open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krīvejis Impēreja

**Krīvejis Impēreja** (krīvu: *Российская Империя*) beja krīvu vaļsteiba nu 1721 ļeidz 1917 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec imperatora Nikolaja II atkuopšonuos nu vorys, dažys dīnys piec Pebreļa revoļucejis. Krīvejis Impēreja beja trešuo ļeluokuo impēreja ciļvēcis viesturē plateibys ziņā piec Britu Impērejis i Mongoļu Impērejis. Piec 1897 goda tautys skaiteišonys, ar 125.6 miļjonim īdzeivuotuoju tei tai že beja trešuo ļeluokuo pasauļa vaļsteiba piec dzeivuotuoju skaita.

Krīveja tyka pasludynuota por impēreju 1721 godā piec Ništadys mīra paraksteišonys, cara Pītera I laikā, kod tei guva panuokumus Ļelajā Zīmeļu Korā pret Švedeju i īkarova jaunys teritorejis.

## Nūruodis i olūti
Lītovys Ļelgercogiste

**Lītovys** **Ļelgercogiste** (, ) beja lītaunīku dybynuota vaļsteiba myusdīnu Lītovys teritorejā nu 1237 ļeidz 1795 godam, kod tei beidze sovu pastuoviešonu piec Trešuos Puolejis Daļeišonys. Lītovys zemju apvīnuošona suokuos 13 godu simtenī, kod lītaunīku karaļs Mindaugs pījēme katuoļu ticeibu i tyka krūnāts por Lītovys karali 1253 godā. Sovā plaukumā, 15 godu simtenī, ļelgercogiste beja ļeluokuo vaļsteiba Europā. 1569 godā, piec Ļubļinys ūnejis paraksteišonys, Lītovys Ļelgercogiste kļuva por daļu nu Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys kūpā ar Puolejis Karaļisti.

## Nūruodis i olūti
Stefans Batorijs

**Stefans Batorijs** (, vengru: *Báthory István*; pīdzims 1533 goda rudiņa m. 27.d - nūmyrs 1586 goda zīmys m. 12.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1576 ļeidz 1586 godam. Juo vaļdeišona ylga tykai desmit godus, bet Batorija vadeibā puoļu-lītaunīku koraspākam izadeve giut nūzeimeigys uzvorys Ļivonejā pret krīvu caristi i īgiut sovai vaļsteibai jaunys teritorejis.

## Nūruodis i olūti
Pryušu mitologeja

**Pryušu mitologeja** beja sanū pryušu religeja, kas beja baļsteita iz dažaidom ļegendom. Itei mitologeja beja izplateita Pryusejis nūvodā, kas myusdīnuos iraid vairuoku vaļsteibu teritoreja, Lītovys, Puolejis i Krīvejis. Tei pa mozam suoka izzust kod 13 godu simteņa suokumā, pryušim nuocuos ceineitīs pret Zūbynbruoļu ordini. Ļeidz myusdīnom paļics cīši moz informacejis por pryušu mitologeju. Vairums nu tuos atrūdams vin 16 godu simteņa gruomotā „Sudovu gruomoteņa” (, ), kurā beja sastuodeits pryušu dīvu saroksts i apraksteitys jū tradicejis.

## Nūruodis i olūti
Aušaits

**Aušaits** — dzīdinuošanys, veseļeibys i naskarteibys dīvs pryušu mitologejā, kurš atvairej sļimeibys i grākus. Vīns nu dīvim, kurš saisteits ar cylvākim, veseļeibu i kulturu. Tys jū atškir nu citim pryušu dobys dīvim. 16—17 godu simteņa rokstūs, Aušaits tyka pīļeidzinuots rūmīšu dīvam Esklēpejam.

## Nūruodis i olūti
Autrimps

**Autrimps** irā jiurys dīvs pryušu mitologejā. 16—17 godu simteņa rokstūs, Aušaits tyka pīļeidzinuots sanū rūmīšu dīvam Neptunam. Deļ tuo, ka tuo vourda ciļme iraid ļeidzeiga zemis augļeibys dīvam Natrimpam i upju i olūtu dīvam Patrimpam, tīk uzskateits, ka jis varēje rastīs nu augļeibys dīva Trimpa.

## Nūruodis i olūti
Moskova

**Moskova** () irā Krīvejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Piec dzeivuotuoju skaita (11,5 milj.) — pats leluokais mīsts Europā.

## Teiklavītys
Pariža

**Pariža** () — Praņcejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts vaļsteibys pūstumūs pi Senys upis. Pīktais mīsts piec plateibys Europys Savīneibā.
## Partnermīsti
Patrimps

**Patrimps** () — jiurys, zemis, graudu i augļeibys dīvs pryušu mitologejā. Vīns nu trim golvonajim dīvim pryušu mitologejā kūpā ar Pekkoļu i Pārkiuņi. Videvuta korūgā tys attāluots kai jaunīts ar graudu vainogu golvā. 16 godu simteņa vāsturnīks Simons Grjunovs raksteja, ka čyuskys beja Patrimpa pakļauteibā i cylvāki tuos pīliudze i deve tom pīnu. 19 godu simteņa lītaunīku vāsturnīks Simons Dukants apraksteja Patrimpu, kai povosora, laimis, pourpiļņeibys, graudu i ļellūpu dīvu.

## Nūruodis i olūti
Pekkoļs

**Pekkoļs** (), suokūtnieji **Patols**, — nuovis dīvs i myrušū vaļsteibys — pazemis — valdnīks pryušu mitologejā. Vīns nu trim golvonajim pryušu dīvim. Videvuta korūgā Pekkoļs attāluots kai vacs vecs, ītierpīs malnā vai sorkonā tārpā ar myrūņa druonu iz golvys. Vacais Stenders sovā skaidrūjūšojā latvīšu-vuocu vuordneicā pīminēje sanū latvīšu dīveibu Pekolu — gaisa goru, eļņis, tymsis i aptymsumu dīvu nu kura i cieļīs vuords „pekļe” jeb eļņe. Lītaunīku volūdnīku skaidrojumā, vuorda Patols ciļme nuok nu *pa-* („pi”) i *tula* (zeme).

## Nūruodis i olūti
Bangpyuts

**Bangpyuts** () — jiurys vieja, vātru i nagaisu dīvs lītaunīku i pryušu mitologejā. Vuocu etnografs Matejs Pretorejs 17 godu symteņa beiguos Bangpyuti nūsauce por vātrys i iudiņa dīvu, kam asūt bejs upurāts, pretnūstatūt tū uguņam. Fiļips Ruiģs 18 godu symteņī nūdēvēje tū por jiurys dīvu i pīļeidzynova Bangpyuti sanū rūmīšu dīvam Neptunam. Tys bīži tyka attāluots, kai engeļs ar ļeļim spuornim i lai jiurā nabyutu vātrys, cylvāki tam parasti upurēje solmus.

## Nūruodis i olūti
Buordaits

**Buordaits** () — kuguošanys i kugu dīvs pryušu mitologejā. Ituo dīva vuords varātu byut epitets ar nūzeimi „bourdains”. Tys tai že varatu attīktīs iz pryušu pazemis dīvu Patulu, kura skotu 16 godu symteņa vuocu hronists Simons Grūnovs beja aprokstejis kai buordainu veci. Itamā gadīnī Patuls i Patrimps varātu veiduot cytu tautu mitologejā rakstureigū dveiņu puori, kurā vīns iraid ar nuovi saisteits vecs (Patuls), bet ūtrs ar dzeiveibu sasteits jaunīts (Patrimps). Tys tīk pamatuots ar tū, ka olūtūs Patrimps i Buordaits tīk pīļeidzynuoti sanū rūmīšu mitologejis dveiņim — Kastoram i Poluksam.

## Nūruodis i olūti
Piergrubs

**Piergrubs** () — augļeibys, povosora i augu dīvs pryušu mitologejā. 16 godu simteņa gruomotā „Sudovu gruomoteņa” raksteits, ka nu Piergruba asūt bejusi atkareiga zuoļu i lopu augšona. Jona Bretkuna hronikā tys iraid mynāts kai zemis augu dīvs, bet Jons Maļeckis i Jons Lasickis sauce tū por povosora dīvu. Piergrubs tīk pretstateits meža dīvam Puškaišam. Bretkūna sorokstā tys mynāts uzraiz aiz Ūkapyrma. Vysdreižuok toudeļ, ka Piergrubam tyka veļteitys godskuortys pyrmuos sviņeibys. Tojuos iz lauka tyka izvasts orkls i slavynuots Piergrubs por tū, ka tys aizdziņs zīmu i devs cylvākim zuoļi i lopys. Jam tyka lyugta loba roža i nazuoļu izņeidiešona. Piec to vīnmār beja ļela dzīduošona, ola dzeršona i teļa, vuškys, vucina vai gaiļa upuriešona.

