open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vengreja

**Vengreja** () iraid vaļsteiba Europā, kura acarūn tuos centrālojā daļā. Vengreja rūbežoj ar Slovakeju, Ukrainu, Austreju, Rumuneju, Serbeju, Horvateju i Sloveneju. Vaļsteibys golvmīsts iraid Budapešta.  


Fails:Debrecen - Protestant Great Church.JPG
Fails:Sopron, Hungary - panoramio (1).jpg
Fails:Kaposvár, Postapalota 02.jpg
Fails:Szentendre, Skanzen 10.jpg
Fails:Algyő közúti Tisza-híd.JPG
Tygrys

**Tygrys** () irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. Tygrys dzeivoj Dīnavydpustum Azejā.

## Daudzatmejeiba
Irā zamškiru:
* *[[Amurys tygrs]]*
* *[[Kinejas tygrs]]*
* *[[Indokinejas tygrs]]* 
* *[[Sumatrys tygrs]]* 
* *[[Bengalejas tygrs]]* 
* *[[Malajis tygrs]]
* †*Bali tygrs*
* †*Kaspejis tygrs*
* †*Javys tygrs''

## Nūruodis i olūti
Palākuo lopsa

**Palākuo lopsa** (; ) irā suņu saimis (*Canidae*) plieseigū zvieru giņts.

## Škiras
Palākūs lopsu giņtī irā 2 škirys:
* *[[Urocyon cinereoargenteus]]* (Schreber, 1775)
* *[[Urocyon littoralis]]* Baird, 1857
* †*[[Urocyon progressus]]*

## Nūruodis i olūti
Uralu palāda

**Uralu palāda** (; ; ; ) — peliediņu saimis (*Strigidae*) palādu ciļts putnys. Perekli taisa Pūstumu Eurazejā nu Skaņdinavejis leidz Tuoleimim Reitim, gon cieški sateikams putyns Latgolā i pūstumu Vydzemē.

## Aproksts
Vīna nu pošu leluokū palādu, spuornu paplatīņs byun net 125 cm, garums da 62 centimetrim i aste 30 cm. Pamata kruosa gaišai palāka ar bryunom streipom. Taipoš kai cytom palādom, zeimeiguokuo pīzeime škiru nūsaceišonā irā bolss. Uralinis palādys gon labi redz i gaismā, kod nakod medej i dīnys laikā.

### Bolss
Pacīši augsts "hau... hau... hau", muotaine kod nakod augstuoku "vak-vak" skonu. Rūjis laikā tāvainim dūbs "ūūūu u u-hu".

### Dzeivisvīta
Pa lelam dzeivoj nasausūs lelūs skujukūku ci jauktūs mežūs, mežamoluos, pūrmoluos, pi mežapļovom i lyuzūs. Perekli taisa kūku dūbūs, cylvāka taiseitūs puļciņuos, vacuos cytu plieseigu putynu perekļuos, iz kūku stubuļnem. Nu apreļa mieneša pereklī 3-4 boltys ūlys.

## Paplateiba
Perekli taisa vysā Eurazejis skujukūku jūstā, taipoš Skaņdinavejā kai areala vokoru rūbežā i Latgolā kai golvonuo Europys areala dīnavydu rūbežā. Napalelā skaitā dzeivoj Reitu Europys i Vydseuropys kolnu regionūs, taipoš i Balkanu dīnavydūs. Lītovā cīši rats putyns. Azejā perekli taisa Sibira taigā, Krīvejis Pijiurys nūvodā, Pūstumu Korejā i vysā Japonejā.

## Nūruodis i olūti
VEF I-11

Kod a/s "Christine Backman" kompaneja bankrotēja, juos golvonais konstruktors Kārlis Irbītis puorguoja dareitu iz VEF. 1935 g. Kārlis Irbītis pasūleja VEF-am taiseit skrīnmašinis. Piec atsagrīzšonys nu Milana skrīnmašiņu paruodis, 1936 godā Irbītis konstruēja monoplanu I-11, kurs puorveice pasauļa rekordu pa dreizumam, bet tys natyka oficialai apstyprynuots (240 km atostumu nu Reigys da Kaunis I-11 īveice par stuņdi i divdesmit mynotu).

1937 gods apreļa 26 d. VEF I–11 dabeidze 1000 km garu skriejīni augš Latvejis. Iz I-11 pamat Irbītis konstruēja vuiceibu iznycynuotivi I-12.



**Tehniskī parametri**
          &nbsp;
          
      
         
          Modeļs
          &nbsp; 
        I–11
        
          Spuorna  māri, metrūs
          &nbsp; 
        
        
          Garums, metrūs
           
        &nbsp;7.1
        
          Augstums, metrūs
           
        &nbsp;1.9
        
          Spuorna pluots, m2
          &nbsp;9.3
        
          Masa, kg
          &nbsp; 
        
          &nbsp;&nbsp;tukša skrīnmašine
          &nbsp;
        
          &nbsp;&nbsp;maksimaluo pasaceļšonys 
          masa
          &nbsp;
        
          Motora tips
           
            &nbsp;1x
        
          Motora vare, z.s.
           
          &nbsp;90
        
          Maksimalais dreizums, km/h
           
        &nbsp;230
        
          Kreiserdreizums, km/h
          &nbsp; 
        
        
          Nūskrīšonys tuolums
          &nbsp;800 km
        
          Pasaceļšonys dreizums, m/min
          &nbsp;
        
          Vysulelais skrīšonys augstums
          &nbsp;4000
        
          Ekipažs, cylv.
          &nbsp; 
        2

## Nūruodis
* Atdale VEF IRBITIS I-11 teiklavītā LatvianAviation.com
* Atdale VEF IRBITIS I-11 teiklavītā PIEKTĀ OKEĀNA BRUŅINIEKI
* Fotoalbums
Varakļuoni

**Varakļuoni** () irā mīsts Latgolā, Reitulatvejis zamainē, sošejis Jākubmīsts—Rēzekne—Terehova (A12) molā. Administrativai īīt Modūnis nūvodā. Viesturiskai pasadarejs kai tierdzonu mīsts. Varakļuonūs irā piļs i div katuoļu bazneicys.

## Nūruodis
Varakļuonu nūvods

**Varakļuonu nūvods** () irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu Varakļuonu mīsta i divejim pogostim.
Valeņtina Bruzgule

**Valeņtina Bruzgule** (1938) — latgaļu kulturys dareituoja, muzejneica, latgaliskuos kulturys atdzimšonys vadynuotuoja.

Dzymuse 1938 g. Dagdys nūv. Aņdzeļu pogostā. 20 godu atdarejuse par školuotuoju Latgolys školuos. 1976 - 1984 g. bejuse Rēznis mīsta kulturys pīminiekļu sardzeibys inspektore. Itymā laikavydā tiemiejuse daudzejis nūvodnīku pīminis vītys, arhitekturys pīminiekļus. Suocūtīs atdzimšonai 1998 godā, īsavadynuojuse latgaliskuo kulturys populariziešonys dorbā. Daudzi dasalykuse sataisūt pīminis vītu viesturnīkam B. Brežgai, pyrmuo latgaļu kaleņdera laidiejam G. Maņteufeļam, īstotūt i īriedejūt latgaļu bazneicnīka, literata i politika Fr. Trasuna muzeju *Kolnasāta* (atdareits 1992 g. augusta 11 d., vaļstiskuos zeimeibys kulturys pīminiekļa statuss nu 1994 g.).

Par īlicīni Latgolys kulturys raisteibā V. Bruzgulei daškierts Lelais folklora apduovaņs (2001) i Treju Zvaigžņu ordiņa sudabrine Gūda zeime (2003).
Valna pādi

**Valna pādi** — geologiskais dobys pīminieklis Rēznis nūvoda Nautrānu pogostā.

Vīta – 2 kilometri iz PR nu Rogoukys, iz vyds Rogoukys – Mežvydu i Rogoukys – Dekteru ceļu, kryumūs. Koordinatys: N 56°42'59,9" E 27°26'48,1".

7 garonys dūbis, kurys vērtinē stīpās 1 km garumā. Mežvydu ceļa D molā irā poša leluo dūbe – Valna pāds, juos garums 80 m, plotums 50 m, dziļums 8 m. Tuoļuok iz pūstumim cytys dūbis – Vierša līkne, Līpeņa, Ūgu pūreņš i ct.

