
* lynsāklu olejs

Smolkai samoltus voi gleizdynuotus zierņu myltus pa mozam ber vardūšā iudinī i nūtaļ maisa, cikom sabīzēs. Tūlaik lej bļūdōs voi škeivūs i atsaļdej, sagrīž škēlem i ād, aplejūt ar lynsāklu oleju. Škēlis gona styngrys, juos var pajimt rūkā. Stuļči var ēst i syltu, i soltu.

Pa cytam recepta variantam, stuļčuks irā vyrtys i atsaldātys, škēlem sagrīztys buļbis, kurys sagryuž ar dukuri i samaisa ar lynsāklu oleju i svīžu cybuļu gabalenim.
Komys

**Komys** — lelys, ar gali piļdeitys kļockys, latgaļu nacionalais iedīņs.

### Sataiseišonys parāds
* smolkī mylti
* pīns
* gale
* svīksts

Nu smolkai samoltu myltu taisa deļ komu bīzu meikli, jū meica pīnā. Sataisa taidus kai blīneņus, izplikšynoj, līk vydā sagrīztu tuklū voi līsū gali. Savylynoj komys opolys kai buļbeitis i līk vardušā iudinī. Izvyrtys komys izjam nu iudiņa i apcap iz peteļnis ar svīkstu. Var ēst i bez apcepšonys, ar tū pošu škeistumu, kurymā komys vyra.

Komu piļdejums var byut voi viņ gale, a voi gale kūpā ar duorzuojim.
Cymuss

**Cymuss** irā latgaļu iedīņs — būrkuonu sutynuojums ar svīkstu (i ar cytom pīdavom voi bez jūs).

## Sataiseišonys parāds
* būrkuoni
* svīksts

Būrkuonus salīk vardpūdā, izlīk viersā svīkstu i ilgai sutynoj. Var sutynuot viņ būrkuonus ar svīkstu, a voi dalikt vēļ buļbis i gali.
Gryuslis

**Gryuslis** irā tradicionals latgaļu iedīņs nu sagryustu buļbu, zierņu, pupu i kanepu. Kurūs nakurūs Latgolys apvydūs ar vuordu „gryuslis” apzeimoj buļbu meicekni.
Žagareni

**Žagareni** — olejā vyrti capumi, tradicionals latgaļu soldonums.

## Sataseišonys parāds
* 400 gr mylti
* ūla
* cukrys
* kriejums
* citrona sula
* citrona mizeņa
* soda
* olejs
* cukrapudra

Bļūdā īsyt ūlu, damat cukra i dalej citrona sulys. Datarkavoj citrona mizeņu i sakuļ. Dalīk 1/2 l kriejuma i samaisa. Daber 400 gr myltu, sodu i pa mozam suoc kuļcinēt meikli. Ka jei par meiksta, pa drupeitei daber vēļ myltu, cikom meikle vaira nalypst pi rūku i jū var ruļavuot. Vajag vērtīs, kab myltu nadasabārtu par daudzi, tūlaik žagareni byus pacīti. Lobuok, kab meikle drupeit meikstuoka, a na par cīta. Iz golda pabuorsta myltu, izlīk meikli i ruļavoj. Ka meikle meiksta i lypst pi golda, zamoškā pakaisa myltu. Izviļuotū meikli sagrīž apmāram 5 cm plotom slūksneitem, a juos sagrīž rombenim. Ar nazi sevkura rombeņa vyducī sataisa apmāram 1 cm garu īgrīzumu. Vardpūdā īlej oleja i sakarsej da tam, kab, īlasynojūt iudiņa lasi, olejs čierkstātu. Oleja vajag dasavērt, kab napuorkorstu. Kod olejs sakarss, līk vydā žagareņus i cap iz lelys guņs. Žagareņus apcap nu vīnys pusis, apgrīž ūtraiži i apcap ūtru pusi, cikom žagareni zeļteitai bryuni. Ar putu lizeiku žagareņus salīk traukā. Kod jī drupeit atsoluši, puorkaisa ar cukrapudru.
Virtiņs

**Virtiņs** - latgaļu tradicionalais iedīņs nu vyrtys naraudzātys maizis meiklis. Da goldam padūd ar svīkstu.
Kanepīns

**Kanepīns** - kanepu pīns, latgaļu tradicionalais dzierīņs. Nazkurymūs apvydūs kanepīnu taiseja soldonu, a cytur jū gatavēja nasoldonu i maiseja ar gūvs pīnu i kuopustim.
Buļbu meiceknis

**Buļbu meiceknis** aba **styumīņs** - sagryustys buļbis, tradicionals latgaļu iedīņs. Kur nakur Latgolā buļbu meicekņa sauc par gryusli.
Boltuos dasys

**Boltuos dasys** irā latgaļu iedīņs.

## Sataiseišonys parāds
* putruomi
* gale
* pypyri
* suoļs
* lauru lopys

Izvard putruomus ar smalkai sagrīztim galis kimūsenim. Suoļa, lauru lopu i pypyru damat pa garžai. Pylda dasys na cīši styngrai. Cap ceplī, cikom gotovys. Pyrma cepšonys var apvirt i paturēt zam slūga.
Ruļads

**Ruļads** – tradicionals latgaļu iedīņs nu cyukys galis ar pīdavom.

### Sataiseišonys parāds
* cyukys suonkauleiši
* ūlys
* būrkuoni
* casnāgs
* pypyri
* suoļs

Jam cyukys suonkauļu gali, dalīk ūlys, škēlem sagrīztus zaļus būrkuonus, damat pypyru, suoļa, sasmolcynuotu casnāgu. Vysu izruļavoj i aptyn ar dīgu. Saveistej drēbē i sašyun, tūlaik līk vyrtu. Vajag virt tai ilgai, cikom ruļadā var īdūrt ar sokumenim. Piec viršonys ruļadu līk iz vyds diveju goldskaleišu i slūdzej zam akmiņa.