## Nūruodis i olūti
Pārkiuņs

**Pārkiuņs** (, , pruyšu: *Percunis*) irā vīns nu golvonajim dīvim baltu mitologejā. 14 godu simteņa hronikuos mynāts, ka pryušu svātvītā Romuvā beja uzcalts Pārkiuņam veļteits tāls, pi kura vīnmār daga guņs. Tajā tyka dadzynuoti upuri i tuo tyka kurynuota vīneigi ar molku nu ūzula. Pārkiuņs beja zinuoms kai vātrys, zybyņa i nagaisu dīvs. Deļ tuo, kolni i kūki, kurūs īspēre zybyņs, tyka uzskateiti por svātim.

## Nūruodis i olūti
Piļveits

**Piļveits** () — boguoteibys i puorpiļņeibys dīvs pryušu mitologejā. 16 godu symteņa „Sudovu gruomoteņā” mynāts, ka Piļveits dorūt cylvākus boguotus i tys pīpiļdeij tū klāvus. Tys tyka pretstateits veseļeibys dīvam Aušaišam i beja vīns nu dīvim, kurš atbiļdēje por cylvāku ikdīnys ryupem i raizem dorbūs i saimisteibā. Por gūdu Piļveišam tyka caltys kryuzis ar olu i skaiteitys lyugšonys, lai itys dīvs duovuotu cylvākim lobu rožu.

## Nūruodis i olūti
Svaikstiķs

**Svaikstiķs** () — gaismys i labeibys dīvs pryušu mitologejā, kas ryupejuos por zuoļis i labeibys augšanu, i tai že por lūpu vairuošonūs. Tys bīži mynāts 16—17 godu simteņa rokstūs, kur tys tīk īrynduots, ka ūtrais (aiz Ūkapyrma) vai caturtais (piec Pārkiuņa) svareiguokais pryušu dīvs.

## Nūruodis i olūti
Puolejis Jadviga

**Puolejis Jadviga** (; vengru: *Hedvig;* pīdzimuse 1374 goda svacainis m. 18.d - nūmyruse 1399 goda sīna m. 17.d) beja Puolejis Karalīne nu 1384 goda ļeidz sovai nuovei. Jei beja Vengrejis Karaļa Lajoša Ļeluo i Bosnejis Eļizabetis jaunuokuo meita. Por juos piecteci Puolejis trūņī kļuve juos veirs Vladislavs II Jagaiļs, kurš pīkrita atsateikt nu paguonisma i pījimt katuoļu ticeibu, lai varātu kļiut por Jadvigys veiru. 1997 godā Rūmys Katuoļu Bazņeica īcēļe Jadvigu svātū kuortā.

## Nūruodis i olūti
Ūkapyrms

**Ūkapyrms** () — augstuokais dabasu, zemis i zvaigžņu dīvs pryušu mitologejā. 16—17 godu simteņa rokstūs mynāts kai golvonais nu dīvim i piec to tyka mynāti vai nu gaismys dīvs Svaikstiķs vai jiurys dīvs Autrimps. Atškireibā nu citim pryušu dīvim, Ūkapyrms nikod nav paruodejīs cytūs rokstūs i mitologi uzskota, ka tys varātu byut abstrokts dīvs bez nūtaiktom darbeibom i mitologiskim motivim, kai tys iraid reitbaltu mitologejā ar Dīvu.

## Nūruodis i olūti
Bogdans Hmeļnickis

**Zinovijs Bohdans Hmeļnickis** (ukraiņu: *Богдан Зиновій Михайлович Хмельницький*) pīdzims 1595 godā - nūmyrs 1657 goda labeibys m. 6.d) beja Zaporožjis getmans Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys sastuovā nu 1648 ļeidz 1657 godam. Jis iraid vīns nu zinuomuokajim kazaku getmanim. Hmeļnicka vadeibā, kazaki suoce saceļšonūs pret Puolejis-Lītovys Sadraudzeibu 1648 godā, kas beiguos nūvede pi Kazaku getmanata rašonuos. Lai gon attīksme pret Hmeļnicki iraid dažouda, jis tīk uzskateits por vīnu nu Ukrainys nacionalajim varūņim.

## Nūruodis i olūti
Mihaeļs I, Puolejis Karaļs

**Mihaļs I** (; pīdzims 1640 goda lopu m. 31.d - nūmyrs 1673 goda solnys m. 10.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys valdnīks nu 1669 ļeidz 1673 godam. Juo eisajā vaļdeišonys laikā, Mihaļs beja īrauts austrīšu i praņcīšu atbolsteituoju politiskajuos intriguos. Atšķireibā nu sova piecteča Jana III Sobeska, Mihaļam naizadeve tikt golā ar osmaņu agreseju i Puoleja zaudēje daļu nu sovom teritorejom Ukrainā.

## Nūruodis i olūti
Staņislavs Poņatovskis

**Staņislavs II Augusts** (; pīdzims 1732 goda jaunagods m. 17.d - nūmyrs 1798 goda svacainis m. 12.d) beja Puolejis-Lītovys Sadraudzebys piedejais valdnīks nu 1764 ļeidz 1795 godam, kod nūtyka Trešuo Puolejis daļeišona. Juo persona aizvīn iraid pretruneigi vārtāta Puolejā. Poņatovskis beja ļels muokslys i zynuotnis atbolsteituojs, bet tymā pošā laikā, juo vaļdeišonys laikā tyka sagrauta Puolejis-Lītovys Sadraudzeibys naatkareiba i vaļsteiba puorguoja styprā Krīvejis Impērejis ītekmī. Jis tīk kritizāts por tū, ka jam naizadeve stuotīs pretī Puolejis daļeišonai i cytu vaļsteibu ītekmei.

## Nūruodis i olūti
Žaņs-Antuans Vato

**Žaņs-Antuans Vato** (; pīdzyms 1684 gods leita m. 10.d - nūmyrs 1721 gods sīna m. 18.d) — bejs praņcīšu 18 godu symta muokslinīks, kurs bejs zinoms deļ sovom Rokoko styla glaznom.

## Nūruodis i olūti
Kazimirs III, Puolejis Karaļs

**Kazimirs III,** tai že zynoms kai **Kazimirs III Ļelais** (; pīdzims 1310 goda sulu m. 30.d - nūmyrs 1370 goda solnys m. 5.d) beja Puolejis Karaļs nu 1333 goda ļeidz sovai nuovei. Lai gon Kazimiram izadeve pourvērst Puoleju por plaukstūšu vaļsteibu, jam nabeja veirīšu kourtys piecnuocieju i jys beja piedejais Puolejis karaļs nu Pjastu dzymtys. Juo koraspāka reformys paļeidzēje īkaruot jaunys teritorejis i Kazimira vaļdeišonys laikā karaļistī beja aktīva caltnīceiba. Jys beja Krakovys Universitatis dybynuotuojs i tei iraid vacuokuo universitāte Puolejā.

## Nūruodis i olūti
Divdesmit sešys dīnys nu Dostojevska dzeivis

**„Divdesmit sešys dīnys nu Dostojevska dzeivis”** () iraid padūmu muokslys filma, uzjimta 1981 godā. Golvonuos lūmys atveiduotuojs Anatolejs Soloņicins tyka atzeits por lobuokū aktīri prestižajā Berļina kina festivalā por sovu breineigū Dostojevska attāluošonu.

## Sižets
Filmys darbeiba nūteik Krīvejis Impērejā 1866 godā, kod rakstnīks Fjodors Dostojevskis beja dažuodu personeigu gryuteibu vorā. Jis apglobova sīvu, beja poruodūs i eisā laika pūsmā rakstnīkam beja juopabeidz juo jaunuokais dorbs — „Spieļmaņs”.

Vīns nu Dostojevska draugim īsoka jam pījimt dorbā stenografu i dreiži tai ari nūteik. Dostojevskis struodoj pi sova jauno dorba ar Annu Sytkinu, kura itymā gryuteibu pilnajā laikā kļiust por Dostojevska tuvuokū cylvāku.

