open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ņukšu pogosts

**Ņukšu pogosts** irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts. 2011 godā Ņukšu pamatškolu davīnova Pyldys pamatškolai i tān pogosta teritorejā nivīna vuiceibu īstota navā.

## Viesture
Viesturiskai Ņukšu pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Pyldys pogostā. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Nukšys solys padūmi. 1954 godā solai davīnova likvidātū Purynu solu, a 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Gaveiku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.

## Rūbeži
Ņukšu pogosts tur rūbežu ar:
* Ludzys nūvoda Pyldys pogostu, Purynu pogostu i Vysnovys pogostu;
* Rēznis nūvoda Kaunotys pogostu i Stolerovys pogostu.

## Doba
Ņukšu pogosts atsarūn Latgolys augstainis Rāznovys kauprainis pūstumu molā. Pogosta pluots 68,52 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme vaira kai 3 tyukstūšys dekteru, meži 2050 dekteru i kriumuoji 110 dekteru. Pogostā 1999 godā 1999 godā īstateits dobys nūlīgtiņs "Pyldys azars", četrys Pyldys azarsolys irā vaļsteibys sorgojamī dobys pīminiekli jau nu 1924 gods (tān sorgoj 5 azarsolys).

### Iudini
Upis:
* Gaveiku upeite
* Iļža
* Kozupe
* Leičupeite
* Leidiukšņa
* Pylda

Pogosta teritorejā 13 azaru. Pošleluos Iudiņtveris:
* Bečeru azars - 10,8 dekteri
* Gaveiku azars
* Lelais Peisaiņs
* Lelais Zurzu azars - 77,2 dekteri
* Mozais Zurzu azars - 55,8 dekteri
* Opolais Snidzins - 46,9 dekteri
* Pyldys azars - 295 dekteri
* Sleinovys azars - 25,5 dekteri
* Stolonu azars

Pūri i peisi:
* Ziļu pūrs
* Čyžyku pūrs

## Dzeivuotuoji
Ņukšu pogostā dzeivoj 515 ļauds, nu jū 68,4% latvīšu, 26,6% krīvu i 1,4% boltkrīvu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli, pīdar Pyldys katuoļu parapejai (Pyldys bazneica atsarūn Ņukšu solā).

### Solys
Ņukšu pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos. Pošu leluos solys - Belomoiki, Gaveiki, Juzefinova, Ņukši, Pylda.

### Zeimeigi ļauds
* Juoņs Unda - muokslinīks;
* Anatolejs Gorbunovs - politiks, bejs Sativis ministrs;
* Lideja Jankovska - izsliva rūkdarbineica, nazcik paruožu dalineica.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga".
 Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Ņukšu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Ņukši" pogosta centrā (LV-5730).

## Slavvītys
* Pyldys azara dobys nūlīgtiņs;
* Pyldys muiža, pastateita 19 godusymtā;
* Sleinovys paegle, apleikmārs 1,65 m, augstums 10 m;
* Svātuo Pītera i Puovula Romys katuoļu Pyldys bazneica, kuramā izaglobuojuši obruozi nu 17.-18. godusymta.

## Nūruodis
Purynu pogosts

**Purynu pogosts** irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Kiudolovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka i feļčeru punkts. Pogosta vīneigais vuiceibu īstots - Purynu suokuškola - 2008 godā aizdareits.

## Viesture
Viesturiskai Purynu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Kaunotys pogostā. 1945 godā Kaunotys pogostā īstateja Gaveikys solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam Gaveikys sola bejus Rēznis rajonā, a nu 1962 gods Ludzys rajonā. 1962 godā solai davīnova Stolerovys solys kolkoza "Zarja" teritoreju. 1975 godā nūtyka zemu puorsameišona ar Ņukšu solu, deļtuo centrys Gaveiki nūguoja cytā pošvoldā. Gaveiku solu puorsauce par Purynu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.

## Rūbeži
Purynu pogosts tur rūbežu ar:
* Ludzys nūvoda Cyrmys pogostu, Ņukšu pogostu i Vysnovys pogostu;
* Rēznis nūvoda Stolerovys pogostu.

## Dzeivuotuoji
Konstaņtinovys pogostā dzeivoj 431 ļauds.

### Solys
Purynu pogosta ļauds dzeivoj 44 soluos. Pošu leluos solys - Auzeni, Kiudolova, Železnīki.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju naškārsoj nivīns vaļsteibys zeimebys ceļš, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Purynu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Strumpe" Kiudolovys solā (LV-5745).

## Nūruodis
Pyldys pogosts

**Pyldys pogosts** irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts, pamatškola i pyrmaškolys īstots. Brodaižūs dora katuoļu i pravoslavu parapejis.

## Viesture
Viesturiskai Pyldys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 188,1 km² i tymā dzeivova 7527 ļauds. 1945 godā Pyldys pogostā īstateja Brodaižu, Egluoju, Ņukšu, Ostrovys, Pyldys i Purynu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. 1956 godā Ludzys rajona Pyldys solai davīnova likvidātū Brodaižu solu i dali Sīnuojis rajona sovetu saimisteibys "Komunars" teritorejis. 1958 godā  sovetu saimisteibis "Komunars" 5 i 6 atdali davīnova Egluoju solai. 1975 godā davīnova dali likvidātuos Lūrupu solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.

## Rūbeži
Pyldys pogosts tur rūbežu ar:
* Ludzys nūvoda Nierzys pogostu, Ņukšu pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
* Rēznis nūvoda Kaunotys pogostu.

## Dzeivuotuoji
Pyldys pogostā dzeivoj 688 ļauds, nu jū 45% latvīšu, 48,8% krīvu i 2% boltkrīvu. Pogosta katuoli pīdar Pyldys katuoļu parapejai, kurys bazneica atsarūn Ņukšu solā, ci Brodaižu katuoļu parapejai. Pogosta krīvi pīdar Brodaižu pravoslavu parapejai.

### Solys
Pyldys pogosta ļauds dzeivoj 77 soluos. Pošu leluos solys - Boldyuni, Brodaiži, Gajova, Pylda, Tjapši.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys ceļš Kuorsova-Ludza-Bukmuiža (P49), kas irā dale nu ceļu projekta "Reitu styga".
 Taipoš sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Dzeļžaceļa linejis pogostā navā.

Pyldys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Pylda" Pyldys solā (LV-5733).

## Nūruodis
Nierzys pogosts

**Nierzys pogosts** irā Ludzys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrā dora tautys noms, biblioteka, feļčeru punkts i Nierzys pamatškola. Raipolē dora katuoļu bazneica.

## Viesture
Viesturiskai Nierzys pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1935 godā pogosta pluots beja 112 km² i tymā dzeivova 1405 ļauds. 1945 godā pogostā īstateja Lūrupu, Nierzys, Seiļu, Tymuļu i Skryņu solys padūmi, a pošu pogostu 1949 godā likvidieja. Nu 1949 gods da 1959 godam Nierzys sola bejuse Sīnuojis rajonā, a nu 1959 goda Ludzys rajonā. 1954 godā Nierzai davīnova likvidātū Tymuļu solu, 1971 godā likvidātuos Rgluoju solys sovetu saimisteibys "Nierza" teritoreju, a 1975 godā likvidātū Lūrupu solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Ludzys nūvodam.