Valna pādi irā glaciokarsta īdūbi, pasadarejuši piec ladslaiku izalaižūt morenysmaterialā aizdareitim lads gobolim.

Pa pīstuoškim, Valna pādus īmiņs Valns nasdams gryutu akmiņu maisu.
Vatikans

**Vatikans** (latiņu: *Vaticanæ*; italīšu: *Vaticano*) — iraid naatkareigs mīsts-vaļsteiba Europys dīnavydūs, Italejis golvmīsta Rūmys centrā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Vaļstiskūs veiduojumu suokumi Latvejā

Senejom latvīšu pyrmtautom — kuršim, zemgalim, latgalim, sielim i lībīšim, 10.-12.g.s. nasaverūt iz kūpumā atteisteitū saimnīkuošonu, kūpeigu feodalu vaļsti izveiduot naīsadeve. Organiziešonuos suokumi atrūnami vysā Latvejā. Kuršu golvonuos zemis - Piļsāts, Megova, Duvzare, Ceklis, Pīmare. Hronistu pīmināts slovonuokais kuršu vaļdinīks - Lamekins. 

Zemgaļu golvonuos zemis - Tiervete, Upmale, Dūbele, Spuornine, Siline, Rakte, Dūbe. Stypruok nūcītynuotuos piļs - Tiervetē i Mežūtnē. Slovonuokais vodūņs Vīstarts (Vīsturs), bet 13.g.s. beiguos - Nameiss. 

Rokstu olūtūs pīmynāti ari 4 leluokī lībīšu apdzeivuotī nūvodi - Daugova, Turaida, Metsepole, Idumeja. Stypruok nūcītynuotuos piļs ir Lelvuordē i Aizkrauklē, svareigs tierdzeibys centrs - Daugmale (Daugovys kreisajā krostā 22 km iz augšu nu Reigys). Slovonuokī vodūni Ako (piļs Solyspilī voi tūreizejā Muorteņsolā) i Kaupo (piļs Turaidā).
Veice

**Veice** (anglīšu: *effect, impact*; krīvu: *воздействие*; latvīšu: *iedarbība*) — process, kurymā vīns subjekts, objekts ci pasaruodīņs puormej ūtru subjektu, objektu ci pasaruodīni, ar jū sasadūrdams i damāruodams sovu energeju, vari voi soveibys; taipoš - subjekta, objekta voi pasaruodīņa vareigums aizsuokt itaidu procesu.

Pīvadumi: *cylvāka veice iz dobu, [[Laitiešona|laitiešonys]] veice iz uodu, zuoļu veice, [[Saulis spaiti|saulis spaitu]] vieleiguo veice, [[Apleice|apleicis]] trūkšņa navieleiguo veice iz veseleibu, [[Radioaktivais spaitīņs|Radioaktivuo spaitīņa]] vuodeiguo veice*.
Veirīts

**Veirīts** (anglīšu *man*, latvīšu *vīrietis*, krīvu *мужчина*) – cylvāku (*Homo sapiens* ) škirys veiriškuos kuortys pīstuovs. Termins *veirīts* zeimoj saaugušu cylvāku, cikom *puiškyns* – veiriškuos kuortys bārnu. Folklorā i runysvolūdā veirīša sauc taipat i par **veiru**.
Veremu pogosts

**Veremu pogosts** () — Rēzeknis nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogosta centrys Sondorūs, 7 km atstotumā nu Rēzeknis mīsta.

## Rūbeži
Veremu pogosts tur rūbežu ar:
* Rēzeknis nūvoda Audreņu, Bieržgaļa, Greiškānu, Iļžukolna, Leņdžu pogostu i Rēzeknis mīstu.

## Dzeivuotuoji
### Solys
Veremu pogosta teritorejā irā 41 sola.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Veremu pogosta teiklavīta
* Rēzeknis nūvoda informativais portals
Viesteitivi

**Viesteitivi** (anglīšu: *mass media*; krīvu: *СМИ, средства массовой информации*; latvīšu: *plašsaziņa; plašsaziņas līdzekļi*) — leidziekli, kuri vareigi dūt informaceju seviški plotam ļaužu rotam, gona lelai ļaudeibys daļai.

Šauruokajā i tradiceigajā zeimeibā par viesteitivim īskaita presi, radeju i televizeju. Myuslaikūs pi viesteitivu šauruokuos zeimeibys var dalikt vēļ iņterneta ziņu portalus, elektroniskūs laidīņus.

Plotuokajā zeimeibā viesteitivu sapratīņs apjam sevkotru zynuošonuos kanalu, kura izlaižamū informaceju gatavej samārā napalela dareituoju grupa i daboj (puorskaita, izdzierst, īsaver) nasaleidzynojamai daudzuok ļaužu. Ite pīdar skonu īroksti, filmys, gruomotys, vyss iņternets i ct.

## Latgolys i latgaļu viesteitivi
* Latgaļu viesteitivu saroksts pa alfabetam
* Latgaļu viesteitivu saroksts pa izīšonys godim

## Verīs taipoš
* Viesteitivs
Vaļds Zeps

**Vaļds Zeps** (1932 — 1996) — latgaļu volūdzininīks, rakstinīks. Dzims Daugpilī, nu 1944 g. dzeivuojs ASV. Sagvuordi *Kaņču Jezups, Andrzey Lurba, Jānis Turbads*.

Gruomota *Latgolys vītvuordi: Reitulatvejis toponimu vuordineica* ("The Placenames of Latgola: a Dictionary of East Latvian Toponyms", 1984). ubliciejs tiemiejumus latgaļu tautysdzīšmu metrikys tiemiejumus, bāgaleibys latgaļu literaturu.
Vaļds Lauskys

**Vaļds Lauskys** (; dzims 1957 gods apreļa 29 d.) irā Latgalīšu politiku, Latvejis 7 Seimys deputats, pošvoldu deputats, latgaliskuos kulturys atdzimšonys vadynuotuojs i atspaiduotuojs.

Dzims Daugpilī 1957 g. apreļa 29 d., beidzs Daugpiļs 1 vydsškolu, Daugpiļs Universiteta Fizikys i matematikys fakuļtetu. Piec universiteta Ukrainā beja profesionals volejbolists SSRS vysuaugstajā ligā. 1986 godā grīzēs da Daugpiļs, beja Daugpiļs 1 vydsškolys direktora vītinīks.

Suocūtīs Atdzimšonai, īsavadynuoja politikā, beja Tautys fronta aktivists, nu 1990 goda — Latvejis demokratiskuos dorba partejis Daugpiļs atdalis vadeituojs.

1990 godā, kod cēlēs pretiveiba iz vyds Daugpiļs mīsta pošvolda i Latvejis Republikys lykumu (mīsta pošvolds jēme napīzeit tūs sasprīdumu, kuri styprynuoja Latvejis napavaļdeibu), V. Lauskys sataiseja Demokratiskūs spāku padūmi, kura Daugpilī atspaiduoja Latvejis napavaļdeibu. Kūpā ar dūmubīdrim Lauskys sataiseja *Demokratiskū radeju*, kura beja svareigs atsvors prosovetiskajai agitacejai. Demokratiskūs spāku padūme daudzi dasalykuse pi tuo, ka 1991 g. marta 3 d. referendumā 51,3% Daugpiļs dzeivuotuoju nūbolsuoja par Latvejis napavaļdeibu.

1991 gods septembra 20 d. Latvejis Pošaugstuo padūme pījēme sasprīdumu atstateit Daugpiļs mīsta pošvoldu i pazeimuot laiceigū mīsta voldu, kurs puordrūsynuotu demokratiskys ībolsuošonys organizeišonu. V. Lausku paškeire par laiceiguo volda pirminīku, jis vadeja mīsta vaļdi da 1994 gods, kod pošvolda ībolsuošonā par Daugpiļs meru tyka A. Vidavskis.

V. Lauskys beja Daugpiļs pošvolda deputats, 7 Seimys deputats, Latgolys demokratiskuos partejis pirminīks, LSDSP pirminīka vītinīks.
Vileks nūvods

**Vileks nūvods** () irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu Vileks mīsta i 6 pogostim (Kuprovys pogosta, Medņovys pogosta, Susāju pogosta, Škilbānu pogosta, Vacumu pogosta i Žeiguru pogosta).
Viļs Dziervinīks

**Viļs Dziervinīks** (1959) — latgaļu ailinīks, rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos.

Poezejis lasejumi latgaliskai:
* *Laimeigu īsadūmuot* (2001);
* *Voi moz lidmašinu kreit* (2003).
Viļāni

**Viļāni** — mīsts Latgolys vydsdaļā pi Maltys upis, Viļānu nūvoda centris. Mīsts pasadarejs 18 i 19 godusymta mejā kai zeimeigs muižys manufakturu centrys.