## Teiklavītys

* „Divdesmit sešys dīnys nu Dostojevska dzeivis” teiklavītā ''kinopoisk.ru''
* „Divdesmit sešys dīnys nu Dostojevska” teiklavītā ''imdb.com''
Anatolejs Soloņicins

**Anatolejs Soloņicins** (; pīdzyms 1938 gods labeibys m. 30.d - nūmyrs 1982 gods vosorys m. 11.d) — beja padūmu teatra i kina aktīrs, kurs beja zinoms deļ sovom lūmom slavanuo režisora Andreja Tarkovska filmuos. 1981 godā jis tyka apbalvuots ar Berļina kina festivalā por sovu lūmu filmā Divdesmit sešys dīnys nu Dostojevska dzeivis.

## Dzeive
Pi dzimšonys Soloņicina vuords beja Otto - por gūdu padūmu zynuotnīkam Otto Šmitam, bet piec Ūtruo Pasauļa Kora suokuma, vuocu izceļsmis vuordi zaudēje sovu popularitati i jis kļuve por Anatoleju. Juo tāvs beja žurnaļists, bet vīns nu senčim - Zahars Soloņicins beja 19 godu symteņa hronists.

Piec školys beigšonys, Soloņicins vuicejuos por atsliedznīku i vāluok stroudova riupneicā. Tod juo tāvu nūsiuteija struoduot iz Kirgizstanu i vysa Soloņicinu saime poursacēļe iz Frunzi. Tur Anatolejs suoka jimt daļeibu pašdarbeibā, jis laseja dzeju i dreiž jū suoka aicinuot iz dažuodim pasuokumim.

1955 godā Soloņicins devēs iz Moskovu lai īzastuotu GITISā, bet komiseja jū napījāme. Noukomajūs divūs godūs jam tai že tyka atsaceits i Anatolejs devēs iz Sverdlovsku, kur piec vuiceibom studejā jis tyka pījamts Sverdlovskys dramys teatrī.

## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys

* Anatolejs Soloņicins teiklavītā ''kinopoisk.ru''
*
Kopyune

**Kopyune** () aba **Augustova** — sola Ruguoju nūvoda Lozdukolna pogostā, ceļu Rēzekne—Guļbine (P36) i Bolvi—Kopyune (P47) krystpunktā. Kopyune atsarūn 6 km attuolumā nu pogosta centra — Benislovys.

Kopyunys nūsaukums cielīs nu natuolu asūšā Kopyunys azara. Natuolu nu solys atsarūn Pokratys upe, a Kopyunys solā atsarūn Augustovys bazneica.
Kasdīna

**Kasdīna** — daguojumi, kurus ļauds dora sūpluok aizpeļnejamuo dorba, kab apmīreitu sovys vajadzeibys deļ puortykys, drēbu, dzeivuotovys, veseleibys i cytaida praktiskuo komforta, taipoš golvonuos nūtalejuos dvēseliskuos vajadzeibys.

Kasdīna apjam i sātparādu, i regularū socialū dzeivi uors saimis i sātys.
Jonava

**Jonava** () irā Lītovys Jonavys nūvoda golvanīs mīsts. 2020 godā mīstā beja 26 427 dzeivuotuoji.

## Nūruodis i olūti
Kelme

**Kelme** () irā Lītovys Kelmes nūvoda golvanīs mīsts. 2020 godā mīstā beja 7499 dzeivuotuoji.

## Nūruodis i olūti
Alks

**Alks** (, ) irā baltu svātvīta (parosti svātbierzs), kas atsarūn cylvāku napuorveiduotā dobys vītā, i ar kuo beja saisteitys vysaidys tradicejis, īrūbežuojumi i nūlīgumi.
The Roop

***The Roop*** — 2014 godā dybynuota Lītovys poproka grupa nu Viļnes. Grupas kolektīvs: Vaidotas Valiukevičius, Robertas Baranauskas i Mantas Banišauskas.
## Diskografeja

### Albumi

* 2015: *To Whom It May Concern*
* 2017: *Ghosts*

### Singli

* 2016: «Hello»
* 2017: «Dream On»
* 2017: «Keista draugystė»
* 2018: «Yes, I Do»
* 2019: «Silly Me»
* 2019: «Dance with Your Hands»
* 2020: «On Fire»
Varang Nord

***Varang Nord*** — 2014. godā Daugovpilī dybynuota folkmetala grupa. Itamā šaļtī grupa izdavuse div pylna garuma studejis aļbumus i div mozaļbumus. 2019. goda augusta suokumā grupa uzvarēja pasauļa metalmuzykys konkursā *Wacken Open Air*.

## Diskografeja
**Fire of the North* (2014; mozaļbums)
**Master of the Forest* (2015)
**Call of Battle* (2016; mozaļbums)
**Call of Battle* (2017)
*„Pārķiuņa uomurs” (2021)

### Videografeja
* ''Beer and Vodka (Пиво с водкой)'' (2015)
* ''Боевой гимн лесов (Warchant of the Forests)'' (2016)
* ''Blood Surf (Кровавый прибой)'' (2016)
* ''Ziemeļvīri'' (2017)
* „Stuojīs!” (2019)
* „Svietņeica” (2020)
* „Cīņis Gors” (2021)

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Oficialuo sātyslopa
* ''YouTube'' kanals
* ''BandCamp'' lopa
Kuba

**Kuba** (span.: *Repùblica de Cuba*) — vaļsteiba Karibu.

## Viesture
## Politika
## Geografeja
## Demografeja
## Verīs taipoš
Egils Levits

**Egils Levits** (1955) irā latvīšu politologs, politiks i tīsness, Latvejis Vaļsteibys prezidents.
Siegfried & Roy

**Siegfried & Roy** (; 1939 / 1944 – 2020) beja amerikanīšu dzīduotuojs.

## Nūruodis

## Teiklavītys

* siegfriedandroy.com (anglīšu)
Veliko Tarnovo

**Veliko Tarnovo** (bulgaru: *Велико Търново*) irā mīsts Bulgarejis vydsdaļā. Ūtruos Bulgarejis caristes golvysmīsts (1185—1393) i Bulgarejis kņazistes golvysmīsts (1878—1879).


Ruins on Trapezitsa North part,Bulgaria.jpg|
Sveta gora - panoramio (1).jpg|
Veliko Tarnovo , Bulgaria (22859206153).jpg|
Bulgarian parliament building Veliko Tarnovo.jpg|
20140620 Veliko Tarnovo 394.jpg|
Паметникът на Асеневци и Художествената галерия.jpg|
Panorama - panoramio (195).jpg|
Tzar Ferdinand at proclamation of Bulgarian-independence.jpg|
Kuļdeiga

**Kuļdeiga** () — mīsts Kūrzemē pi Ventas upis, Kuļdeigys nūvoda administrativais centrys, trešais pa lelumam mīsts Kūrzemē. Kuļdeigys viesturiskais centrys īsaceits UNESCO pasauļa kulturys puormaņtīņa sarokstā.

## Geografeja

Caur mīstu īt ceļš Ventspiļs—Saldus (P108), Kuļdeiga—Aizpute (P112), Kuļdeiga—Skrunda (P116), Kuļdeiga—Jiurkolne (P119), Kuļdeiga—Talsi (P120) i Kuļdeiga—Tukums (P121).

Atostumi nu Kuļdeigys:
* Aizpute — 35 km;
* Jiurmola — 110 km;
* Līpuoja — 79 km;
* Reiga — 130 km;
* Saldus — 47 km;
* Talsi — 49 km;
* Tukums — 72 km;
* Ventspiļs — 51 km.

### Klimats
Kuļdeigys klimatu i gaisu nūsoka Atlaņtejis okeana gaisa masys i ar jom atejūšī cikloni. Vosorys samārā vāsys i muokuļojis, a zīmys samārā syltys ar bīžom meikstūnem. Snīgs izkreit dekabra (zīmys) mienesī i izagloboj leidz marta mienešam.

## Pasaukys
* **Jezusburga** — piļs pasauka XIII g. vuocīšu volūdā. Ar vuordu *Jesusburg* viesturis olūtūs suokta apzeimuot piļs, kuru Livonejis ordyna magistrys Dītriks fon Grīningens () 1242 g. pastateja pi kuršu piļs Kuldingys.
* **Goldingena** — mīsta oficialuo pasauka nu XIII da XIX g., cālusēs nu vuocīšu volūdys.