## Rūbeži
Nierzys pogosts tur rūbežu ar:
* Ludzys nūvoda Brygu pogostu, Pyldys pogostu, Rundānu pogostu i Vysnovys pogostu;
* Sīnuojis nūvoda Ļauderu pogostu i Zaļesis pogostu.

## Dzeivuotuoji
Nierzys pogostā dzeivoj 497 ļauds, nu jū 76,1% latvīšu, 17,8% krīvu i 2,6% ukraiņu. Lelums pogosta dzeivuotuoju katuoli.

### Solys
Nierzys pogosta ļauds dzeivoj 39 soluos. Pošu leluos solys - Kušneri, Marlina, Nierza, Raipole, Vonogi.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Nierzys pogostu škārsoj dzeļžaceļa lineja Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Nierza".

Nierzys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Nierza" Nierzys solā (LV-5729).

## Nūruodis
Leluo zeile

**Leluo zeile** (; ; ; ) — zeiliņu saimis (*Paridae*) putnys. Perekli taisa kūna vysā Europā, Afrikys pūstumūs i centralajuo i vokoru Azejā. Vysucīškuok zīmoj tīpat, kur taisa perekli. Latgolā cieški sateikams putnys. Cieški sateikams zīmā pi barūtovu.

## Aproksts

Golvys vierss, reikle i pakoklys malns, pazylys pakruosys myrgu. Mugorys dale  padzoltonai zaļa.  Byudi bolti. Pakausī bolta pleme. Spuorni pazylai palāki ar gaišu škārsu jūslu. Auguma zamoškys puse dzaltona, tik reikle, jūsleņa iz kryutežys i vādara vyds i paaste malna. Muotainis auguma zamoškys puse padzoltona, a iz kryutežys malnuo jūsleņa na tik spūdra kai tāvainim. Svors 16-17 gramu.

## Dzeivisvīta
Dzeivoj vysaižūs mežūs, apleikmīstūs, parkūs, vīnpošūs kūkūs. Zīmā skraida kūpā pa 5-10 individu. Vosorā muotainis guļ pereklī, a tāvaini kūku pazorūs. Parostai vysu godu dzeivoj apleik sova perekļa, tok šaltim zīmā migrej nu pūstumim iz Vokoru Europu ci Baļteju. 

## Barūkle
Barūkli meklej zoru vaiņagā i iz zemis viersa. Vysuvaira ād kustūni, taipoš i auguoju produktus. Zīmā cieški apmekle barūtovys, kur ād gryudus, sāklys, lašini i druponys. Leluo zeile irā vierteigs suodu putyns, kurs nūād vysaižus vuodekļus.

## Nūruodis i olūti
Akneišys pogosts

**Akneišys pogosts** () irā Akneišys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Akneiša.

## Nūruodis
Burtinīka pogosts

**Burtinīka pogosts** () irā Burtinīka nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Burtinīks.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Burtinīka pogosts Burtinīka nūvoda teiklavītā
Borkovys katuoļu bazneica

**Borkovas Svāto Stanislava Romas katōļu bazneica** ir katōļu dīvnoms Modyunis nūvoda Borkovas pogostā, Borkovas cīma centrā. Borkovas bazneica pīdar pi Romas katōļu Reigas metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis. Dīvanoms valsts ir aizsorgojams kulturys pīminieklis.

Draudzy voda pravests Viktors Petrovskis. Lelokī ticeigū svātki ir Lēldinis, Svāto Stanislava dīna o Svātos Annis dīna.

## Viesture
Pyrmū katōļu kūka dīvanomu Borkovā pastateja 1793 godā Mikeļs Borhs Svāto Mikeļa Erceņgeļa gūdam. Bazneicā vadeja Varakļuonu jezuitu miseja i kūka dīvanoms beja atdareits 89 godus.

Tagadejo myura bazneica pastateita pravesta Juoņa Voloviča laikā 1882 godā, izlītojūt grafa S. Ziberga i draudzis ļaužu zīdojumus. Bazneicas projektu sastateja arhitekts K. Tihomirovs. Bazneica ir ar divim simetriskim tūrnim, nu akminim. 1896 goda veiskups Albins Simons Borkovas bazneicu koņsekreja Svāto Stanislava - mūcekļa i veiskupa gūdam.

## Nūruodis
Valmerys pogosts

**Valmerys pogosts** irā Valmerys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centris - Vonogi.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Valmerys pogosts Būrtnīku nūvoda teiklavītā
Aluojis pogosts

**Aluojis pogosts** () irā Aluojis nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Aluoja.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Aluojis pogosts Aluojis nūvoda teiklavītā
Dygnuojis pogosts

**Dygnuojis pogosts** () irā Jākubmīsta nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centris — Dygnuoja.

## Nūruodis
Jaunmeitovys pogosts

**Jaunmeitovys pogosts** irā Jaunmeitovys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Jaunmeitovā.

## Nūruodis
Secis pogosts

**Secis pogosts** irā Jaunmeitovys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys - Sece.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Secis pogosts Jaunmeitovys nūvoda teiklavītā
Bebrinis pogosts

**Bebrinis pogosts** () irā Īlyukstys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys — Bebrine.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Bebrinis pogosts Īlyukstys nūvoda teiklavītā
Piļskolna pogosts

**Piļskolna pogosts** irā Īlyukstys nūvoda teritoriskais padalīņs Sielejā. Pogosta centrys Piļskolnā.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Piļskolna pogosts Īlyukstys nūvoda teiklavītā
Limbažu pogosts

**Limbažu pogosts** irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys Limbažūs.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Limbažu pogosts Limbažu nūvoda teiklavītā
Pālis pogosts

**Pālis pogosts** irā Limbažu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys - Pāle.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Pālis pogosts Limbažu nūvoda teiklavītā
Alsviķa pogosts

**Alsviķa pogosts** () irā Olyuksnys nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta centrys — Alsvikis.

## Nūruodis
Suomu volūda

**Suomu volūda** (*suomen kiel*) — vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga igauņu, līvu, votu, sāmu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — norvegu, zvīdru i krīvu volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Suomu volūda irā Suomejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Suomu, igauņu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Zvīdrejā kasdīnā suomiskai runoj 200 tyukstūšu cylvāku i tei irā pīzeita kai minoriteta volūda. Taipoš suomiskai runoj Norvegejis pūstumūs, Finmarkys regionā, Krīvejis Federacejis Karelejis Republikā i Igaunejis pūstumūs. 

Par suomu volūdys raksteibys aizsuocieju īskaita veiskupu Mikaelu Agrikolu (1508-1557).
Kuprovys katuoļu bazneica

**Kuprovys Svātuo Ignaceja nu Lojolys Romys katuoļu bazneica** irā katuoļu dīvanoms Bolvu nūvoda Veiksnys pogosta Vackuprovys solā, 2,3 km nu Kuprovys pogosta padūmis. Kuprovys bazneica pīdar pi Romys katuoļu Reigys metropolejis Rēznis-Aglyunys diecezis.

Parapejā dora pravests Jezups Kornaševskais. Pošlelī ticeigū svātki irā Svātuo Ignata dīna.