## Teiklavītys
* Viļānu mīsta portals
Viļānu nūvods

**Viļānu nūvods** () irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu Viļānu mīsta i trejim pogostim (Dekšuoru pogosta, Sokolku pogosta i Viļānu pogosta).
Voldemars Voguls

**Voldemars Voguls** (1952) — latgaļu pūdars, ailinīks.

Poezejis lasejumi:
* *Iz zvaigžņu tylta* (1998);
* *Mes vīnā laikā* (2002).

Ailis publicātys i periodikā.
Volūdzineiba

**Volūdzineiba** (latvīšu: *valodniecība*) aba **lingvistika** irā zineiba ap cylvāka volūdu.

## Verīs taipoš
* Roksts
Vikiteka

**Vikiteka** (; taipoš *Commons* ci *Wikicommons*) — breivai dabojamu atvaigu, skonu failu i cytu failu kūplasejums. Vikiviesteitivu Fonda projekts, kimā sevkurs var nūsasyuteit failus i itī faili izlītuojami vysūs Vikiviesteitivu Fonda projektūs vysuos volūduos.
Vysuvaira Wikimedia Commons failus izlītoj breivajā eņciklopedejā Vikipedejā.

## Nūruodis
* ''Wikimedia Commons'' suoku puslopa latvyskai
Vileks

**Vileks** aba **Viļaka** () irā mozinkys mīsts pūstumu Latgolā, Vileks nūvoda centrys. Mīsta tīseibys nu 1945. goda. 1293. godā, kab davastu ļauds katuoļu ticeibai i aizsorguotu zemi nu Novgorodys viersumguojumim, Vileks azarā iz azarsolys īstateja kleštoru *Marienhausen*. 

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Vileks atvaigūs
* Tournet.lv informaceja ap Vileki
Vuoceja

**Vuoceja** (), oficiali zinuoma kai **Vuocejis Federaluo Repubļika** () irā vaļsteiba Europys centrālojā i vokoru daļā, kura acarūn storp Baļtejis jiuru vaļsteibys zīmeļūs i pi Aļpim dīnavydūs. Tei rūbežoj ar Praņceju, Austreju, Beļgeju, Nīderlandeju, Luksemburgu, Puoleju, Daneju, Čekeju i Šveicareju.

Vuoceja ar vaira nakai 84 miļjonim īdzeivuotuoju irā ūtruo ļeluokuo vaļsteiba Eiropā piec dzeivuotuoju skaita piec Krīvejis, i ļeluokuo Eiropys Savīneibā.
Vuorkovys nūvods

**Vuorkovys nūvods** — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, kas sasadora nu trejim pogostim.
Vydums

**Vydums** (latvīšu: *tilpums*; krīvu: *ёмкость*; anglīšu: *volume, capacity*) — lelums, kurs paruoda, kai daudzi trejmiereiga pluota aizjam kura naviņ škeista ci bireiga lītne, a voi – kai daudzi trejmiereiga pluota īīt kurymā naviņ prīškmatā.
Vītauts Landsberģis

**Vītauts Landsberģis** (; dzyms 1932. 18. oktebra m. 18 dīna Kauņē) irā lītaunīku politiks, pyrmais napavaļdeigas Lītovas vadeituojs 1990—1992.

Dzyms arhitekta i uorstīnes saimē. 1969 godā aizastuoja disertaceju par Čurļoņa dailradi.

## Verīs taipoš
* Sąjūdis
Vītauts Mačerņs

**Vītauts Mačerņs** (; 1921 juņa m. 5 dīna — 1944 oktebra m. 7 dīna) beja lītaunīku ailinīks.

Dzims Sarnelē, tī radejs lelumu sovu aiļu. Rakstejs sonetus, vizejis, trioletus i aforistiskuos poemys. Muociejs 7 volūdys.

Nūmirs 1944 g. Žemaišu Kalvarejā.

## Dailrade
Pyrmūs dzeivuļus izdrukavuoja 1936 g., pādejū - 1944 g. oktebra m. 

Aizspiejs dabeigt tik ciklu "Vizejis" (Vizijos).
Zalta kačs

**Zalta kačs** aba **Afrikys zalta kačs ** (Temminck, 1827) (; ; ) — irā lels kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Zalta kačs* dzeivoj Afrikas cenralajuo dalē.

## Izavierīņs
Auguma garums: nazkur 60—100 cm;
Astis garums: nazkur 16—46 cm;
Placu augstums: 38—51 cm;
Svors: 11—14 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā zamškiru:
* *[[Profelis aurata aurata]]* (Temminck, 1827) 
* *[[Profelis aurata cottoni]]* Lydekker, 1907

## Nūruodis i olūti
Zemisvierīņs

**Zemisvierīņs** — geografiskuo zemis gorūzys dalejuma pamatkategoreja, geografiskuos rajoniešonys vīneiba, zemisvierīņzineibys tiemiešonys objekts. 

Šauruokā zemeibā zemisvierīni saprūt kai teritorejis uorejū izavierīni ci reļjefu (pīvadumam, „erozejis zemisvierīņs”, „kaupruots zemisvierīņs”). Taids sapratīņs aizaveds i geografejis zineibā suocūt nu 19 godu symta. 

Plotuokā zeimeibā geografiskais zemisvierīņs apjam kurys naviņ teritorejis radzamuos soveibys – fizikaliskūs elementus (zemis formys, reļjefs), auguoju vysumu (flora), dzeivinīku vysumu (fauna), abstraktus elementus (gaismys i tymsa meitovys, gaisalaiks), nu cylvāka darbeibys atsarodušus elementus (cylvāka dorbs apleicis taiseišonā i īriedeišonā). Taids sapratīņs cīšuok soveigs myuslaiku geografejai i apleiczineibai.
Zemisvierīņzineiba

**Zemisvierīņzineiba** irā fiziskuos geografejis atzare, kura tiemej dobys i antropogeniskūs (cylvāka radeitūs) zemisvierīņu soveibu, sadora, ciļmis i dinamikys.
Zipfa lykums

Sovā suoku versejā **Zipfa lykums** soka, ka dabeigys cylvāka volūdys tekstu korpusā, vuorda relativais bīžums ir apgrīzti proporcionals juo kuortas numuram vuordu bīžuma sarokstā. Pīmāram, vysbīžuok lītuotais vuords tekstūs pasaruodēs divtik bīži nakai ūtrais bīžuokais, a ūtrais bīžuokais pasaruoda divtik bīži nakai caturtais, i.t.t. Myusu dīnuos tū sapratīni lītoj kab apzeimuotu vasalu saimi ar varbyuteibu sadalejumim. Itū empiriskuo lykumu pyrmū reizi lika prīškā Harvarda lingvists Zipfs (Zipf).

Pīvadumam, Brauna korpusā ar anglīšu tekstim, "the" ir bīžuok aptiktais vuords, i jis vīns pats sastata 7% nu vysim vuordim tymūs tekstūs (69971 "the" eksemplari iz drupeit vairuok nakai 1 miļjona vuordu kūpskaita). Lobi atbiļst Zipf'a lykumam ūtrys bīžuokais vuords "of", kurs sastata 3.5% nu vysu korpusa vuordu (36411 eksemplari), a tuoļuok īt "and" (28852). Vīn 135 bīžuokī vuordi jau ir vairuok nakai puse nu vysim Brauna korpusā atrūnamajim vuordim. Zipfa lykums ir ceisti empirisks a na teoretisks. Zipfa sadalejumus nūvāroj i puors cytuos vītuos. Cālūni tam nava vēļ piļneigi saprasti. 

Kab pamateitu skaitļu aiļa atbiļsteibu Zipf'a lykumam, tū attāloj uz 2 koordinatom log(kuortas numurs) i log(bīžums). Pīmāram, "the" vāg atlikt kai punkteņu koordinātuos x = log(1), y = log(69971). Ka tī punkteni ir tiuli kluot vīnai taisnei, tod sadalejums atbiļst Zipfa lykumam. Biļdeitis ar tū varit apsaviert ituo rokstīņa anglīšu versejā. 