## Demografeja
### Etniskais sadors
Kuļdeigys dzeivuotuoju lelums (92,6%) irā latvīši.

### Zeimeigi ļauds
Kuļdeigā dzymuši:
* Hercogs Jākubs (1610—1682) vuocīšu hercogs, politiks
* Zeiligs Kalmanovičs (1885—1944) žydu viesturnīks, volūdnīks
* Dana Reizniece-Ozola (1981—), latvīšu šahmatnīca

## Galereja

Fails:My lego town - panoramio.jpg|Tylts puor Ventys
Fails:Вид на город с колокольни церкви св. Катрины.jpg|Kuļdeigys vacmīsts
Fails:Kuldīgas pilsētas dome 2000-07-08.jpg|Kuļdeigys dūme
Fails:Aeropanorama-Ventas rumba - panoramio (1).jpg|Venta Kuļdeigā
Fails:Sv. Trīsvienības katoļu baznīca, Kuldīga 04.jpg|Romys Katuoļu bazneica
Fails:Alekšupīte Kuldīgā 2000-07-08.jpg|Upis Olekšupeits
Fails:Kuldīga Synagoge 1.JPG|Kuļdeigys sinagoga
Fails:Corner of Liepājas and Kalpaka streets in Kuldīga.JPG|Ūļneica vacmīstā


## Nūruodis

## Teiklavītys
* Visitkuldiga.com
* OpenStreetMap: Kuldīga
Ontons Kūkojs

**Ontons Kūkojs** (1940 — 2007) beja Latgalīšu ailinīks i muokslinīks, i teatra dyrektors. 

## Dzeive
The Carpenters

***The Carpenters*** — 1968 godā dybynuota Amerikys poproka grupa.

## Diskografeja

### Albumi

* *Ticket to Ride* (1969)
* *Close to You* (1970)
* *Carpenters* (1971)
* *A Song for You* (1972)
* *Now & Then* (1973)
* *Horizon* (1975)
* *A Kind of Hush* (1976)
* *Passage* (1977)
* *Christmas Portrait* (1978)
* *Made in America* (1981)
* *Voice of the Heart* (1983)
* *An Old-Fashioned Christmas* (1984)
* *Lovelines* (1989)
* *As Time Goes By* (2004)

### Singli

* *(They Long to Be) Close to You* (1970)
* *We’ve Only Just Begun* (1970)
* *For All We Know* (1971)
* *Rainy Days and Mondays* (1971)
* *Superstar* (1971)
* *Hurting Each Other* (1972)
* *Goodbye to Love* (1972)
* *Sing* (1973)
* *Yesterday Once More* (1973)
* *Top of the World* (1973)
* *I Won’t Last a Day Without You* (1974)
* *Please Mr. Postman* (1974)
* *Only Yesterday* (1975)
* *There’s a Kind Of Hush (All Over the World)* (1976)
* *Calling Occupants of Interplanetary Craft* (1977)
* *Sweet, Sweet Smile* (1978)
* *Beechwood 4-5789* (1982)
The Doors

***The Doors*** — 1965 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

### Albumi

* *The Doors* (1967)
* *Strange Days* (1967)
* *Waiting for the Sun* (1968)
* *The Soft Parade* (1969)
* *Morrison Hotel* (1970)
* *L.A. Woman* (1971)
* *Other Voices* (1971)
* *Full Circle* (1972)
* *An American Prayer* (1978)
Dīnavydu Koreja

**Dīnavydu Koreja** (korejīšu: 한국/韓國, Hanguk), oficialai **Korejis Republika** (korejīšu: 대한민국/大韓民國, Daehan Minguk)  — vaļsteiba Reitu Azejā pi Dzeļtenis i Japaņu jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Pūstumu Koreju pūstumūs (237 km). Dzeļtenis jiura skoloj Korejis molys vokorūs, dīnavydūs Korejis jiuru šauris škir Koreju nu Japonijis, a reitūs Japaņu jiura nu Kinejis. Vaļsteibys 100 363 km² pluotā dzeivoj 51,71 milijoni dzeivuotuoju, ite vīns nu vysulelokūs bīzeibys ruodejumu pasauļā. Igauneja irā demokratiska parlamentariska republika, padaleita 9 provincis i 8 lelmīstūs. Golvysmīsts i leluokais mīsts — Seula. 

## Viesture

Dīnavydu Korejis napavaļdeiba īstateita 1948 gods augusta 15 dīnā, piec Ūtrūs pasauļa vaidu gola. 1991 gods seņtebra 17 dīnā Dīnavydu Koreja reizā ar Pūstumu Koreju i Baļtejis vaļsteybom tyka par Saškiertūs Naceju Organizacejis (SNO) dalinīkvaļsteibu. 

## Geografeja

Korejis klimats irā pūstumu dalis māranajuo un subtropu zonā. Dīnavydu Korejā irā četri godslaiki. Vydyskuo temperatura sveirej nu 22 °C pūstumūs da 25 °C Čedžu soluo juļa mienesī, goda pošuo syltuokajuo mienesī, i nu −7 °C pūstumu kolnūs da + 6°C Čedžu janvara mienesī, pošuo soltuokajuo mienesī. Vydyskais krytuļu daudzums īra nu 800 da 1000 mm par godu. Vaļsteibys teritorejā i daudzi upu, tok vysys nalelys. Pošys garuokuos upis Nakdona (521 km), Hana (514 km) i Geuma (401 km).

## Politiskuo sistema
Korejis Republika nu 1998 gods irā prezidentuola demokrateja, kuramā prezidentu ībolsoj tauta. Lykumlaideibys vaļdi tur parlaments, kurs sadora nu 300 deputatim. Parlamentu ībolsoj iz četrim godim.

## Religeja
Dīnavydu Koreja irā vīna nu mozuok religiskajom vaļsteibom pasaulī. Pa 2015 gods datim tik 46 % dzeivuotuoju īskaiteja sevi pi kaidys konkretys ticeibys:

* 20% protestanti,
* 15% budisti, 
* 8% katuoli, 
* 1% cytu religeju pīstuovi

## Ekonomika

Dīnavydu Korejis ekonomika irā 10. leluokuo ekonomika pasauļā piec nominaluo ĪKP.

## Galereja

서울특별시 전경 사진 사본 -서울중심부이미지1.jpg|Seula
Korea Chuseok 31logo (8046078268).jpg|Korejīši
Liancourt walleye view.jpg|Liankyuris soluos
Daegu Metro Line 3.jpg|Tegu metro


## Nūruodis i olūti
The Beatles

***The Beatles*** — 1960 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Liverpulē. Grupas kolektīvs: Džons Lenons, Pols Makkartnijs, Džordžs Harisons i Ringo Stārs.

## Diskografeja

### Albumi

* Please Please Me (1963)
* With the Beatles (1963)
* A Hard Day's Night (1964)
* Beatles For Sale (1964)
* Help! (1965)
* Rubber Soul (1965)
* Revolver (1966)
* Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band (1967)
* Magical Mystery Tour (1967)
* The Beatles (1968)
* Yellow Submarine (1969)
* Abbey Road (1969)
* Let it Be (1970)
Basshunter

**Basshunter**, **Jonas Erik Altberg** (dzims 1984 gods decembra 22 d. Halmstad) irā švedu muzykys producents i DJ.

## Diskografeja
### Albumi
* *[[The Bassmachine]]* (2004)
* *[[LOL (^^,)|LOL <(^^,)>]]* (2006)
* *[[Now You're Gone – The Album]]* (2008)
* *[[Bass Generation]]* (2009)
* *[[Calling Time]]* (2013)

### Singli
* *The Big Show* (2004)
* *[[Welcome to Rainbow]]* (2006)
* *[[Boten Anna]]* (2006)
* *[[Vi sitter i Ventrilo och spelar DotA]]* (2006)
* *[[Jingle Bells]]* (2006)
* *[[Vifta med händerna]]* (2006)
* *[[Now You're Gone]]* (2007)
* *[[Please Don't Go]]* (2008)
* *[[All I Ever Wanted]]* (2008)
* *[[Angel in the Night]]* (2008)
* *Russia Privjet (Hardlanger Remix)* (2008)
* *[[I Miss You]]* (2008)
* *[[Walk on Water]]* (2009)
* *Al final* (2009)
* *[[Every Morning]]* (2009)
* *[[I Promised Myself]]* (2009)
* *[[Saturday]]* (2010)
* *[[Fest i hela huset]]* (2011)
* *[[Northern Light]]* (2012)
* *[[Dream on the Dancefloor]]* (2012)
* *[[Crash & Burn]]* (2013)
* *Calling Time* (2013)
* *Elinor* (2013)
* *Masterpiece* (2018)
* *Home* (2019)
* *Angels Ain't Listening* (2020)
* *Life Speaks to Me* (2021)
* *End the Lies* (& Alien Cut) (2022)
* *[[Boten Anna|Ingen kan slå (Boten Anna)]]* (Victor Leksell) (2023)