## Viesture
Kuprovys katuoļu parapeju īstateja 1925 godā, padalūt nu Vileks i Bolvu parapejis nazcik solu. Bazneicu pastateja treis godus piečuok, 1928 godā. Natuoli nu Kuprovys dzeļžaceļa stacejis ceļamolā pastateja uoriskai gondreiž parostu kūka nomu. Nomu stateja iz augstim akmiņa pundamentim. Kairā molā sataiseja treisustobu dzeivūkli ar vyrtuvi plebanejai, a lobā molā lyugšonu nomu. Dīvanoma pastateišonu vadeja pravests Bronislavs Kivrāns. 

Bazneicys smiļterī pastateits krysts, pi kura vys vēļ nūteik lopu mieneša dzīduojumi Dīvamuotis gūdam.

## Nūruodis
Līpys pogosts

**Līpys pogosts** irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Līpā. Pogostā dora biblioteka i tautys noms, Līpys pamatškola, pyrmškolys īstate "Saulīte", buoreņtīsa, Eduarda Veidenbauma memorialais muzejs "Kalāči".

## Nūruodis
Mārsnānu pogosts

**Mārsnānu pogosts** irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Mārsnāni. Pogostā dora biblioteka, tautys noms, Mārsnānu pamatškola i feļčeru punkts.

## Nūruodis
Prīkuļu pogosts

**Prīkuļu pogosts** irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Pogosta i vysa nūvoda administrativais centrys - Prīkuli. Pogostā dora biblioteka, tautys noms, buoreņtīsa i komunalsaimisteiba. Pogosta teritorejā pīcys vuiceibu īstatis - Prīkuļu pamatškola, pyrmškolys īstate Prīkuļūs i Juoņmuižā, Cāsu dailis školys Prīkuļu filials i Prīkuļu i Juoņmuižys Vaļsteibys tehnikums (da 2011 godam div atseviškys īstatis).

## Nūruodis
Satversme

**Satversme** ir Latvejis konstituceja aba pamatlikums. Jū pījema Satversmis Saguojums 1922 goda pebreļa mienesī.
Vasalovys pogosts

**Vasalovys pogosts** irā Prīkuļu nūvoda teritoriskais padalīņs Vydzemē. Administrativais centrys Vasalovā. Pogostā dora tautys noms, biblioteka, specialuo pyrmškolys īstate i feļčeru punkts.

## Rūbeži
Vasalovys pogosts tur rūbežu ar:
* Prīkuļu nūvoda Prīkuļu pogostu;
* Cāsu nūvoda Vaivys pogostu;
* Raunys nūvoda Raunys pogostu;
* Vacpībolgys nūvoda Dzierbinis pogostu.

## Nūruodis
Valdis Dombrovskis

**Valdis Dombrovskis** (dzims 1971 goda labeibys m. 5 d.) — Latvejis ministru prezidents nu 2009 goda. Aiz laika jis beja Seimys deputats, finanšu ministris i Europarlamenta deputats. Piec vuiceibys fiziks i ekonomists.
Modūnis nūvods

**Modūnis nūvods** () irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē, kas sasadora nu četrom mīstim i 21 pogostu.
Stabuļnīku pogosts

**Stabuļnīku pogosts** irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms, biblioteka i feļčeru punkts Stabulnīku solā i Viļceņu staroveru parapeja Viļceņu solā.  Pogosta centrys Stabulnīki.

## Viesture
Viesturiskai Stabuļnīku pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleiciņa Vydsmuižys pogostā.  1945 godā Vydsmuižys pogostā īstateja Stabuļnīku solys padūmi. 1954 godā Stabuļnīku solu daškiera Vydsmuižys (Gaļānu) solai.  1973 godā Vydsmuižys solys Kirova kolkoza teritoreju padaleja pa sevim i nu jauna īstateja Stabuļnīku solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.

## Rūbeži
Solujuoņu pogosts tur rūbežu ar:
* Ribinišku nūvoda Ribinišku pogostu, Seiļukolna pogostu i Vydsmuižys pogostu;
* Preiļu nūvoda Suovānu pogostu.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vīns vaļsteibys zeimebys autoceļš Viļāni-Preili-Špogi (P58) i nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Stabuļnīku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Stabuļnīki (LV-5333).

## Slavvītys
* Pastaru patmalis - vīneiguos Latvejā rekonstruātuos holandīšu tipa patmalis, dora i myuslaikūs.
* Viļceņu staroveru cierkva.

## Nūruodis
Aglyunys pogosts

**Aglyunys pogosts** () — Aglyunys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogosta centrys — Aglyuna. Pogostā dora pyrmaskūlys īstots, vydsskūla, katuoļu gimnazeja, sporta skūla, bazilikys kora skūla i breivuo laika centrys Aglyunys solā i internatpamatskūla i profesionaluo vydsskūla Jaunaglyunys solā. Taipoš dora feļčeru punkts, socialū ryupestu noms i socialuo atspaida noms bārnim. Biblioteka i tautys noms atsarūn pogosta centrā.

## Viesture
Viesturiskai Aglyunys pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa **Kapeņu pogostā**. 1936. godā nu Kapeņu pogosta padaleja Aglyunys pogostu. 1945. godā Aglyunys pogostā īstateja Aglyunys, Jaundzemu, Kruoceitis, Rušyuna, Runtuļu i Salinīku solys padūmi. 1954. godā Aglyunys solai daškiera Kruoceitis solu, a 1960. godā i Salinīku solu. 1990. godā solu reorganizej kai pogostu. 2009. godā īstateja Aglyunys nūvodu i pogosts dasaškiera kai administrativa teritoreja.

## Rūbeži
Aglyunys pogosts tur rūbežu ar:
* Aglyunys nūvoda Gruoveru, Kastulinys i Škeļtovys pogostu;
* Daugpiļs nūvoda Ombumuižys i Vyšku pogostu;
* Ribinišku nūvoda Rušyuna pogostu.

## Nūruodis
Krystapiļs nūvods

**Krystapiļs nūvods** — Latvejis administrativai teritoriskais dalejums Latgolā, sasadorūšs nu sešu pogostu. Administrativuo centra navā, nūvoda dūme uors nūvoda teritorejis Jākubmīstā.

## Nūruodis
Kuorsovys nūvods

**Kuorsovys nūvods** () — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Latgolā, sasadorūšs nu sešu pogostu i Kuorsovys mīsta.

## Nūruodis
Ruguoju nūvods

**Ruguoju nūvods** — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu divu pogostu.

## Nūruodis
Solujuoņu pogosts

**Solujuoņu pogosts** irā Ribinišku nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora Sylajuoņu pamatškola, kulturys noms, biblioteka Sylajuoņu i Kotļarovys solā, feļčeru punkts.  Pogosta centrys Solujuoni.

## Viesture
Viesturiskai Solujuoņu pogosta teritoreja bejuse Rēznis apleicinī. 1935 godā Sylajuoņu pogosta pluots beja 249,2 km² i tymā dzeivova 9684 dzeivuotuoju. 1945 godā pogosta teritorejā īstateja Antonišku, Kausys, Kotļarovys, Nikitišku, Ribinišku, Rušonicys Sylajuoņu, Timošyšku i Vīmyna solys padūmi, a pošu pogostu likvidēja. 1954 godā Sylajuoņu solai daškiera likvidātū Kotļarovys solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2004 godā kai administrativa teritoreja pogosts dasaškiera Ribinišku nūvodam.