## Latgaļu tekstu korpusi
Latgaļu tekstu elektroniska apstruode vēļ dora vīn pyrmūs sūļus. Bet ari ite byutu svareigi zynuot bīžuok lītojamūs vuordus; zynuot cik lela dale nu tekstu korpusa ir tai puorkluota. Ka kurs zyn, kur aptikt taidus latgaļu tekstu korpusus (vālams tymā pošā pareizraksteibā) dūdit zini.

Varbyut tys sadalejums juosauc par *Cipfa* (na *Zipfa*) sadalejumu, kai tys dareits krīvu volūdā? Pavuorde varātu byut vuocu, a jis dzeivova Amerikā ir juo vuords byutu skaitoms angliski.

## Programys pīmārs
Lyuk Javys programa, kas vīnam argumentam izvoda tabeleiti ar Zipfa sadalejumu n lelumu vydā:

  public class Zipf {
    public static void main(String[] args) {
      if (args ");
        System.exit(0);
      }
      // komandys aiļa parametrys - vasals pozitivs skaitlys:
      int n = Integer.parseInt(args[0]);
      double total = 0.0;
      for (int i = 0; i **javac Zipf.java**
  c:\temp>**java Zipf 10**
  1.lelums: 34.14
  2.lelums: 17.07
  3.lelums: 11.38
  4.lelums: 8.54
  5.lelums: 6.83
  6.lelums: 5.69
  7.lelums: 4.88
  8.lelums: 4.27
  9.lelums: 3.79
  10.lelums: 3.41

Zipfa sadalijums bīži īsastuoj ari tierga sadalejumā konkurentu vydā. Pīmāram, ka ir 10 maizis ryupnīcys, tod leluokai bīži byus 34% dale maizis tiergā, ūtrai leluokai - 17% (divreiz mozuok), i.t.t.
Zušupeite

**Zušupeite** — upeite Rēznis nūvodā.

Upeitis lobajā molā Opinku Valna ola, kairajā — Opinku piliskolns.
Čeņču Jezups

**Čeņču Jezups** (pa eistyn. vuordam *Jezups Kindzuļs*, 1888 — 1941) — latgaļu rakstinīks, literatukritiks. Dzims Drycānu pog. Kuzmu solā. 1941 g. pajimts navaļā, mirs aizspīstumā.

Romans *Pīters Vylāns* (1944). Gazetu *Latgalīts* (1921), *Latgolys zemkūps* (1925-1935) redaktors.
Īslandeja

**Īslandeja** (īsl.: *Ísland*) — vaļsteiba Europā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Ītaka

**Ītaka** — vareiba taisnā voi nataisnā ceļā cik nacik puormeit objektu, ituos vareibys izlītuošona voi ituos vareibys izlītuošonys iņtensivums (pīvadumam, puortikys pīdovu ītaka iz veseleibu, alkohola navieleiguo ītaka, eurys aizvoduošonys ītaka iz vaļsteibys saimisteibu, partejis ītaka parlamentā, pīgatavis ītaka iz apleici i ct.).
Ļaudyskuos saitys

**Ļaudyskuos saitys** aba **PR** (nu ) — informacejis meita vaļdeišona iz vyds organizacejis i ļaudeibys, kab formātu ļaudeibys redzīni ap organizaceju.

Biznesā ļaudyskuos saitys irā vīna nu tiergdareibys komunikacejis atmeju.
Ļovs

**Ļovs** ( (Linnaeus, 1758)) irā leluokais kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. Ļovi dzeivoj Afrikā i dīnavydu Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: nu 140 da 175 cm;
Astes garums: nu 70 da 100 cm;
Placu augstums: nazkur 107 cm.
Svors: 120—182 kg

## Nūruodis i olūti
Škārsteiklys

**Škārsteiklys** aba **Iņternets** (Internet) — ir vysu saiminīkdatoru (t.i. serveru, kam ir saiminīkvuords Hostname) i pi tūs davīnuotū datoru kūpa, kas sovā vydā lītoj TCP/IP. TCP/IP ir iz pakešu puorsyuteišonys (Packet switching) dybynuots Škārsteikla Protokols (Internet Protocol).

## Verīs taipoš
* Dīnroksts
* Muižvuordu sistema
Škīzna

**Škīzna** ira materiala atmeja, sasadorūša nu pagaru pavadīņa ci neits formys daļu.

Škīznys kai materials var byut dobyskys (pīv., lynu škīznys, kokosa škīznys, auguoju škīznys — būmeļs, dzeivinīku škīznys — vylna, šolks) ci muoksleigys (siņtetiskuos škīznys, stykla škīznys, optiskuos škīznys).
 
Škīznys svareigys biologejā — juos satur kūpāauguoju i dzeivinīku audus. Cylvāks auguoju škīznys izlītoj sasprāzdams pavadīņūs, neitīs, aukluos, viervēs. Piečuok juos var lītuot cytu preču pīgatavē. Škīznys taipoš saviļoj slūksnēs, i nu jūs taisa papeiru ci filcu.

Muoksleiguos škīznys padarynoj taisyskā, parostai kimiskā formā.
Zvīdreja

**Zvīdreja**, oficialai **Zvīdrejis Kieneste** (zvīdru: *Konungariket Sverige*) irā vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Norvegeju i Suomeju, a dīnavydūs ar Oresunda tyltu saškierta ar Daneju. Baltejis jiurā vaļsteibai namoz solu, pošys leluos — Gotlandeja i Elandeja.

Pa vaļsteibys pluotam 450,295 km², Zvīdreja irā trešuo poša leluo vaļsteiba Europys Savīneibā, kuramā dzeivoj 9,2 milijoni dzeivuotuoju. Zvīdrejā cieški moza dzeivuotuoju bīzeiba - tik 21 cylvāks iz vīnu km². Vaļsteibys dīnavydūs dzeivoj labtik vaira cylvāku kai pūstumūs. 85% dzeivuotuoju dzeivoj mīstūs i guodojams, atīsmē itys skaits pasalelynuos. Zvīdrejis Kienestis golvysmīsts irā Stokholmys, kurs taipoš irā pošu lelais vaļsteibys mīsts ar 9 223 766 dzeivuotuojim. Ūtrais pa lelumam mīsts irā Geteborgs, trešais — Maļme.

Zvīdrejis vaļsteiba īstateita vydslaikūs. 17 godu symtā jei pasaplateja sovys teritorejis i tyka par Zvīdrejis Impereju. Tei beja vīna nu pošu zeimeiguo vaļsteibu Europā 17 i 18 godu symtā. Lelumu teritoreju uors Skaņdinavejis pussolys Zvīdreja pagaisynuoja. Taipoš Reitu Zvīdreju, myuslaiku Suomeju puorjēme Krīvejis Impereja 1809 godā. Pa 1814 goda vaidim pi Zvīdrejis tyka daškierta i Norvegeja, tok obadiveju vaļsteibu savīneiba dreiži izjuka. Nu tuo laika Zvīdreja napīsadola nivīnūs vaidūs i vysod raudzej īvāruot neutraliteta politiku.

Myuslaikūs Zvīdreja irā konstitucionala monarheja ar parlamentarisku demokratejsku vaļdeibu i labi izraisteitu ekonomiku. Jei aizajim pyrmū vītu pasaulī pa demokratejis iņdeksam i septeitū vītu pa ļaudeibys raisteibys iņdeksam. Zvīdreja irā Vydtautiskuos ekonomiskuos kūpādareibys i raisteibys organizacejis (VEKRO) dalineica i nu 1995 gods janvara 1 dīnys  Europys Savīneibys dalineica.

## Etimologeja
Daudzejuos pasauļa volūduos Zvīdrejis pasauka skaņ leidzeigai. Varams, pasauka izacēluse nu vuordu "Sweon/Sweonas" (Vacnorvegu volūdā: *Sviar*, ) i suokuos vīnkuoršai lītuota kai "Zvīdru ļauds". Zvīdru pošu pasauka *Sverige* sasadora nu diveju vuordu "Svea" i "Rike", kas zeimoj "Zvīdru Kieneste", tok laika guojumā izsoka puorsamejuse. Latgaliskuo pasaukys variaceja sadar ar lītaunīku volūdys pasauku i irā vīna nu daudzejom vuorda "Sweden" variacejom.