## Teiklavītys

* Oficialuo teiklavīta (anglīšu)
ABBA

***ABBA*** irā 1972 godā dybynuota Švedejys muzykys grupa.

## Diskografeja

### Albumi

* *Ring Ring* (1973)
* *Waterloo* (1974)
* *ABBA* (1975)
* *Arrival* (1976)
* *ABBA: The Album* (1978)
* *Voulez-Vous* (1979)
* *Super Trouper* (1980)
* *The Visitors* (1981)
* *Voyage* (2021)
Vydzeme

**Vydzeme** (; līvu: *Vidūmō*) irā Latvejis viersturiskuo zeme vaļsteibys pūstumreitūs.

Tei rūbežoj ar Reigys leici pūstumvokorūs, Igauneju pūstumūs, Krīveju reitūs, Latgolu reitūs, Sieleju dīnavydūs, Zemgolu dīnavydvokorūs i Kūrzemi vokorūs.

## Nūruodis i olūti
Sieleja

**Sieleja** () irā Latvejis viesturiskuo zeme Latvejis dīnavydreitūs.

Jei rūbežoj ar Zemgolu vokorūs, Vydzemi pūstumūs, Latgolu reitūs, Boltkrīveju dīnavydreitūs i Lītovu dīnavydvokorūs.

## Nūruodis i olūti
Zemgola

**Zemgola** () irā Latvejis viesturiskuo zeme vaļsteibys dīnavydūs.

Tei rūbežoj ar Kūrzemi vokorūs, Vydzemi pūstumūs, Sieleju reitūs i Lītovu dīnavydūs.

## Nūruodis i olūti
Kūrzeme

**Kūrzeme** (; lībīšu: *Kurāmō*) irā Latvejis viesturiskuo zeme vaļsteibys vokorūs.

Tei rūbežoj ar Reigys leici vokorūs y pūstumūs, Vydzemi reitūs, Zemgolu dīnavydreitūs i Lītovu vokorūs.

## Nūruodis i olūti
Rafael Orozco Maestre

**Rafael José Orozco Maestre** (pīdzims 1954 goda pavasara m. 24.d - nūmyrs 1992 goda vosorys m. 11.d) — Kolumbeja muzykys.

## Diskografeja

### Albumi

* **Adelante** (1975)
* **Con Emoción** (1975)
* **Binomio de oro** (1977)
* **Por lo alto** (1977)
* **Enamorado como siempre** (1978)
* **Los Elegidos** (1978)
* **Súper vallenato** (1979)
* **Clase aparte** (1980)
* **De caché** (1980)
* **5 años de oro** (1981)
* **Festival vallenato** (1982)
* **Fuera de serie** (1982)
* **Mucha calidad** (1983)
* **Somos vallenato** (1984)
* **Superior** (1985)
* **Binomio de oro 1986** (1986)
* **En concierto** (1987)
* **Internacional** (1988)
* **De Exportación** (1989)
* **De fiesta con binomio de oro** (1990)
* **De américa** (1991)
* **Por siempre** (1991)

## Teiklavītys

* Discogs (anglīšu)
* MusicBrainz (anglīšu)
* Allmusic (anglīšu)
Alžireja

**Alžireja** (, *Al Jaza'ir*, ), oficialai **Alžirejis Tautys Demokratiskuo Republika** (*الجمهورية الجزائرية الديمقراطية الشعبية*; *Al-Jumhūrīyah al-Jazā’irīyah ad-Dīmuqrāţīyah ash-Sha’bīyah*) irā vaļsteiba Afrikā. Alžirejis golvysmīsts irā Alžirs. Alžirejys 2 381 741 km² pluotā dzeivoj vaira kai 38 milijoni dzeivuotuoju, i ite 10-tuo pa lelumam vaļsteiba pasaulī.
Kuolka

**Kuolka** (līvu: *Kūolka*; ) irā sola Latvejā, Talsu nūvoda pūstumūs, Kuolkys pogosta centrys. Tei irā pi Reigys leiča jiurmalis, dynvidūs nu Kuolkysroga, 64 km nu nūvoda centra Talsim i 160 km nu Reigys. Kuolku dasnēdz diveji autoceļi: P124 Ventspiļs tecīņā i P131 Reigys tecīņā.

## Solys pasauka
Solys pasauka Kuolka (līvu: *Kūolka*) sasaiteigs ar Baļtejis somu volūduos paplateitu vuordu: jis daleidzynuoms igauņu — *kolgas, kolk,* suomu *kolkka* — kokts, styurs, igauņu volūdā sateikams taipat nūzeime — jiurys leics. Vys tik līvu volūdā itys vuords zynoms tik kai vītvuords, aiztū dalaistoms, ka pasauka "Kuolka" pa izaceļšonai irā nu igauņu volūdas. Bet līvu Kuolkysroga pasuka *Kūolka nana* literiskai zeimoj "Kuolkys daguns".

## Viesture
Kuolka irā seneja Kūrzemis līvu sola. Pyrmuos zinis ap Kuolkysrogu (*Tumisnis*) irā nu Vikingu laikīm (8—11 gs.) i tys pīminēts izrokstā iz Mervalas rūnu akmiņa. Piec nazcik viesturnīku guodam, ap 1050. godu nazkaids katuoļu misionars piec daneju sakrisuma Kūrzemē zemesrogā irā izceļtis bazneicu. Piec 1161. goda kieneņš Ābels īcaļsteija Danejis Lundas bazneicys kanoniki Ernemordu ap Kūrzemis veiskupu.

Leidz 13. godusymtam Ruojis apleicīne beja līvu dzeivuotās Vanemys zemē. Kuolka rokstu olūtuos pyrmuo reizi pīminēta 1387. godā Reigys arciveiskupa viestejumā kai ūsta i tierdzeibys centris, kod tai kūpā ar Ruoņu solu pīdarieja pi Reigys duomkapitula Dundagys parapejys nūvoda. 1434. godā nūvodu pīsavīnuoja Kūrzemis veiskupijis zemem.

1855. gadā Krymas kara laikā Kuolkys bazneicu i solu nycynuotja anglīšu karakugis.

1935. godā Kuolkā dzeivova 343 dzeivuotuoju. 1945. godā Kuolka tyka ap jaunsataiseitā Kuolkys solys (piečuok — pogosta) centrisu. Ap lelāku dzeivojamu vītu Kuolka tyka pieckara godūs, kod tei tyka ap zvejnīku kolkoza «Brīvais zvejnieks» centrisu (1974. godā tys sasaškierjīs ar Ruojys kolkozu «Banga»).

Solā dzeivo lelakais līvu skaits Līvu jiurmalē. 1995. godā nu 186 līvim Latvejā 53 dzeivova Kuolkā.

## Saimisteiba
Kuolkā irā pamatškola, muzykys škola, tautys noms, biblioteka, posts, līvu centris «Kūolka», speidyns, ļutaru, katuoļu i pravoslavu bazneicys, gastneica, apteka, dagvīlys staceja, restorans, nazcik puordūtuvis i bankomats.

## Demografeja

### Dzeivuotuoju skaita puormejis

### Etniskais sadors

## Galereja

Lībiešu saieta nams Kolkā.jpg|līvu sabraukuma noms
Kolkas pagasta pārvalde.jpg|Kuolkys pogosta puorvolds
Kristus Piedzimšanas pareizticīgo baznīca (Kolka).jpg|Kuolkys pravoslavu bazneica
Kolkas katoļu baznīca (2022).jpg|Kuolkys katuoļu bazneica
Kolkas baznīca 2000-06-24.jpg|Kuolkys ļutaru bazneica
Kolkas mols.jpg|Kuolkys mols
Kolkas tautas nams.jpg|Kuolkys tautys noms


## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys
* Kuolkys aproksts ziemelkurzeme.lv
* www.celotajs.lv
* www.kolka.lv
Reigys leics

**Reigys leics** jeb **Reigys jiurys leics** (;  — ‘Līvu leics’) irā Baļtejis jiurys leics iz vyds Latveju i Igauneju.
Kuolkys pogosts

**Kuolkys pogosts** () irā Talsu nūvoda teritoriskais padalīņs Latvejā, Kūrzemē, Kurzemis pussolys pūstumūs. Tei skoloj Baļtejis jiura i Reigys leics. Pogosta administrativais centrys irā Kuolka.