## Rūbeži
Solujuoņu pogosts tur rūbežu ar:
* Ribinišku nūvoda Ribinišku pogostu, Rušyuna pogostu i Vydsmuižys pogostu;
* Rēznis nūvoda Sylmolys pogostu i Vīmyna pogostu.

## Dzeivuotuoji
Solujuoņu pogostā dzeivoj 507 ļauds.

### Solys
Solujuoņu pogosta ļauds dzeivoj 30 soluos. Pošu leluos solys - Bykova, Čirvinīki, Kotļarova, Rozalina, Solujuoni (pogosta centrys).

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj tik vītejuos zeimeibys celi - Malta-Solujuoni (V570), Pušs-Vīmyns-Solujuoni-Ribiniški (V577) i cyti mozuoki. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Solujuoņu pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Solujuoni (LV-5330).

## Slavvītys
* Kostigu staroveru cierkva
* Solujuoņu parks

## Nūruodis
Osotys piliskolns

**Osotys piliskolns** — senejs latgaļu piliskolns Krystapiļs nūvoda Kūku pogostā, sūpluok nazkodejuos Osotys muižys vītys, 4 km augš Jākubmīsta. Pasaceļ Daugovys lobajā molā, morenu augstainis golā. Nazkodejuos latgaļu zemis Osotys administrativais centris. Samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) – 10 m. 

## Aproksts
Piliskolns - morenu kauprys, paaugstynuots par 10 metrim. Pūstumu, reitu i dīnavydu pusis pīkaļnis aptak Duorzupeite (seņuok Lagzde). Piliskolna laukums ovals, 67,5 x 55 m. Vokoru pusē 2 m augsta vale, iz kura izkosts gruovs. Pūstumreitu i dīnavydu pusē ap 1,5 dekteru pluotā bejuse dzeivojamuo vīta, vokoru pusē - kopuvīta.

## Viesture
Apdzeivuots nu 1 godu tyukstūšys pyrma Krystus da 13 godusymtam. Latgaļu apdzeivuotuo Osotys piļsnūvoda administrativais i militariskais centris, kurs beja pavaļdeigs Gersikys kieneņam. Piliskolnā bejušuo piļs pīmynāta 1211 i 1225 godā. Pīdariejuse Reigys veiskupam. 1211 godā Osotys piļsnūvods daškierts Livonejis veiskupejai. 1237 godā Reigys veiskups natuoli nu Osotys pastateja Krysta pili (*vuocīšu*: Kreutzburg), nu tuo laika Osotys piliskolns sovu ītaku pagaisynoj. 1511 godā jau pīmynāts Krystapiļs mīsts.

## Nūruodis i olūti
Preiļu nūvods

**Preiļu nūvods** — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā, sasadorūšs nu četru pogostu i vīna mīsta. Nūvodu 2000 godā īstateja Preiļu mīsts, Preiļu pogosts i Juosmuižys pogosts, a 2009 godā jam dasaškiera Pelieča pogosts i Suovānu pogosts.

## Nūruodis
Olyuksnys nūvods

**Olyuksnys nūvods** — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē i Latgolā, kas sasadora nu Olyuksnys mīsta i 15 pogostim.
Beverinys nūvods

**Beverinys nūvods** () — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Vydzemē, kas sasadora 3 pogostim — Brenguļu, Kauguru i Trykuotys pogosta.
Latgali

**Latgali** aba **latgalīši** irā baltu etniskuo grupa, dzeivojūša pa lelumam Latvejis teritorejā i runojūša pa lelumam latgaļu volūdā. Latgaļu volūda pīdara pie baltu volūdu grupys i ir latvīšu volūdys vēsturiskuo paveids. Muosdīnūs latgaļu volūda tiek izmantuota literaturā, presē, muzikā i izgleiteibā. Latgalīšu kulturys i volūdys saglobuošona ir svareiga latvīšu nacionaluos identitatejs daļa.

Muosdīnūs latgaļi aktīvi dzeivo ne tikai Latgolā, bet ari cytys Latvejis vītās i ārpus volsts, saglobuojūt saikni ar sovu kulturys i volūdys pūrmantojumu.

Latgaļu kultūrai raksturēga ir stipra katuoļu ticeiba, baguota ļaudyskūo tradiceju i dzeismu pūrmantuošona, ari īpašs godiņš pret ģimeni i dzymtū zemi. Latgolā saglobuota daudza senys parašys, godi, i tradicionāli svātki.

## Etnonims (pošpasauka)

Da XVI godusymtam apzeimīni *latgaļs* i *latvīts* lītuoti kai sinonimi i par latgalim-latvīšim saukti viņ Daugovys lobuos molys dzeivuotuoji, t. i., tī, kurī beja šudiņdīnys Latgolā i Vydzemē. A Daugovys kairuos molys (niulejuos Kūrzemis i Zemgolys) dzeivuotuoju par latvīšim nasauce.

## Pošatmane i statuss

## Nūruodis i olūti
Ohotys jiura

**Ohotys jiura** – Klusuo okeana baseinam pīdareiga jiura iz vyds Kamčatkys pussolys i Kurilu jiursolu. Pasaukta pa upis vuordam *Ohota*, kurs otkon cielīs nu evenku volūdys vuorda *окат, okat* 'upe'.

Iz vyds Ohotys jiurys i Japanejis jiurys irā Sahalina jiursola.
Kruoslovys nūvods

**Kruoslovys nūvods** — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Latgolā i Sielejis reitūs, sasadorūšs nu vīnpadsmit pogostu i vīna mīsta. Nūvodu 2001 godā īstateja Kruoslovys mīsts i Kruoslovys pogosts, a 2009 godā jam dasaškiera Aulejis pogosts, Indreicys pogosts, Iudreišu pogosts, Izvolta pogosts, Kaļnīšu pogosts, Kumbuļa pogosts, Pīdrujis pogosts, Pūstinis pogosts i Skaista pogosts nu Latgolys i Kapļovys pogosts nu Sielejis.

## Nūruodis
Arņs Slobožanins

**Arņs Slobožanins** () – latgaļu rokmuzykants, grupys *[[Dabasu durovys]]* īstateituojs i vadeituojs, muzykys producents, regularūs kuļturys pasuocīņu (*[[Boņuks]]*, *[[Muzykys skrytuļs]]* i ct.) leidzaorganizators i vediejs.
Cyblys pogosts

**Cyblys pogosts** () irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora tautys noms, vydsskūla, pyrmaskūliņs īstots, nūvoda muzejs, biblioteka Cyblā i Felicianovā, felčeru punkts i komunalsaimisteiba.

## Viesture
Viesturiskai **Eversmuižys pogosta** teritoreja bejuse Ludzys apleicinī. 1925 godā pasaukts par Cyblys pogostu.  1935 godā pogosta pluots bejs 231,4 km². 1945 godā īstateita Cyblys, Franapolis, Vysnovys, Jaseņcu, Leidumnīku i Ozupinis solys padūme, a pogosts likvidāts. 1954 godā Cyblys  solai daškiersta Franapolis sola, 1975 godā Ozupinis sola, a 1979 godā daļa Vysnovys i Brigu solys. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2000 godā kūpā ar Leidumnīku pogostu īstateja Cyblys nūvodu.