Suomu-ugru volūduos zvīdru i Zvīdrejis pasauka izacēluse nu zvīdru volūdys vuorda *roþs* — iertīs. Itū pasauku lītuoja i skaņdinavu varjagim, kuri īstateja Novgoroda mīstu. Kod varjagus slavi asimilēja, Suomu-ugru pasauka izaglobuoja (Rus — ).

## Nūruodis i olūti
Šveicareja

**Šveicarejis Koņfederaceja** (; ; ; retoromanīšu: *Confederaziun svizra*) irā vaļsteiba Europys vydsdaļā, rūbežoj ar Vuoceju, Praņceju, Austreju i Liktenšteinu.
Vikipedeja latgaļu volūdā

**Vikipedeja latgaļu volūdā** — Vikipedejis padaļa latgaļu volūdā.

## Viesture

* 2005 gods
** Zīmys mieneša 2 dīna — Vikipedejis latgaļu volūdā pyrmais pīminiejums Inkubatorā.
** Zīmys mieneša 3 dīna — pyrmū rakstīni  sataiseja 81.198.191.251 (teorejā vāluok registriejīs zam slāgvuorda Kalvis)

* 2006 gods Leita mieneša 28 dīna — sataiseits pyrmais aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.

* 2007 gods Svacainis mieneša 12 dīna — sataiseits ūtrys aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.

* 2010 gods
** Jaunagods mieneša 26 dīna — sataiseits trešs aizprasejums Vikipedejai latgaļu volūdā.
** Svacainis mieneša 28 dīna — aizprasejums apzeimots kai pīdareigs.

* 2011 gods
** Svacainis mieneša 13 dīna — aizprasejums apstyprynuots i nūsyuteits lyugumroksts sataiseit sātyslopu bugzillā.
** Pavasara mieneša 18 dīna — sataiseita Vikipedeja latgaļu volūdā.
** Pavasara mieneša 19 dīna — SPQRobin puorcēle Vikipedeju latgaļu volūdā turīni nu Inkubatora.
** Lopu mieneša 18 dīna — sataiseits 500 rakstīņs, Andstobax pīraksteits rakstīņs Malta (Maltys pogosts).

* 2020 gods Labeibys mieneša 24 dīna — sataiseits 1 000 rakstīņs.

## Nūruodis
* Atdareita Vikipedeja latgaļu volūdā!
Adažu nūvods

**Adažu nūvods** () irā pošvolds Vydzemis vokorūs, natuoli nu Gaujis ītakys jiurā. Tur rūbežu ar Reigys mīstu dīnavydvokorūs, ar Rūpažu nūvodu dīnavydūs, Siguldys nūvodu reitūs i Saulkrostu nūvods vokorūs. Pošys leluos nūvoda solys irā Adaži (nūvoda centris), Aļderi, Atari, Āni, Carnikova, Boltazars, Bierzinīki, Garkaļne, Gorupe, Kadaga, Liloste, Kolngole, Staprini, Divazari, Iļkine, Eimuri.

## Viesture
1935 godā Reigys apleiciņa Adažu pogosta pluots beja 402 km² i tymā dzeivova 3338 cylvāki. 1945 godā pogostā roduos Adažu, Berģu, Carnikovys i Garkaļnis solys pošvolds, a pogostu 1949 godā likvidieja. Adažu sola bejuse Saulismalis (1949—1956) i Reigys (par 1956 gods) rajonā. Adažu solai 1954 godā daškiera Carnikovys solu. 1974 godā daškiera likvidātū Mangaļu solys kolkoza «Adaži» teritoreju, a dali teritorejis daškiera Berģu solai. 1977 godā daškiera dali nu likvidātuos Berģu solys i dali nu Garkaļnis i Vangažu solys teritorejis. 1990 godā solu otkon puorsauce par pogostu. 1992 godā nu Adažu pogosta atškiera nu jauna veiduotū Carnikovys pogosta teritoreju. 2006 godā pogostu puorsauce par Adažu nūvodu.

## Zeimeigi ļauds
* Fēlikss Cielēns (1888—1964) — latvīšu politiks, uorejū lītu ministrys (1926—1928) i rakstinīks

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Adažu vydsškola
* Ādažu breivuo Valdorfa škola
Plykspuorņi

**Plykspuorņi** (; ) irā dzeivinīku aiļa, ar 2 zemaiļim i 17 saimym. Pi plykspuorņu aiļas pīdar vairuok kai 1100 škirys, Latvejā dzeivo 15 škirys.

## Nūruodis i olūti
* https://web.archive.org/web/20110706192700/http://latvijas.daba.lv/dzivnieki/hordainhi/ziidiitaaji/sikspaarnhi/
HTML

**HTML** (*Hyper text Markup Language* "Hiperteksta īzeimuošonys volūda") – datorūs lītuota teksta īzeimuošonys (markēšonys) volūda, ar kū īzeimuot saturu Internetā. Bīžuokī lītuojumi - puorstaipteikla škūrsteitivim, pruottelefonim, e-posta viestim. Volūdu standartizej W3 konsorcijs. Dokumenti, kas raksteiti HTML formatā atsaškir nu Open Office Writer, MS Word ci Adobe PDF dokumentim ar tū, ka HTML aproksta vīn dokumenta saturu i daļu saturiskū nūzeimi, bet (eipaši HTML 4 i 5) naapzeimoj ituo dokumenta grafiskuos eipateibys - tuos var elasteigi pīmāruot datora videi, kur itys HTML dokuments lītuots. Pīvadumam, HTML apzeimoj, ka teksta gabaleņš irā pyrmuo leidzīņa vyrsroksts, bet naapzeimoj ar kaida fonta burtim, cik lels, kai izleidzynuots, i.t.t.

## Elementi i jūs atributi

Pomota vīneiba HTML volūdā irā elements. Kai ari XML volūdā, HTML elementam var byut atributi i īkšpuse. Īkšpusē var byut teksts ci cyti elementi. Sevkuram elementa atributam ir sovs nūsaukums i nūzeime. Atributi bīži puormej nūklusātuos vierteibys. Pīvadumam, HTML fragments: 
 malnsR sorkons 
irā 2 elementi. Vīns nu elementu (**font**) puorslādz kruosu nu nūklusātuos (malnys) iz sorkonu. Ituo elementa īkšpusē asūšais elements (**strong**), puormej fontu nu nūklusāta iz trakna.
Pyrmais elements ir ar vīnu atributu (**style**) i ituo atributa vierteibu **color:red**. Cytam elementam atributu navā.

HTML kodā atributu vierteibys īsokoms likt pēdeņuos (") ci apostrofūs ('), bet HTML 4.01 standarts tū naprasa.

## HTML elementu grupys

* **Strukturys** i naradzamī elementi. Pīvadumam **html**, **head**, **link**, **meta**, **style**, **script**. 
* **Bloku elementi**, kas aizjam taisnstūri. Pīvadumam, **div**, **p**, **table**, **ol**, **ul**, **li**. 
* **Plyusmys elementi**, kas var puorīt nu vīnys ailis iz citu, bet naprosa sev taisnstūri.

## Versejis
HTML versijā nūruoda versejis (i reizim zamversejis) numurus. Pīvadumam, HTML 3.2, HTML 4.01, HTML 5. 
Pādējuos W3C versejis irā HTML versija 4.01. Versejai HTML 5 irā skices statuss, bet puorsavierieji jau nazcik elementu nu HTML 5 atbolsta. Bejuši centīni HTML raksteit ari teirā XML sintaksē (a ne SGML) - itū projektu sauc XHTML (verseja XHTML 1.0). 

2009 godā suoca dorbu WWW arhitektu padūme, i apstyprynova **HTML 5** malnrokstu. HTML 5 irā pīmāruots pruottelefonim; tymā irā puors jaunu elementu (pīvadumam **canvas**), var bez Adobe Flash i leidzeigim līdzeklim attāluot ari audio i video. 