## Demografeja
### Dzeivuotuoju skaita puormejis

### Etniskais sadors
Dundagys pogosts

**Dundagys pogosts** () irā Talsu nūvoda teritoriskais padalīņs Latvejā,  Kūrzemē, tys irā pats leluokais pa lelumam pogosts Latvejā. Pogosta administrativais centrys irā Dundaga.

## Nūruodis
Talsu nūvods

**Talsu nūvods** (; līvu: *Tālsa mōgõn*) irā 2021. goda 1. juļā sataiseits Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Kūrzemē.

Tei rūbežoj ar Ventspiļs nūvodu vakarūs, Kuļdeigys nūvodu dīnavydvakarūs i Tukuma nūvodu dīnavydūs.
Ruojis pogosts

**Ruojis pogosts** () irā Talsu nūvoda teritoriskais padalīņs Latvejā, Kūrzemē. Tei skoloj Reigys leics. Pogosta administrativais centrys irā Ruoja.
Mīsts

**Mīsts** irā apdzeive ar zeimeigu dzeivuotuoju skaitu, industrejys, tierdzeibys, kulturys y administrativa voi politiska centrisa zeimeibu.
Suomu leics

**Suomu leics** aba **Suomu jiurys leics** (suom: *Suomenlahti*; ; ) irā Baļtejis jiurys leics iz vyds Suomeju, Krīveju i Igauneju.
Nūka

**Nūka** (grenlandīšu: *Nuuk*) aba **Gothoba** () irā Grenlandejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.

## Teiklavītys
Izraeļs

**Izraeļs** (žydu: יִשְׂרָאֵל) irā vaļsteiba Azejā. Izraeļa golvysmīsts irā Jeruzaleme.
The Rolling Stones

***The Rolling Stones*** — 1962 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.

## Diskografeja

### Albumi
* The Rolling Stones (1964)
* 12X5 (1964)
* Rolling Stones No. 2 (1965)
* The Rolling Stones Now! (1965)
* Out of Our Heads (1965)
* December’s Children (And Everybody’s) (1965)
* Aftermath (1966)
* Got Live If You Want It! (1966)
* Between the Buttons (1967)
* Flowers (1967)
* Their Satanic Majesties Request (1967)
* Beggars Banquet (1968)
* Let It Bleed (1969)
* Get Yer Ya Ya’s Out (1970) (Live)
* Sticky Fingers (1971)
* Exile on Main St. (1972)
* Jamming with Edward (1972)
* Goats Head Soup (1973)
* It's Only Rock 'N Roll (1974)
* Black and Blue (1976)
* Love You Live (1977) (Live)
* Some Girls (1978)
* Emotional Rescue (1981)
* Tattoo You (1981)
* Still Life (1982) (Live)
* Undercover (1983)
* Dirty Work (1986)
* Steel Wheels (1989)
* Flashpoint (1991) (Live)
* Voodoo Lounge (1994)
* Stripped (1995) (Live)
* The Rolling Stones Rock and Roll Circus (1996) (Live)
* Bridges to Babylon (1997)
* No Security (1998) (Live)
* Live Licks (2004) (Live)
* A Bigger Bang (2005)
* Blue & Lonesome (2016)
* Hackney Diamonds (2023)
Metallica

***Metallica*** — 1981 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* Kill 'Em All (1983)
* Ride the Lightning (1984)
* Master of Puppets (1986)
* ...And Justice for All (1988)
* Metallica (1991)
* Load (1996)
* Reload (1997)
* St. Anger (2003)
* Death Magnetic (2008)
* Hardwired... to Self-Destruct (2016)
* 72 Seasons (2023)
Pink Floyd

***Pink Floyd*** — 1965 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.

## Diskografeja

* The Piper at the Gates of Dawn (1967)
* A Saucerful of Secrets (1968)
* More (1969)
* Ummagumma (1969)
* Atom Heart Mother (1970)
* Meddle (1971)
* Obscured by Clouds (1972)
* The Dark Side of the Moon (1973)
* Wish You Were Here (1975)
* Animals (1977)
* The Wall (1979)
* The Final Cut (1983)
* A Momentary Lapse of Reason (1987)
* The Division Bell (1994)
* The Endless River (2014)
Deep Purple

***Deep Purple*** — 1968 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Hertford.

## Diskografeja

* Shades of Deep Purple (1968)
* The Book of Taliesyn (1968)
* Deep Purple (1969)
* Deep Purple in Rock (1970)
* Fireball (1971)
* Machine Head (1972)
* Who Do We Think We Are (1973)
* Burn (1974)
* Stormbringer (1974)
* Come Taste the Band (1975)
* Perfect Strangers (1984)
* The House of Blue Light (1987)
* Slaves and Masters (1990)
* The Battle Rages On... (1993)
* Purpendicular (1996)
* Abandon (1998)
* Bananas (2003)
* Rapture of the Deep (2005)
* Now What?! (2013)
* Infinite (2017)
* Whoosh! (2020)
* Turning to Crime (2021)
* =1 (2024)
Coldplay

***Coldplay*** — 1996 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Londona.

## Diskografeja

### Albumi
* Parachutes (2000)
* A Rush of Blood to the Head (2002)
* X&Y (2005)
* Viva la Vida or Death and All His Friends (2008)
* Mylo Xyloto (2011)
* Ghost Stories (2014)
* A Head Full of Dreams (2015)
* Everyday Life (2019)
* Music of the Spheres (2021)
* Moon Music (2024)
Iron Maiden

***Iron Maiden*** — 1975 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.

## Diskografeja

### Albumi
* Iron Maiden (1980)
* Killers (1981)
* The Number of the Beast (1982)
* Piece of Mind (1983)
* Powerslave (1984)
* Somewhere in Time (1986)
* Seventh Son of a Seventh Son (1988)
* No Prayer for the Dying (1990)
* Fear of the Dark (1992)
* The X Factor (1995)
* Virtual XI (1998)
* Brave New World (2000)
* Dance of Death (2003)
* A Matter of Life and Death (2006)
* The Final Frontier (2010)
* The Book of Souls (2015)
* Senjutsu (2021)
Queen

***Queen*** — 1970 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.

## Diskografeja

*Queen (1973)
*Queen II (1974)
*Sheer Heart Attack (1974)
*A Night at the Opera (1975)
*A Day at the Races (1976)
*News of the World (1977)
*Jazz (1978)
*The Game (1980)
*Flash Gordon (1980)
*Hot Space (1982)
*The Works (1984)
*A Kind of Magic (1986)
*The Miracle (1989)
*Innuendo (1991)
*Made in Heaven (1995)
Black Sabbath

***Black Sabbath*** — 1962 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Birmingham.

## Diskografeja

* Black Sabbath (1970)
* Paranoid (1970)
* Master of Reality (1971)
* Black Sabbath Vol. 4 (1972)
* Sabbath Bloody Sabbath (1973)
* Sabotage (1975)
* Technical Ecstasy (1976)
* Never Say Die! (1978)
* Heaven and Hell (1980)
* Mob Rules (1981)
* Born Again (1983)
* Seventh Star (1986)
* The Eternal Idol (1987)
* Headless Cross (1989)
* TYR (1990)
* Dehumanizer (1992)
* Cross Purposes (1994)
* Forbidden (1995)
* 13 (2013)
Led Zeppelin

***Led Zeppelin*** — 1968 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Londona.

## Diskografeja

* Led Zeppelin (1969)
* Led Zeppelin II (1969)
* Led Zeppelin III (1970)
* Led Zeppelin IV (1971)
* Houses of the Holy (1973)
* Physical Graffiti (1975)
* Presence (1976)
* In Through the Out Door (1979)
* Coda (1982)
Uriah Heep

***Uriah Heep*** — 1969 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.

## Diskografeja

*...Very 'Eavy ...Very 'Umble (1970)
*Salisbury (1971)
*Look at Yourself (1971)
*Demons and Wizards (1972)
*The Magician's Birthday (1972)
*Sweet Freedom (1973)
*Wonderworld (1974)
*Return to Fantasy (1975)
*High and Mighty (1976)
*Firefly (1977)
*Innocent Victim (1977)
*Fallen Angel (1978)
*Conquest (1980)
*Abominog (1982)
*Head First (1983)
*Equator (1985)
*Raging Silence (1989)
*Different World (1991)
*Sea of Light (1995)
*Sonic Origami (1998)
*Wake the Sleeper (2008)
*Celebration (2009)
*Into the Wild (2011)
*Outsider (2014)
*Totally Driven (2015)
*Living the Dream (2018)
*Chaos & Colour (2023)
Judas Priest