## Rūbeži
Cyblys pogosts tur rūbežu ar:
* Cyblys nūvoda Blontu pogostu, Leidumnīku pogostu, Zviergzdiņa pogostu;
* Ludzys nūvoda Brigu pogostu i Vysnovys pogostu.

## Doba
Pogosta vokoru i dīnavydu daļa irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē, a reitu daļa Latgolys augstainis Būrzovys kauprainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 172,7 m vjl pi Vabaļu solys.

### Iudini
Upis:
* Iļža
* Soltupeite

Iudiņtveris:
* Felicianovys iudiņtvere

Pūri i peisi:
* Akašu pūrs
* Cjapku pūrs

## Dzeivuotuoji
Cyblys pogostā dzeivoj 923 ļauds.

### Solys
Cyblys pogosta ļauds dzeivoj 29 soluos.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja „Vysnova” linejā Krystapiļs—Sīnuoja 10 kilometru nu pogosta centra.

Cyblys  pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale „Cybla” (LV-5709).

## Slavvītys
* Cyblys nūvoda muzejs
* Cyblys vydsskūlys nūvodtiemeibys muzejs
* Eversmuižys muiža i parks
* Eversmuižys Svātuo Andryva Romys katuoļu bazneica
* Evrersmuižys kulturviesturis i dobys styga

## Nūruodis
Leidumnīku pogosts

**Leidumnīku pogosts** irā Cyblys nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora biblioteka, felčeru punkts i katuoļu parapeja.

## Viesture
Viesturiskai Leidumnīku pogosta teritoreja bejuse Ludzys apleiciņa Cyblys pogostā. 1945 godā Cyblys pogostā īstateita Leidumnīku solys padūme. 1956 godā Leidumnīku solai daškiersta Jaseņcu sola. 1971 godā Leidumnīku solys Puškina kolkoza teritoreju daškiera Kryvandys solai, a 1973 godā vysu Kryvandys solu daškiera Leidumnīkim. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2000 godā kūpā ar Cyblys pogostu īstateja Cyblys nūvodu.

## Rūbeži
Leidumnīku pogosts tur rūbežu ar:
* Cyblys nūvoda Cyblys pogostu i Blontu pogostu;
* Ludzys nūvoda Brigu pogostu;
* Krīvejis Federacejis Opskovys apgabaļa Krasnogorodskys rajonu.

## Doba
Pogosta zemis irā Mudovys zamainis Sīnuojis leidzonainē. Pogosta pošu augstuo kaupre 135,2 m vjl pi Josku solys. Vydyskais pogosta augstums byun apmārai 100 m vjl. Pogosta teritorejā cīši daudzi pūru, peisu i mežu.

### Iudini
Upis:
* Kurjanka
* Rūbeža upe
* Sīnuoja (upe)

Iudiņtveris:
* Doļkys azars
* Kurjanovys azars
* Lebedinca azars
* Pīteļs
* Zabolotjes (Aizpūris) azars
* Sīnuojs

Pūri i peisi:
* Akašu pūrs
* Jasku pūrs
* Josku peiss
* Kryvandys pūrs
* Lebedinca pūrs
* Spirku pūrs

## Dzeivuotuoji
Leidumnīku pogostā dzeivoj 380 ļauds.

### Solys
Leidumnīku pogosta ļauds dzeivoj 41 soluos.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju vaļsteibys zeimeibys celi naškārsoj, sative nūteik pa nazcik vītejuos zeimeibys celim. Taipoš pogostu naškārsoj nivīna dzeļžaceļa lineja. Tyvuokuo staceja "Vysnova" linejā Krystapiļs-Sīnuoja 20 kilometru nu pogosta centra.

Leidumnīku  pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kušneri(LV-5719).

## Slavvītys
* Aizpūris Vysusvātuokuos Jaunivis Marejis - ticeigūs paleiga Romys katuoļu bazneica
* Kryvandys Svātuo Sorgeņgeļa Mikaila pravoslavu cierkva
* Seimaņu lelakmiņs
* Vaidu muzejs

## Nūruodis
Narcise

**Narcise** (*Narcissus*) – amariliņu (*Amaryllidaceae*) saimis auguoju ciļts. Pasauka izacāluse nu greku volūdys vuorda *narkao* - reibeigs; zīdi tur stypru reibeigu smuordu. Daudzigadeigi seipulauguoji. Kuots gars, bez lopu, ar nazcik pamatlopom. Zīdi gona makani, parostai pa vīnam ci pa nazcik kūpā. Sāklys malnys, opolys ci styurainis.

Ciļtī ap 50 škiru; aug vysuvaira Vydsjiurys regiona vokoru daļā. Latgolā audzej 3 škirys: boltuos aba ailinīku narcisis, pušku narcisis i dzaltonuos narcisis (*Narcissus pseudonarcissus*). Īvaiseits daudzi škiru izmeju.

## Pasauka
Senejūs greku mitologejā stuosteits par cīši skaistu jauniekli, kura vuords beja Narciss. Jis tai sevi mīļuojs, ka apleik nikuo namanejs i vys vierīs iz sova šmukuo vaiga iudiņa atspeidīnī. Partū dīvi jū nūstruopiejuši i puormejuši par puči, kura sovu zīdu pagrīzuse iz suonu tai zamai, kaiba vārdamuos iudiņa spīgelī.


Fails:Narcissus pseudonarcissus0.jpg|*Narcissus pseudonarcissus*
Fails:Narcissus.radiiflorus.1658.jpg|Ailinīku narcise (*Narcissus.poeticus*)
Fails:Narcissus field near Keukenhof.jpg|Narcišu teirums Nīderlaņdejā pi Keukenkofys
Fails:One daffodil bulb.jpg|Narcišu seipuls
Fails:Narcisă (Narcissus poeticus) în Poiana Narciselor, județul Brașov.JPG|''Narcissus poeticus
Kuritiba

]
**Kuritiba** ( [kuɾi'tibɐ] voi [kuɾi'tʃibɐ]) irā mīsts Dīnavydu Brazileja, Paraná golvysmīsts. Pošā komunā irā 1 800 000 dzeivuotuoju. Juos pluots irā 430.9 km², i dzeivuotuoju bīzeiba — 4 056,721 dzeiv./km².

## Galereja

Fails:Bus Stops 3 curitiba brasil.jpg|
Fails:Museu Oscar Niemeyer 2 Curitiba Brasil.jpg|
Fails:Rua xv curitiba.jpg|
Fails:Southern Brazil in the Winter.jpg|
Fails:Universidade Federal do Parana 3 Curitiba Parana.jpg|
Fails:Ópera de arame - Curitiba.jpg|
Fails:PacoDaLiberdadeCuritiba1.JPG|
Fails:ParkParqueTanguaCuritiba.jpg|


## Teiklavītys
* https://web.archive.org/web/20140626034932/http://www.curitiba.pr.gov.br/ 
* http://www.curitiba-brazil.com
Posta karteņa

**Posta karteņa aba karteņa** - posta syutejuma forma ar rakstisku viestejumu. kuru var nūsuyteit bez kuvera. Pataiseita iz bīza papeira ci kartona. Parostai posta karteņai vīnā pusē irā atvaigs, a ūtrā pusē vīta tekstam, sajiemieja adresam i posta štempeļam. Vysuvaira pīlītoj kai svātku apsveikumu ci pīminis duovanu nu kaida ceļuojuma. Kuruos nakuruos vaļsteibuos posta karteņu syuteišona irā liešuoka kai viestuļu nūsyuteišona. Myuslaikūs, izaraistejūt modernajom tehnologejom, pasaruodejušs i elektroniskuos posta kartenis, kurys nūsyuta pa e-postim ci SMS formā.