## Olūti

## Nūruodis
* W3C – WWW arhitektu padūme.
* HTML 4.01 – W3C rekomendacija.
* HTML 5 – W3C malnroksts
* WHATWG – HTML 5 automatikys aproksta dorba grupa.
* HTML4 i XHML1 puormej HTML5 – Vlado Palubinsko apskots ap HTML5.
Solu lopsa

**Solu lopsa** (); () irā plieseigo zvieru giņts iz suņu saimis (*Canidae*).

## Škiras
*Palāko lopsu* giņtī irā 2 škiras :
* *[[Urocyon cinereoargenteus|Palākā lopsa]]*
* *[[Solu lopsa]]*
* †*[[Urocyon progressus]]*

## Nūruodis

## Olūti

* http://www.nps.gov/archive/chis/rm/IslandFox/Index.htm
* http://www.islandfox.org/
* http://www.nps.gov/chis/naturescience/island-fox.htm
* http://www.blueplanetbiomes.org/island_grey_fox.htm
* https://web.archive.org/web/20081027124903/http://www.iws.org/island_fox_conservation.htm
* https://web.archive.org/web/20130430044146/http://www.biologicaldiversity.org/species/mammals/island_fox/
* http://www.latimes.com/news/local/la-me-catalina-fox4-2009feb04,0,5021040.story
Brīds

**Brīds** () irā lela augstuma dzeivinīks, kas apdzeivuo pūstuma pusrutuļa mežus. Paplateits vysā Latvejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 300 cm;
Astes garums: 20—38 cm;
Placu augstums: 180—210 cm;
Svors: tāvaiņs 380—720 kg; muotaine 270–360 kg.

## Nūruodis i olūti
Casvaine

**Casvaine** irā mīsts Vydzemē. Casvainis nūvoda administrativais centrys.

## Viesture
Viesturis olūtūs pyrmūreiz minēta 1209 godā Reigys veiskupa Aļberta lenu gruomotā kai *Zcessowe*.

## Zeimeigi ļauds
Casvainē dzymuši:
* Jakobs Mihaels Reinholds Lencs (*Jakob Michael Reinhold Lenz*, 1751—1792) — vuocīšu rakstinīks.

## Nūruodis i olūti
Vjetnams

**Vjetnams** (vjet.: *Việt Nam*, pylnuo pasauka: **Vjetnama Socialistiskuo Republika**) — vaļsteiba Dīnavydreitu Azejā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Raudonā vuovere

**Raudonā vuovere** aba **vuovere** (; ) pīder vuoveru saimei (*Sciuridae*). Raudonā vuovere dzeivoj Europā i Azejā. 

## Izavierīņs
Auguma garums: nazkur 19—23 cm.
Astis garums: nazkur 15—20 cm.
Svors: 250—340 g.

## Nūruodis i olūti

* WildlifeOnline: Kūku vuoveres
Aļņu saime

**Aļņu saime** () sador nu 53 škirām. Zināmuokās škirys irā brīds, pūstumaļņs, meža koza. Aļņu soveiga pīzeime irā rogi, kuri aug tik tāvaiņīm, atskaitūt pūstumaļņus i iudiņsaļņus. Rogi kas gods tīk nūsvīsti, i kas gods ataug nu jauna.

## Nūruodis i olūti

* Aļņu saime
Pūstumaļņs

**Pūstumaļņs** () irā lela augstuma aļņu saimes dzeivinīks.

## Izavierīņs
Auguma garums: tāvaiņs 180—214 cm; muotaine 162—205 cm;
Astes garums: 14—20 cm;
Placu augstums: 180—210 cm;
Svors: tāvaiņs 92—210 kg; muotaine 79–120 kg.

## Nūruodis i olūti

* The Reindeer Portal, Source of Information About Reindeer Husbandry Worldwide
* Rangifer.net has a map of subspecies ranges.
* 1935 Reindeer Herding in the Northwest Territories
* General information on Caribou and Reindeer
* Human Role in Reindeer/Caribou Systems
* Reindeer Studies in South Georgia and Norway
* Reindeer hunting as World Heritage - a ten thousand year-long tradition
* The Scandinavian reindeer (Rangifer tarandus L.) after the last glacial maximum: time, seasonality and human exploitation
* Adaptations To Life In The Arctic - Instructional slide-show, University of Alaska
Zaļkts

**Zaļkts** () irā Europā paplateita čyuska. Zaļkts irā lelakā Latvejys čyuska. Augums var dasnēgt 150 cm. Mugora irā gaiši palāka, rataik brūnpalāka - leidz i zylgonmalnai. Vādars gaišs ar malnym dasnāgumīm.
## Nūruodis i olūti

* Parkū čyuskys īt sātā (latv.)
Latvīšu volūda

**Latvīšu volūda** (seņuok taipoš **baļtīšu volūda**) irā vīna nu baltu volūdu.

Latvīšu volūda ir vīneiguo Latvejis oficialuo volūda i vīna nu 24 Eiropys Savīneibys oficialūs volūdu.

Latvīšu volūdā runoj apmāram div miļjoni cylvāku (nu kurim leluokuo daļa dzeivoj Latvejā), tymā skaitā apmāram 1,5 miļjoni, kas jū runoj kai dzymtū volūdu.

Pyrmī raksteitī īroksti pasaruodeja 16. gs. Myusdīnu latvīšu volūdys alfabetā, kurys pamatā ir latiņu alfabets, ir 33 burti.

## Gramatika
Latvīšu volūda īra radnesteiga lītaunīku, latgaļu i žemaišu volūdai.

## Referencejis
Žemaišu volūda

**Žemaišu volūda** (*žemaitiu kalba*) irā vīna nu baltu volūdu.

## Gramatika
Žemaišu volūda īra radnesteiga lītaunīku, latgaļu i latvīšu volūdai.
Lītaunīku volūda

**Lītaunīku volūda** (*lietuvių kalba*) irā vīna nu baltu volūdu.

## Gramatika
Lītaunīku volūda īra radneiga latvīšu, latgaļu i žemaišu volūdai.
Meža koza

**Meža koza** (; ) irā nelela augstuma dzeivinīks. Paplateits vysuo Latvejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 90—135 cm
Astes garums: 2—3 cm
Placu augstums: 65—75 cm
Svors: 20—30 kg

## Nūruodis i olūti

* Meža koza
Čile

**Čile** () — vaļsteiba Latiņamerikā. Golvysmīsts — Santjago. Čile 756 102 km² pluotā dzeivoj vaira kai 18 milijoni dzeivuotuoju, i ite 37-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Ekonomika

## Demografeja
### Etniskais sadors
### Volūda
* Spanīšu volūda
* Mapudungun volūda
* Rapanui volūda
* Kečūa volūda
* Aimara volūda

### Religeja

## Nūruodis i olūti

## Verīs taipoš
* Santjago
* Konsepsjons
* Valparaiz

## Teiklavītys
* ThisisChile.cl - Official Chile website - English and Spanish version
* Chilean government
Rudiņa mieneša 15 dīna

**Rudiņa mieneša 15 dīna** irā 258 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajā godā — 259 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 107 dīnys.

## Svieteibu i pīminis dīnys
* Vydtautyskuo demokratejis dīna.

### Katuoļu svātū dīnys

## Vuorda dīnys
Sandra, Sondra, Gunvaļds, Gunvars.

## Nūtikšonys
### Latgolā

### Latvejā

### Pasaulī
* 1590 – par papeidi tyka Urbans VII;
* 1812 – praņcīšu armeja Napaleona vadeibā dasnēdz Kremli Moskovā;
* 1821 – Gvatemala, Hondurass, Kosta Rika, Nikaragva i Salvadors pasludynova napavaļdeibu nu Spanejis;
* 1916 – Pyrmais pasauļa kars: pyrmūreiz kuovē pi Sommys lītuoti tanki;
* 1922 – īstateita Boltkrīvejis nacionaluo biblioteka;

## Dzimšonys
### Latgolā

### Latvejā

### Pasaulī
* 1254 — Marko Polo (Marco Polo), Italejis celinīks (m. 1324);
* 1929 — Marijs Gells-Manns (Murray Gell-Mann), ASV fiziks;
## Mieršonys
### Latgolā

### Latvejā
* 1907 — Fricis Brīvzemnieks, latvīšu poets, puorvārsuojs, folklorists (dz. 1846);

### Pasaulī
Dzeivinīki

**Dzeivinīki** () irā lela daudzišyunu organizmu grupa, kura reagej iz apleicejū apleici, puordzeivuojūt nu cytim organizmim. Dzeivinīku biologiskuo vysaideiba irā lela (ap 2 milijoni škiru), tok škira ratai irā vīndabeiga vysā paplateibys apgabalī. Cieški jei sasadola zamškiruos.
Raudive

**Raudive** () irā peiļu saimis (*Anatidae*) zūsiņu? aiļa (Anseriformes) putnys, kurs pīdar raudivu giņtei (Anas).

## Izavierīņs
* Auguma garums: 50—65 cm
* Spuornu: 81—98 cm
* Svors: 900—1200 g

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys

* Raudive (Anas platyrhynchos)
* Raudive
Latvejis administrativais teritoriskais dalejums

Nu 2021. goda sīna mieneša 1. dīnys Latvejis Republika padaleita 35 nūvodūs i 7 vaļsts zeimeibys mīstūs.