***Judas Priest*** — 1969 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Birmingham.

## Diskografeja

* Rocka Rolla (1974)
* Sad Wings of Destiny (1976)
* Sin After Sin (1977)
* Stained Class (1978)
* Killing Machine (UK) / Hell Bent for Leather (US) (1978)
* British Steel (1980)
* Point of Entry (1981)
* Screaming for Vengeance (1982)
* Defenders of the Faith (1984)
* Turbo (1986)
* Ram It Down (1988)
* Painkiller (1990)
* Jugulator (1997)
* Demolition (2001)
* Angel of Retribution (2005)
* Nostradamus (2008)
* Redeemer of Souls (2014)
* Firepower (2018)
* Invincible Shield (2024)
Radiohead

***Radiohead*** — 1985 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Oxfordshire.

## Diskografeja

### Albumi
* *Pablo Honey* (1993)
* *The Bends* (1995)
* *OK Computer* (1997)
* *Kid A* (2000)
* *Amnesiac* (2001)
* *Hail to the Thief* (2003)
* *In Rainbows* (2007)
* *The King of Limbs* (2011)
* *A Moon Shaped Pool* (2016)
Pantera

***Pantera*** — 1981 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* Metal Magic (1983)
* Projects In The Jungle (1984)
* I Am The Night (1985)
* Power Metal (1988)
* Cowboys from Hell (1990)
* Vulgar Display Of Power (1992)
* Far Beyond Driven (1994)
* The Great Southern Trendkill (1996)
* Reinventing The Steel (2000)
R.E.M.

***R.E.M.*** — 1980 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* Murmur (1983)
* Reckoning (1984)
* Fables of the Reconstruction (1985)
* Lifes Rich Pageant (1986)
* Document (1987)
* Green (1988)
* Out of Time (1991)
* Automatic for the People (1992)
* Monster (1994)
* New Adventures in Hi-Fi (1996)
* Up (1998)
* Reveal (2001)
* Around the Sun (2004)
* Accelerate (2008)
* Collapse into Now (2011)
Linkin Park

***Linkin Park*** — 1996 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* Hybrid Theory (2000)
* Meteora (2003)
* Minutes to Midnight (2007)
* A Thousand Suns (2010)
* Living Things (2012)
* The Hunting Party (2014)
* One More Light (2017)
* From Zero (2024)
Genesis

***Genesis*** — 1968 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Godalming.

## Diskografeja

* 1969: *From Genesis To Revelation*
* 1970: *Trespass*
* 1971: *Nursery Cryme*
* 1972: *Foxtrot*
* 1973: *Selling England By The Pound*
* 1974: *The Lamb Lies Down On Broadway*
* 1976: *A Trick Of The Tail*
* 1976: *Wind & Wuthering*
* 1978: *…And Then There Were Three*
* 1980: *Duke*
* 1981: *Abacab*
* 1983: *Genesis*
* 1986: *Invisible Touch*
* 1991: *We Can’t Dance*
* 1997: *Calling All Stations*
UFO

***UFO*** — 1968 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.

## Diskografeja

* 1970: UFO
* 1971: UFO II: Flying
* 1974: Phenomenon
* 1975: Force It
* 1976: No Heavy Petting
* 1977: Lights Out
* 1978: Obsession
* 1980: No Place To Run
* 1981: The Wild, The Willing And The Innocent
* 1982: Mechanix
* 1983: Making Contact
* 1985: Misdemeanor
* 1988: Ain't Misbehavin'
* 1992: High Stakes & Dangerous Men
* 1995: Walk On Water
* 2000: Covenant
* 2002: Sharks
* 2004: You Are Here
* 2006: The Monkey Puzzle
* 2009: The Visitor
* 2012: Seven Deadly
Cream

***Cream*** — 1966 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.

## Diskografeja

* 1966 – Fresh Cream
* 1967 – Disraeli Gears
* 1968 – Wheels of Fire
* 1969 – Goodbye
Oasis

***Oasis*** — 1991 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Manchester.

## Diskografeja

* 1994 - *Definitely Maybe*
* 1995 - *(What's the Story) Morning Glory?*
* 1997 - *Be Here Now*
* 1998 - *The Masterplan* 
* 2000 - *Standing on the Shoulder of Giants*
* 2000 - *Familiar to Millions*
* 2001 - *Familiar to Millions* 
* 2002 - *Heathen Chemistry*
* 2005 - *Don't Believe the Truth*
* 2006 - *Stop The Clocks* 
* 2008 - *Dig Out Your Soul*
Kubaņas Vaļsteibas Universitets

**Kubaņas Vaļsteibas Universitets** (krīvu: *Кубанский государственный университет*) irā universitets Krasnodarā, Krīvejā.  Īstateits 1920 g. Studentu skaits 28 000.
Krasnodara

**Krasnodara** (krīvu: *Краснодар*) irā mīsts Krīvejā. Krasnodaras regiona ekonomiskais i vuiceibys centrys. Dzeivuotuoju skaits 1,15 milj. (2025).

## Nūruodis i olūti
Boltkrīvu volūda

**Boltkrīvu volūda** (*беларуская мова*) irā vīna nu reitslavu volūdu, Boltkrīvejis vaļsteibys volūda.

Boltkrīvu volūdai ir apmāram 7 miljoni runātāju, un tā ir tuva radniecīga krīvu un ukrainīšu voludām.

Boltkrīvu volūdas vaisteure suocuos ar senkrīvu volūdu, kurā runuo Kījivas Krīviszemes teireitējā. Pēc Kījivas Krīviszemes sabrikuma izaveidojās atsavišķi dialekti, nu kū vaicuot vārais boltkrīvu. Vīduslaikuos boltkrīvu volūda attīstiejās kai atsavišķa volūda, iegūstūt sovas īpatneibas.

Boltkrīvu volūda tika raksteita ar kirilicas alfabētu. Mūsdīnu alfabets sastov nu 32 burteim. Dažreiz tika īzymantūts ari latīņu alfabets, īpaši zynōtniskū dorbuos un transliterācijā.

Boltkrīvu volūdai ir bagota gramatiskā sistēma ar sešim lociņim, trīs dzimumim un trīs laikim. Volūda ir fleksīva, kas nazamē, ka vuordu formas mainos atkarēbā nu ju funkcijas teikumā.

Boltkrīvu volūda ir bagota literatūras tradicija. Pīsporma zinōma teksts boltkrīvu volūdā ir nu 14. gadsimta. 19. un 20. gadsimtā boltkrīvu literatūra piedzēvoja uzplaukumu ar tādiem rakstnīkim kai Janka Kupala un Jakubs Kolas.
Ukrainīšu volūda

**Ukrainīšu volūda** (*українська мова*) irā vīna nu reitslavu volūdu, Ukrainas vaļsteibys volūda.

Ukrainīšu volūdu kasdīnā lītoj ap 80% Ukrainas īdzeivuotuoju. Ukrainīšu volūda radneiga boltkrīvu un krīvu volūdai.