Posta karteņu tiemiešona i kolekcioniešona irā zineibys atzare Filokarteja.

## Viesture
Gryuši pasaceit, kas izdrukavuojs pyrmū posta karteņu. Itys vaicuojums irā vīns nu pošu popularuokūs i pretruneigūs filokartejis tiemiešonā. Tys izaškir nu iņterpretacejis, kas irā karteņa, a kas vaira nā. Par pyrmū posta karteņu pījimts īskaiteit Desmainsons graviru nu Praņcejis, kura nūsyuteita 1777 godā. Tys beja atzeimuots "l. "Almanach de la Petite Poste de Paris" (Parizis posta atdalē).

## Nūruodis i olūti
Plīksnis

**Plīksnis** (anglīšu: *(geological) rock, subsurface rock, geological material*, latvīšu: *iezis*, lītaunīku: *uoliena*, krīvu: *горная порода*) - vīnmuka litosferys daļa, sasadorūša nu vīna tuo poša voi nazcik tūs pošu mineralu (mineralu škiru). Plīkšņus klasificej pa jūs izaceļšonai (genezei), mineraliskajam kimiskajam sadoram i pa strukturai (sataisūšūs daleņu teksturai). Pa izaceļšonai plīkšņus padola iz magmatiskajim plīkšnim, nūsādplīkšnim i metamorfiskajim plīkšnim. Ar plīkšņu tiemiešonu aizajam geologejis atzaris petrologeja i petrografeja, nūsādplīkšņu tiemej i litologeja.

## Magmatiskī plīkšni
*Golvonais rakstīņs: [[Magmatiskī plīkšni]]*.

Magmatiskī plīkšni atsarūn nu magmys sasadola iz divejom pamatkategorejom: intruzivī plīkšni aba plutoniskī plīkšni, dzilīņplīkšni i efuzivī plīkšni aba vulkaniskī plīkšni. Intruzivī plīkšni ceļās, kod magma izalej pa Zemis viersu, atsaļ i kristalizejās. Efuzivī (vulkaniskī) plīkšni atsarūn tūlaik, kod magma dasnādz Zemes viersu kai lava. Intruzivī plīkšni kristalizejās lānas, atsoldami godu tyukstūšu i milijonu garumā, aiztuo vulkaniskī plīkšni atsaļ i sacītej par nazcik dīnu ci nedeļu.

## Nūsādplīkšni
*Golvonais rakstīņs: [[Nūsādplīkšni]]*.

Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.

## Metamorfiskī plīkšni
*Golvonais rakstīņs: [[Metamorfiskī plīkšni]]*.

Metamorfiskī plīkšni atsarūn tūreiz, kod sevkura plīkšņu atmeja (īskaitūt i metamorfiskū plīksni, pasadarejušu jau agruok) teik izškireigūs temperaturys i spīdīņa apstuokļūs. Itei temperatura i spīdīņs vysod augstuoki na pi Zemis viersa, i jim vajaga byut gona augstim, kab puormeitu plīksnī asūšūs mineralus par cyta tipa mineralim, a voi cytom tūs pošu mineralu formom. 

Nu plīkšņu sasadora Zemis gorūza (tymā vydā litosfera i maņteja).
Palāda

**Palāda** (**palādys** aba **eistynuos palādys**, latiņu: *Strix*) -  peliediņu (*Strigiformes*) putnu ciļts, pīdareiga palādu dzimtei (*Strigidae*). Eistynūs palādu ciļtī myuslaikūs irā 15 dzeivu škiru.

Eistynūs palādu škirys sateikamys daudzumā koņtinentu: Eurazejā, Afrikā, Pūstumamerikā i Dīnavydamerika. Daudzi škiru dzeivoj plotā arealā iz pūstumu pusrutuļa. Aiztuo nazcik škiru, seviški dīnavydūs dzīvojūšūs, irā eņdemiskys. Latvejā sateikamys 3 eistynūs palādu škirys: sātys palāda (*Strix aluco*), Uralu palāda (*Strix uralensis*) i pūstumu palāda (*Strix nebulosa*). Pūstumu palāda Latvejā aizskrīn iz rata.

## Izavierīņs i soveibys
Eistynuos palādys vydyska leluma ci leli peliedini putni. Juos strypra i rūna auguma. Vysuleluokuo ciļtī irā pūstumu palāda, jei var byut net da opūga (*Bubo bubo*) lelumam, muotainis auguma garums var dasnēgt 84 cm. Eistynuos palādys natur spolvu pliekšu pi ausu, kaidys soveigys, pīvadumam, opūgim (*Bubo*), partū ituos ciļts kod nakod sauc par **bezausiņu palādu ciļti**. Eistynuos palādys izsaceigai naktini putni, dzeivojūši pa mežim natuoli da cylvāka sātom. Eistynuo palādys medej skraidīnī i barojās ar cytim putnim, ruopačim i mozim zeideituojim, vaira vēļ ar grauzačim.

## Sistematika
* ciļts **Eistynuos palādys** (*Strix*)
** Afrikys meža palāda (*Strix woodfordii*)
** Bryunuo meža palāda (*Strix leptogrammica*)
** Čako palāda (*Strix chacoensis*)
** Hama palāda (*Strix butleri*)
** Plemuotuo meža palāda (*Strix seloputo*)
** Sātys palāda (*Strix aluco*)
** Plemaine palāda (*Strix occidentalis*)
** Raibuo meža palāda (*Strix ocellata*)
** Bryunkuojaine palāda (*Strix rufipes*)
** Bryunstreipaine palāda (*Strix hylophila*)
** Raudonu palāda (*Strix fulvescens*)
** Sičuaņa palāda (*Strix davidi*)
** Streipaine palāda (*Strix varia*)
** Uralu palāda (*Strix uralensis*)
** Pūstumu palāda (*Strix nebulosa*)

Kod nakod eistynūs palādu ciļtei daskaita i tropūs dzeivojūšū Dīnavydamerikys palādu ciļti (*Ciccaba*).

## Nūruodis


## Uorejuos nūruodis

* Genus Strix
* Owl Pages: Strix


Fails:Brown wood owl.jpg|Bryunuo meža palāda (*Strix leptogrammica*)
Fails:Tawny wiki.jpg| Sātys palāda (*Strix aluco*)
Fails:Northern Spotted Owl.USFWS.jpg| Plemaine palāda (*Strix occidentalis*)
Fails:Strix-varia-005.jpg| Streipaine palāda (*Strix varia*)
Fails:Sowa uralska Strix uralensisPL.jpg| Uralu palāda (*Strix uralensis*)
Fails:Strix nebulosaRB.jpg| Pūstumu palāda (*Strix nebulosa*)
Eņdemizmys

**Eņdemizmys** (nu  (*endēmos*) — 'vītejais') ira pasaruodīņs, kod auguoju ci dzeivinīku škira, ciļts voi dzimte sateikama viņ aprūbežuotā geografiskā apgabalī i nasateikama nikur cytur iz Zemis viersa.