## Latvejis administrativais teritoriskais dalejums

### Vaļsts mīsti

### Nūvodi i teritoriskuo dalejuma padalīni
#### A

#### B

#### C

#### D

#### G

#### J

#### K

#### L

#### M

#### O

#### P

#### R

#### S

#### T

#### U

#### V

## Verīs taipoš
* Latgolys administrativais dalejums
Volūda

**Volūda**, **mēle** aba **runa** var zeimuot konkretai cylvāka vareigumu apjimt i lītuot kompleksys komunikaciju sistemys voi ari konkretu itaidys kompleksys komunikaceju sistemys gadīni. Volūdys zineiba sevkurā juos zeimeibā teik saukta par lingvistiku aba volūdzineibu.

Apmāram 3000—6000 volūdu, kuruos cylvāki myuslaikūs runoj, irā vysuīvāruojamuokī pīvadumi, tok dobyskuo volūda var byut baļsteita ari iz vizualu, a na tik dzierdeibys stimulu kai, pīvadumam, zeimu volūdys i rokstu volūda. Kodus i cytus muoksleigai radeitu komunikacejis sistemu veidus kai tūs, kas teik lītuoti datoru programiešonā, ari var saukt par volūdom. Volūdā itamā zeimeibā irā zeimu sistema informacejis kodiešonai i dekodiešonai.

Teik īskaiteits, ka cylvāka volūda irā fundamentalai izškireiga nu cytu dzeivnīku škiru volūdu, i jai pīmeit daudz augstuoks komplicātums. Cylvāka volūda irā cīši sapeita ar tū, ka jei irā baļsteita iz vērtiņa nūsacejumu, kas saista simbolus ar jū zeimeibu, taidejaidai rodūt bezgaleigu varamū izasacīņu skaitu nu aprūbežuotūs elementu skaita. Teik īskaiteits, ka volūda roduos, kod agreimī hominidi pyrmūreiz suoka sasadorbuot, damāruojūt agruokys komunikaceju sistemys, baļsteitys iz izsaceigu zeimu, tymā skaitā suzinis teorejis i kūpeigū iņteņcionaliteta.

## Verīs taipoš
* Roksts
Kulturys noms (Rēzne)

**Rēznis Kulturys noms** (seņuok *Latgolas Tautas piļs*) irā Rēznis mīsta pošvolda īstots.

Tautys piļs tyka īstateita 1929 goda solnys mieneša 17 dīnā.

**Adress:** Bruoļu Skryndu ūļneica 3 (seņuok 5).

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Rēzeknes pilsētas Kultūras nams (latviskai)
* Rēzeknes kultūras namam – 80 (latviskai)
Mežakači

**Mežakači** () irā kaču saimis (Felidae) plieseigī zvieri. Pi mežakaču giņts pīdar 4 škirys. Dūmojams ka vysu mežakoču tāvutāvs irā *Lynx issiodorensis*, kurs dzeivuoja Europā i Afrikā.

## Izavierīņs
Mežakačim soveigs zaids irā eisa aste i malns spolvu čyps ausu golā. Auguma nūdora pavaļdeigai nu klimata variej nu gaišbryuna leidz padzaltonam ar bryunim dasnāgumim. Vysim mežakačim irā bolts kažuks iz kryutim, vādara i golyuņu vydspusē.

## Nūruodis i olūti
Upeitis Uobeļduorzs

Meilys aiļu i dzīšmu festivaļs "**Upeitis Uobeļduorzs**" irā pošu vacais regularais latgaļu kulturys festivaļs. Tys nūteik kas gods rudiņa mieneša trešajā sastdīnē Upeitis Tautys nomā, Vileks nūvoda Škilbanu pogostā.

## Viesture
Pyrmais festivaļs nūtyka 2002 godā, kura iniciators beja ailinīks Ontons Slyšāns. Jis izguoduoja, ka rudiņa mienesī vysapleik nūteik aiļu dīnys, tok jaunīši da jom moz staigoj. Tūlaik vīns pajiemīņs, kai daviļkt jaunīšus aiļu klauseitūs, byutu jaunīšim pošaktualajā laikā vīnā pasuocīnī salikt kūpā nazcik lītu - vysaidu stiļu muzyku, ailis i latgaļu volūdu. I vēļ ar nūsacejumu, kab vysuvaira aiļu i dzīšmu skanātu taišni latgaliski.

Itys irā sovpateigs festivaļs latgaļu volūdā, kuramā vīnuvīt skaņ ailis i muzyka. Zeimeigai, ka dalinīki pīstuov vysaidu stiļu muzyku, īskaitūt folkloru, roku i cytus. Festivaļs vēļ zeimeigs caur tū, ka jamā iz vīnys vārtuvis sasateik kai tautā zynomi muziki i alininīki, tai i suocieji. "Upeitis Uobeļduorzs" devs īdvēsmi tuoluokai raisteibai daudzejim latgaliskuos kulturys aktivistim, jaunom grupom i literatim.
Rēzeknis gerbs

**Rēzeknis gerbs** irā Rēzeknis mīsta simbols. 2000 gods pavasara mienesī Rēzeknis dūma pījama sasprīdumu ap mīsta simbolikys apstyprynuošonu. Deputati nūbolsuoja ap Rēzeknis gerba variantu, kas beja pījimts Latvejis pyrmuos breivuos vaļsteibys laikā.

## Viesture
Tai kai vairuoki apdzeivuotu vītu vacī gerbi nabeja sadareigi ar napavaļdeigys vaļsteibys ideju, 1923 godā Latvejā sataisieja sovpateigu heraldikys komiseju. Itymā laikā Latgolys oficialais simbols beja grifs (iz lobū pusi), kas rūkā tur zūbynu. Tys pots grifs ījama centraluo vītu Rēzeknis mīsta gerbā, kas tyka pījamts 1925 godā. Iz pazyla fona atvaiguots zalta (dzaltons) grifs — senejs mitologisks radejums ar ļova augumu i ereļa spuornim.

## Atvaiguojums
Grifs ira miļzeigs, lels i špetnys radejums. Mitologejā tys cieški veic zalta sorguotuoja funkcejis. Itys ira vareiguma i dreizuma simbols. Piec heraldikys nūsacejumim grifs atvaiguots ar zūbynu, a Rēzeknis gerbā zūbynu puormeja iz škīdu Latvejis karūga nūdoruos, pastreipojūt mīsta pīdereibu vaļsteibai. Pazylais fons piec heraldikys nūsacejumim zeimoj cālsirdeibu, gūdeigumu, paticeibu i napīmeteigumu.