## Ukrainīšu alfabets
Alfabets nūstota i simbolu saksteibu aba parādu, kurū var lītuot ukrainīšu vuordu alfabetiskam saparādam (vuordineicuos, telefonu sarokstūs i tt).
Motörhead

***Motörhead*** — 1975 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Londona.

## Diskografeja

### Albumi
* *Motörhead* (1977)
* *Overkill* (1979)
* *Bomber* (1979)
* *Ace of Spades* (1980)
* *No Sleep 'til Hammersmith* (1981)
* *Iron Fist* (1982)
* *Another Perfect Day* (1983)
* *Orgasmatron* (1986)
* *Rock 'n' Roll* (1987)
* *Nö Sleep at All* (1988) 
* *1916* (1991)
* *March ör Die* (1992)
* *Bastards* (1993)
* *Sacrifice* (1995)
* *Overnight Sensation* (1996)
* *Snake Bite Love* (1998)
* *Everything Louder Than Everyone Else* (1999) 
* *We Are Motörhead* (2000)
* *Hammered* ([[2002])
* *Live at Brixton Academy* (2003)
* *Inferno* (2004)
* *Kiss of Death* (2006)
* *Better Motörhead Than Dead - Live at Hammersmith* (2007)
* *Motörizer* (2008)
* *The Wörld Is Yours* (2010)
* *Aftershock* (2013)
* *Bad Magic* (2015)
The Cure

***The Cure*** — 1976 godā dybynuota Lelbrytanejys grupa nu Crawley.

## Diskografeja

### Albumi
*Three Imaginary Boys (1979)
*Seventeen Seconds (1980)
*Faith (1981)
*Pornography (1982)
*The Top (1984)
*The Head on the Door (1985)
*Kiss Me, Kiss Me, Kiss Me (1987)
*Disintegration (1989)
*Wish (1992)
*Wild Mood Swings (1996)
*Bloodflowers (2000)
*The Cure (2004)
*4:13 Dream (2008)
*Songs of a Lost World (2024)
Siouxsie and the Banshees

***Siouxsie and the Banshees*** — 1976 godā dybynuota Lelbrytanejys poproka grupa nu Londona.

## Diskografeja

* *The Scream* (1978)
* *Join Hands* (1979)
* *Kaleidoscope* (1980)
* *JuJu* (1981)
* *Once Upon a Time / The Singles* (1981)
* *A Kiss in the Dreamhouse* (1982)
* *Nocturne* (1983)
* *Hyaena* (1984)
* *Tinderbox* (1986)
* *Through The Looking Glass* (1987)
* *Peepshow* (1988)
* *Superstition* (1991)
* *Twice Upon a Time - The Singles* (1992)
* *The Rapture* (1995)
* *The Best of Siouxsie and the Banshees* (2002)
* *The Seven Year Itch* (2003)
* *Downside Up* (2004)
* *Voices on the Air: The Peel Sessions* (1977 – 1979, 1981, 1986) (2006)
* *At The BBC* (3 CDs + 1 DVD) (2009)
Esperanto

**Esperanto** irā muoksleiga storptautyska paleigvolūda, kuru 1887 godā izveidoja ocu uorsts Ļudvigs Zāmenhofs.

## Teiklavītys
* Latvia Esperanto-Asocio
* Esperanto kurss
Storpslavu volūda

**Storpslavu volūda** (*medžuslovjansky jezyk, меджусловјанскы језык*) irā muoksleiga panslavu paleigvolūda, kas atvasynuota nu bazneicslavu volūdys, i raksteiba izlītoj kai latiņu alfabetu, tai kirilicu.

## Teiklavītys
* Storpslavu volūdys oficiala teiklavīta
* Informativais portals
* Vuordineica
Krasnojarskys nūvods

**Krasnojarskys nūvods** (krīvu: *Красноярский край*) irā nūvods Krīvejis Federacejā, Azejā. 

Nūvods irā Krīvejis centralajā daļā. 

## Nūruodis
Latvīši

**Latvīši** irā baltu tauta dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latvīšu volūdā.
Kijiva

**Kijiva** () irā Ukrainas golvysmīsts i pats leluokais mīsts. Mīstā iraid Ukrainas viesturisks ekonomiskais i poļitiskais centrs. 

## Geografeja

## Viesture

## Dzeivuotuoji

## Partnermīsti


Fails:Foreign affairs ministry in Kiev 20190505.jpg
Fails:Будинок із химерами, в якому жив архітектор Городецький.jpg
Fails:80-391-0151 Kyiv St.Sophia's Cathedral RB 18 2 (cropped).jpg
Fails:Собор Успенський2.jpg
Fails:Маріїнський палац в Києві (cropped).jpg
Fails:Андріївська церква (20210521).jpg
Fails:St. Volodymyr's Cathedral in Kiev (cropped).jpg


## Nūruodis i olūti

## Teiklavītys

* Kijiva «Енциклопедія сучасної України»
* Kijiva «Encyclopaedia Britannica»
* Kijiva «GeoNames»
Guns N' Roses

***Guns N' Roses*** — 1985 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* *Live ?!*@ Like a Suicide* (1986)
* *Appetite for Destruction* (1987)
* *G N' R Lies* (1988)
* *Use Your Illusion I* (1991)
* *Use Your Illusion II* (1991)
* *The Spaghetti Incident?* (1993)
* *Chinese Democracy* (2008)
Nirvana

***Nirvana*** — 1987 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* *Bleach* (1989)
* *Nevermind* (1991)
* *Incesticide* (1992)	
* *In Utero* (1993)
* *MTV Unplugged in New York* (1994)	
* *Singles* (1995)
* *From the Muddy Banks of the Wishkah* (1996)
* *Nirvana* (2002)
* *With the Lights Out* (2004) 	
* *Sliver: The Best of the Box* (2005)
Ramones

***Ramones*** — 1974. godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* 1976 - Ramones
* 1977 - Leave Home
* 1977 - Rocket to Russia
* 1978 - Road to Ruin
* 1979 - End Of The Century
* 1979 - It's Alive
* 1981 - Pleasant Dreams
* 1983 - Subterranean Jungle
* 1984 - Too Tough to Die
* 1986 - Animal Boy
* 1987 - Halfway to Sanity
* 1989 - Brain Drain
* 1991 - Loco Live
* 1992 - Mondo Bizarro
* 1992 - Loco Live
* 1993 - Acid Eaters
* 1995 - Adios Amigos!
* 1996 - Greatest Hits Live
* 1997 - We're Outta Here
Thirty Seconds to Mars

***Thirty Seconds to Mars*** — 1998 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* 30 Seconds to Mars (2002)
* A Beautiful Lie (2005)
* This Is War (2009)
* Love, Lust, Faith and Dreams (2013)
* America (2018)
* It's the End of the World but It's a Beautiful Day (2023)
The Mars Volta

**''The Mars Volta**' — 2001 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* *De-Loused in the Comatorium* (2003)
* *Frances the Mute* (2005)
* *Amputechture* (2006)
* *The Bedlam in Goliath* (2008)
* *Octahedron* (2009)
* *Noctourniquet* (2012)
* *The Mars Volta* (2022)
* *Que Dios Te Maldiga Mi Corazón* (2023)
* *Lucro Sucio; Los Ojos del Vacío* (2025)
Jefferson Airplane

***Jefferson Airplane*** — 1965 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* Jefferson Airplane Takes Off (1966)
* Surrealistic Pillow (1967)
* After Bathing at Baxter's (1967)
* Crown of Creation (1968)
* Volunteers (1969)
* Bark (1971)
* Long John Silver (1972)
* Jefferson Airplane (1989)
Kamelot

***Kamelot*** — 1994 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

* Eternity (1995)
* Dominion (1997)
* Siége Perilous (1998)
* The Fourth Legacy (1999)
* Karma (2001)
* Epica (2003)
* The Black Halo (2005)
* Ghost Opera (2007)
* Poetry for the Poisoned (2010)
* Silverthorn (2012)
* Haven (2015)
* The Shadow Theory (2018)
* The Awakening (2023)
Blue Öyster Cult

***Blue Öyster Cult*** — 1970 godā dybynuota Amerikys grupa.

## Diskografeja

*  Blue Öyster Cult (1972)
*  Tyranny and Mutation (1973)
*  Secret Treaties (1974)
*  Agents of Fortune (1976)
*  Spectres (1977)
*  Mirrors (1979)
*  Cultösaurus Erectus (1980)
*  Fire of Unknown Origin (1981)
*  The Revölution by Night (1983)
*  Club Ninja (1985)
*  Imaginos (1988)
*  Cult Classic (1994)
*  Heaven Forbid (1998)
*  Curse of the Hidden Mirror (2001)
*  The Symbol Remains (2020)
Kijivas Krīviszeme

**Kijivas Krīviszeme** (ukrainīšu: *Київська Русь*) bija vēsturiska vaļsteiba, kas pastāvēja no 9. līdz 13. gadsimtam. Ši vaļsteiba bova gauptuo valsts slavu cilšu teritorijā un veidoja pamatu daudzu mūsdīnu vaļsteibu izveidei, tai skaitā Ukrainas, Krīvejas un Baltkrīvejas.

Kijivas Krīviszeme izaveidojās 9. gadsimta beigos, kad vikingu (zinamu kai Varjagu) cilts vadonīs Rūriks izaveidoja vāras centru Novgorodā. Pēc tam viņa pēctecei, īpaši Oļegs un Vladimirs Lielais, paplašināja valsts teritoriju un pārcēla gauptuo pilsātu uz Kijivu.