Daudzi eņdemisku škiru var atrast geografiskai ci ekologiskai atškiertūs apvydūs, pīv., jiursoluos, pa kolnim, dziļūs azarūs. Regioni ar augstu eņdemizmu — Havaju jiursolys, Madagaskara, Jaunkaledoneja, Australeja, Jaunzelaņdeja, Baikala azars. Atškir paleoeņdemus — škirys i ciļts, kurūs areali šaurynojās, i neoeņdemus — jaunys škirys, ciļts i tt., kurys vēļ naaizspēja pasaplateit. 

Eņdemizma preteimeiba — kosmopolitizmys, kod škira sateikama gondreiž vysur iz Zemis viersa.
Skeletons

**Skeletons** - zīmine sporta atmeja, kuramā cylvāks brauc pa lads trasi ar seviškom napalelom kamaneņom. Itei sporta atmeja aizasuoce Sanktmoricā, Šveicejā. Vysuaugstuokais skeletona rāda īstots irā Vydtautyskuo Bobsleja i tobogana federaceja (FIBT). Skeletons Olimpiskajuos kaituos beja īslāgts 1928 godā, sasaveicīni skeletonā nūtyka da poš 1948 gods Zīmys olimpiskajom kaitom, piečuok itū sporta atmeju izjēme nu programys. Tok 2002 godā skeletons nu jauna beja īslāgts Olimpiskūs kaitu programā.

## Uorejuos nūruodis
* FIBT teiklavīta
Nūsādplīkšni

**Nūsādplīkšni** - plīkšni, atsaroduši nūsāstūt seņuok pasataisejušu plīkšņu ieršonys produktim ci vulkaniskūs voi biologiskūs procesu materialiem. Nu Zemis gorūzys kūpeiguo apjāmuma nūsādplīkšnim teik viņ 8%, tok iz Zemis viersa jī vysucīšuok paplateitī i vysucieškuok sateikamī plīkšni. Samārā pluona nūsādplīkšņu kuorta apkluoj magmatiskūs i metamorfiskūs plīkšņu kluoškus, nu kurūs sasadora Zemis gorūzys pamatmasa.

Nūsādplīkšni ceļās, izalikalejūt klastiskajom nūsādom, organiskajai lītnai voi kimiskajom nūsādom (evaporitim). Piec izalikaliešonys dalenis sapluokšt i cemeņtejās — ituo procesa sauc par diagenezi. Nūsādplīkšni pasataisa iz Zemis viersa ci tyvai da jam.
Moravīšu volūda

**Moravīšu volūda** (*moravščina*, IPA: [morafʃt͡ʃina]) irā slavu volūda, kuru kai dzymtū runoj daļa cylvāku Moravejā, viesturiskā regionā iz vyds Europys. Pa izškireigim apskaitim jei irā dzymtuo volūda 108 469 cylvākim.

## Nūruodis i olūti
Pļaveņu nūvods

**Pļaveņu nūvods** — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē i pa daļai Latgolā (Gūsteni i daļa nu Aivīkstis pogosta), kas sasadora nu Pļaveņu mīsta i 3 pogostim.
Kūknuoja nūvods

**Kūknuoja nūvods** () — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē, kas sasadora nu 3 pogostim.
Akneišys nūvods

**Akneišys nūvods** () — Latvejis administrativais teritoriskais dalejums Sielejā, kas sasadora nu Akneišys mīsta i 3 pogostim — Akneišys, Gārsinis i Osoris pogosta
Bruocānu nūvods

**Bruocānu nūvods** () irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Kūrzemē, kas sasadora nu Bruocānu mīsta i 4 pogostim — Blīdinis, Cīceris, Gaiku i Remtis pogosta.
Bezsvors

**Bezsvors** irā stāte, kuramā lītyns natur svora, t.i. spāks, ar kurū atspaids veic lītynu, leidzynojās nullei. Itaida stāte ceļās tūlaik, kod lītyns breivajā krisšonā, a voi lītyna atspaida padreizīņs teik vīnaids ar breivuos krisšonys padreizīni. Bezsvorā irā sevkurs orbitā palaists kosmiskais aparats, kuruo dzeitivi izslāgti (naskaitūt Zemes atmosferys, Saulis gaismas spīdīņa i ct. samārā mozzeimeigu spāku veicis).

Kod nakod svora gaisšonu jauc ar gravitacejis gaisšonu; irā net sapratīni „nullis gravitaceja” i „mikrogravitacija”, tok nu ziniskuo redzīņa itys aptuomeņ. Pīvadumam, var apsavērt Vydtautyskū kosmiskū staceju (VKS), kuruos orbitys augstums apmāram 350 km. Itymā atostumā breivuos krisšonys padreizīņs irā 8,8 m/s², ite viņ par 10% mozuok na pi Zemis viersa. VKS bezsvors ceļās deļ stacejis kusteibys orbitā ar pyrmū kosmiskū dreizumu.
Drypatys

**Drypatys** aba **drypatuošona** irā kaita, kuramā zynoms skaits kaitātuoju nūsagloboj apleicīnē i gaida, cikom jūs atrass (parostai) vīns ci vaira maklātuoju. Koleņ cyti kaitys dalinīki nūsagloboj, maklātuojs stuov zynomā vītā (pīvādumam, pi stulpa, kūka, styura) i aizagrīzs, nasavārdams daskaita da dasarunuotam skaitļam i tūreiz jau īt maklātu. 

Kod maklātuojs ītiemej vīnu nu nūsaglobuotuoju, jis ap itū paviestej skonā bolsā, i atrostais rauga kai varams mudruok daskrīt da tai vītai, kur maklātuojs skaiteja da dasarunutojam skaitam, pyrma kai guoja maklātu. Itai skrīdami, atrostais i maklātuojs veicās, kurs dreižuok dativēs da tai vītai i dasiss (pīv., pi stulpa, kūka, styura), bolsā saklīgdami: „Drypatā, drypatā!” Ka maklātuojs pyrmais daskrīn i „dasyt drypatā„, to parostai jis vēļ dasoka i atrostuo kaitātuoja vuordu, pīvadumam: „Drypatā, drypatā, Juoņs!”. Ka tys nūsaglobuotuojs, kurū maklātuojs atroda pošu pyrmū, naaizspiej daskrīt i „dasist drypatā” agruok par maklātuoju, tūlaik itys pyrmais atrostais cytā kaitys aiļā (kurei suoksīs tūlaik, kod vysi nūsaglobuojušī byus atrosti) īs par maklātuoju. 

Pa cytam, mozuok zynomam, kaitys variantam, maklātuojs, atrozdams nūsaglobuotuoju, sevkuru reizi saklīdz bolsā: „Drypatā, drypatā”, i vysi jau atrostī paleidz maklātuojam meklēt vēļ naatrostūs kaitys dalinīku.
Medņovys pogosts

**Medņovys pogosts** irā Vileks nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogosta centrys Semanovā. Pogostā dora Viduču pamatškola, pyrmaškoliņs īstots, biblioteka, tautys noms, apleicis vuiceibys centrys, jaunīšu centrys "Sauliszīds" i invalidu sporta i rehabilitacejis centrys. Bazneicu ci cierkvu pogosta teritorejā navā.