## Teiklavītys
* Rēzeknes simbolika (latviskai)
* Heraldry of the World (angliskai)
Putni

**Putni** () irā dzeivinīku pasauļa klase.

## Ailis
* zamklase *[[Paleognathae]]*
** aiļa *[[Struthioniformes]]*
** aiļa *[[Tinamiformes]]*
* zamklase *[[Neognathae]]*
** aiļa *[[Anseriformes]]*
** aiļa *[[Galliformes]]*
** aiļa *[[Sphenisciformes]]*
** aiļa *[[Gaviiformes]]*
** aiļa *[[Podicipediformes]]*
** aiļa *[[Procellariiformes]]*
** aiļa *[[Pelecaniformes]]*
** aiļa *[[Ciconiiformes]]*
** aiļa *[[Phoenicopteriformes]]*
** aiļa *[[Accipitriformes]]*
** aiļa *[[Falconiformes]]*
** aiļa *[[Turniciformes]]*
** aiļa *[[Gruiformes]]*
** aiļa *[[Charadriiformes]]*
** aiļa *[[Pteroclidiformes]]*
** aiļa *[[Columbiformes]]*
** aiļa *[[Psittaciformes]]*
** aiļa *[[Cuculiformes]]*
** aiļa *[[Strigiformes]]*
** aiļa *[[Caprimulgiformes]]*
** aiļa *[[Apodiformes]]*
** aiļa *[[Trochiliformes]]*
** aiļa *[[Coraciiformes]]*
** aiļa *[[Piciformes]]*
** aiļa *[[Trogoniformes]]*
** aiļa *[[Coliiformes]]* 
** aiļa Zvierbulini *(Passeriformes)*
Zvierbulini

**Zvierbulini** () irā vīna nu putnu klasis (Aves) ailim.

## Saimis
* **Aiļa** Zvierbulini (*Passeriformes*)
** **Zamaiļa** (*Tyranni*)
*** (*Tyrannidae*)
*** (*Pittidae*)
*** (*Eurylaimidae*)
*** (*Dendrocolaptidae*)
*** (*Furnariidae*)
*** (*Thamnophilidae*)
*** (*Formicariidae*)
*** (*Conopophagidae*)
*** (*Rhinocryptidae*)
*** (*Cotingidae*)
*** (*Pipridae*)
*** (*Philepittidae*)
*** (*Acanthisittidae*)
** **Zamaiļa** (*Passeri*)
*** (*Acanthizidae*)
*** (*Menuridae*)
*** (*Atrichornithidae*)
*** (*Climacteridae*)
*** (*Maluridae*)
*** (*Meliphagidae*)
*** (*Promeropidae*)
*** (*Pardalotidae*)
*** (*Petroicidae*)
*** (*Orthonychidae*)
*** (*Pomatostomidae*)
*** (*Cinclosomatidae*)
*** (*Neosittidae*)
*** (*Pachycephalidae*) 
*** (*Dicruridae*)
*** (*Campephagidae*)
*** (*Oriolidae*)
*** (*Icteridae*)
*** (*Artamidae*)
*** (*Paradisaeidae*)
*** Vuornu saime (*Corvidae*)
*** (*Corcoracidae*)
*** (*Irenidae*)
*** (*Laniidae*)
*** (*Vireonidae*)
*** (*Ptilonorhynchidae*)
*** (*Turnagridae*)
*** Ceiruļu saime (*Alaudidae*)
*** (*Chloropseidae*) 
*** (*Aegithinidae*)
*** (*Picathartidae*)
*** (*Bombycillidae*)
*** (*Ptilogonatidae*)
*** (*Cinclidae*)
*** Cīlavu saime (*Motacillidae*)
*** (*Prunellidae*)
*** (*Melanocharitidae*)
*** (*Paramythiidae*)
*** Zvierbuļu saime (*Passeridae*)
*** (*Estrildidae*)
*** (*Parulidae*)
*** (*Thraupidae*)
*** (*Peucedramidae*)
*** Žubeišu saime (*Fringillidae*)
*** (*Drepanididae*)
*** (*Emberizidae*)
*** (*Nectariniidae*)
*** (*Dicaeidae*)
*** (*Mimidae*)
*** (*Sittidae*)
*** (*Certhiidae*)
*** (*Troglodytidae*)
*** (*Polioptilidae*)
*** Zeiļu saime (*Paridae*)
*** (*Aegithalidae*)
*** Bezdeleigu saime (*Hirundinidae*)
*** (*Regulidae*)
*** (*Pycnonotidae*)
*** (*Sylviidae*)
*** (*Hypocoliidae*)
*** (*Cisticolidae*)
*** (*Zosteropidae*)
*** (*Timaliidae*)
*** (*Muscicapidae*)
*** Mežastrodu saime (*Turdidae*)
*** Strodu saime (*Sturnidae*)
Preiļu sīrs

A/s **„Preiļu sīrs”** () — leluokais sīra pīgatavātuojs i eksportātuojs Latvejā. Pīna puordaris pasajāmums Preiļūs tyka īstateits 1972. godā i dorbuojuos kai pasajāmuma „Daugpiļs pīna kombinats” filials. Agruok tī taisieja svīstu i sīru. Laika guojumā produkcejis sortiments puormeits iz industrialuo pīna produkceji.

## Viesture
1972. goda nojabra m. 30. dīnā tyka dabeigta dareitovys būdaveiba ar pīgatavis veici 2200 t sīra godā.

1978. godā dareitova taisieja vaira kai 3000 t sīra godā.

1980. godā tyka likti pamati Preiļu sīra dareitovys paleigsaimesteibai.

1981. godā tyka rekonstruēts dareitovys sīra ceks. Tyka pastateita dāņu firmys Passilak sīra pīgatavis lineja ar veici 3650 t godā.

1983. godā dareitovys veice ira 5300 t sīra godā.

1986. goda labeibys m. 1. dīnā Preiļu sīra dareitova tyka daškierta agrofirmys „Красный Октябрь” sadorā i produkceji eksportieja iz Krīveju.

Nu 1986. goda pebreļa m. 16 dīnys pastuov sīra dareitovys polklora ansambļs „Mūdernīki” Juoņa Teilāna vierseibā.

1991. goda janvara mienesī dareitova izstuoja nu agrofirmys i palyka kai sovrūčs vaļsts pasajāmums.

1994. goda apreļa m. 14. dīnā iz vaļsts pasajāmuma Preiļu sīra dareitovys buozis tyka īstateita akceju sabīdreiba Preiļu sīrs. Pasajāmums paplata sovu sortimentu. 80% sovys produkcejis eksportej iz Daneju, Holandi, Igauneju, Krīveju.

1999. godā modernizieja autotransportu i sīra „Čedars” pīgatavis lineju ar daņu firmys Damrow paleigu. Lineja taisa 2 t sīra stuņdē. Atdareita jauna puordūtuve Preiļūs i suokta jogurta pīgatave.

## Produkceja
Pasajāmuma golvonī produkti:
* cītais sīrs (da 20 000t sīra godā)
* sausī produkti – sīra syukolu, pīna, vuojiņa, paneju puļviers (da 15 000t sausū produktu godā)

AS Preiļu sīrs ira vīneigais sīra atmejis „Čedars” pīgatavātuojs na tik Latvejā, bet i Baltejā. Cyta pasajāmuma produkceja ira: sīri „Baltija”, „Preilis” i bīzapīna sīreņi „Mazulis”.

## Teiklavītys
* https://web.archive.org/web/20110421082511/http://www.preilusiers.lv/page/index/14
* http://www.preilubiblioteka.lv/?menu=23&smenu=1
Helena Laurinoviča-Pronevska

**Helena Laurinoviča-Pronevska** (1898-1968) — latgaļu rakstineica.

Dzymuse 1898 gods jaunagods mieneša 4 dīnā Daugpiļs apleiciņa Leiksnys pogosta Jaunušānu solā. Myruse 1968 gods jaunagods mieneša 28 dīnā Pasadenā, Kalifornejā, ASV. Paglobuota San Fernando katuoļu misejis kopūs svaicaiņa mieneša 1 dīnā.

## Bibliografeja
### Atguodu gruomotys
* *"Grymstušōs saleņas"* (Minhene, P/s Latgaļu izdevnīceiba, 1964),
* *"Pasauļs līsmōs"* (Minhene, P/s Latgaļu izdevnīceiba, 1981. Nadabeigta, autoris pošys lyktais viersroksts: *"Tymsi mōkūni sasavalk"*).
* *"Tymsi mōkūni sasavalk"* (Rēznē, Latgolys kulturys centra laistuve, 2011. Nadabeigta).
## Nūruodis
Aglyunys bazilika

**Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika** () — pošu golvonuo katuoļu svietneica Latgolā i vysā Baltejā. Atsarūn Aglyunā, Aglyunys nūvoda centrā.

Kotru godu labeibys mieneša 15 dīnā Aglyunā nūteik **Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys svātki**, kas iraid vysys Latvejis katuoļu svātceļnīku golasnāgs. Divys reizis baziliku apmekļiejuši Rūmys puovasti — 1993. godā Juoņs Puovuls II i 2018. godā Fraņcs.

## Viesture
Pyrmū kūka bazneicu i kleštoru Aglyunā Dominikanu kleštornīki pastateja 1700. godā. Kod 1699. godā bazneicā nūtyka guņsnalaime, juos vītā kleštornīki nu 1768. da 1780. godam suoce stateit myurini kleštora nomu i baroka stiļa bazneicu ar divejim 60 augstim skarem.

## Nūruodis