## Viesture
1945 godā Abrinis apleiciņa Vileks pogostā īstateja Medņovys solys padūmi. Medņovys sola bejuse Vileks apleicinī (1945-1949), Abrinis rajonā (1949-1959) i Bolvu rajonā (nu 1959 gods). 1954 godā Medņovai davīnova likvidātū Vyduču solu. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Vileks nūvodam.

## Rūbeži
Medņovys pogosts tur rūbežu ar:
* Vileks nūvoda Susāju pogostu, Škilbānu pogostu, Vacumu pogostu i Vileks mīstu;
* Bolvu nūvoda Barzkolna pogostu i Lozdulejis pogostu. 

## Doba
Pogosta vokoru daļa irā Reitulatvejis zamainis Atzolys pacylumā, a reitu daļa Mudovys zamainis Abrinis pacyluma pazamynuojumā. Pošu augstuo kaupre - Kanguru kolns (144 m vjl) pogosta dīnavydūs, Kanguru solā. Klimats koņtinentals. Gaisalaiks, samārojūt ar cytim Latgolys pogostim gon buorgs. Solsaimesteibai lītojamuo zeme sadora 37% pogosta teritorejis, a meži 50,9% pogosta zemu.

### Iudini
Upis:
* Bušma
* Guorova
* Ludumka
* Keira
* Nīdrupeite

Iudiņtveris:
* Iļzeņu azars (3,1 dekters)
* Lodumys azars (2,6 dekteri)
* Raču azars (1 dekters)

Pūri i peisi:
* daļa nu Leluo pūra
* Kļučnīku pūrs (31,8 dekteri)
* Olūtovys pūrs (55,3 dekteri)

## Dzeivuotuoji
Medņovys pogostā dzeivoj 790 ļauds, nu jū 95% latvīšu, 4% krīvu i 1% cytu tauteibu ļauds. Administrativajuo centrā Semanovā dzeivoj 30% pogosta ļauds.

### Solys
Medņovys pogosta ļauds dzeivoj 31 solā. Pošu leluos solys - Semanova (pogosta centrys), Rači, Vyduči.

### Zeimeigi ļauds
* Kazimirs Duļbinskais — bazneicnīks, Romys katuoļu veiskups.

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Vileks-Kuorsova (P45), a iz rūbeža ar Vacumu pogostu īt autoceļš Guļbine-Bolvi-Vileks-Krīvejis rūbežs (P35). Taipoš pogostā nazcik vītejuos zeimeibys celi. Dzeļžaceļa linejis pogosta teritoreju naškārsoj.

Medņovys pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale "Medņova" Semanovys solā (LV-4586).

## Slavvītys
* Medņovys vydslaiku kopi

## Nūruodis
Babeitis nūvods

**Babeitis nūvods** () irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Vydzemē, sasadorūšs nu divejim pogostim — Babeitis i Solys pogosta.

## Nūruodis
Vīseitis nūvods

**Vīseitis nūvods** — Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Sielejā, sasadorūšs nu pīcu pogostu i vīna mīsta.
## Nūruodis
Pušmucovys pogosts

**Pušmucovys pogosts** () — Cyblys nūvoda teritoriskais dalejums Latgolā. Pogostā dora tautys noms, pamatskūla, katuoļu bazneica, feļčeru punkts, biblioteka. Pogostā kasgods nūteik Latgolys rysaku sasaveicīņs.

## Nūruodis
Alšvangys nūvods

**Alšvangys nūvods** () irā Latvejis administrativai teritoriskais padalīņs Kūrzemē, sasadorūšs nu vīna pogosta — Alšvangys pogosta.

## Nūruodis
Gersika

**Gersika** () beja latgaļu vydslaiku vaļsteiba, mysdīnu Latvejis, Krīvejis i Boltkrīvejis teritorejuos. Gersikys vaļsteiba pastuovēje ļeidz 1239 godam, kod tuos teritorejis puorjāme Reigys Veiskupeja i Livonejis Ordeņs.
Gersika (zeimeibu škieršona)

**Gersika** var byut:
* Gersika — latgaļu Vydslaiku vaļsteiba;
* Gersika — sola Leivuona nūvodā, Gersikys pogosta centris

## Vr. taipoš
* Gersikys upsola
* Gersikys pogosts
* Gersikys ūļneica
* Gersikys mīra dasaruna
Ronalds Reigans

**Ronalds Vilsons Reigans** (; 1911—2004) beja amerikanīšu politiks i akters, vaļsteibys četrudasmytais prezidents.

## Teiklavītys

* Teiklavīta (anglīšu)
Anibals Kavaku Silva

**Anibals Kavaku Silva** (; dzims 1939) — portugalīšu politiks, Portugalīšu Republikys prezidents nu 2006 goda.

## Teiklavītys
Vuocejis himnys

Vuocejis Federativuos Republikys himnys nu 1952 gods irā „Vuocīšu dzīsmis” (Austrejis himnam pīraksteituo J. Haidna muzyka, A. H. Hofmaņa fon Falerslebena vuordi) 3 vārsna. Veimara Republikys himnys beja vysa dzīsme, Trešuo reiha himnys — pyrmuo vārsna. VDR himnys beja dzīsme „Auferstanden aus Ruinen”, kurys vuordi beja damāruoti i Haidna muzykai.

## Teksts (myuslaiku himnys – šļauprokstā)

Deutschland, Deutschland über alles, 
Über alles in der Welt,
Wenn es stets zum Schutz und Trutze
Brüderlich zusammenhält,
Von der Maas bis an die Memel,
Von der Etsch bis an den Belt - 
Deutschland, Deutschland über alles,
Über alles in der Welt!

Deutsche Frauen, deutsche Treue,
Deutscher Wein und deutscher Sang
Sollen in der Welt behalten
Ihren alten schönen Klang,
Uns zu edler Tat begeistern
Unser ganzes Leben lang -
Deutsche Frauen, deutsche Treue,
Deutscher Wein und deutscher Sang!

*Einigkeit und Recht und Freiheit*
*Für das deutsche Vaterland!*
*Danach laßt uns alle streben*
*Brüderlich mit Herz und Hand!*
*Einigkeit und Recht und Freiheit*
*Sind des Glückes Unterpfand -*
*Blüh im Glanze dieses Glückes,*
*Blühe, deutsches Vaterland!<br />*
Niccolò Cusano universitets

**Niccolò Cusano universitets** (ital.  Università degli Studi Niccolò Cusano - UniCusano) — vydtautyskai pīzeits universitets Roma, Italeja.

Īstateišonys gods 2006, Studentu skaits 10 225.

## Teiklavīta
*   Niccolò Cusano univeritets

Kategorejis:Italeja universitets
Portugalīšu volūda

**Portugalīšu  volūda** (*português* aba *língua portuguesa*) irā ūtruo vysuvairuok runojamuo romanīšu volūda.
Trojany

**Trojany**



Trojany paceļnīkatvaigs
Dzeivuotuoju(2014)490
VaivadejaMazowsze

**Trojany** irā sola Puolejis reitūs, Mazowsze vaivadejā.
Sons Čeki

**Sons Čeki** (korejīšu: 성재기; 成在基, pīdzima 1967 goda 11 rudiņa mienesī, nūmyra 2013 goda 26 sīna mienesī) beja Dīnavydu Korejas politiks, cylvāktīseibu aktivists i antifeminists, centralais objekts cylvāktīseibas ticeibā.

## Dzeive
* Suicide performance and journalist ethics News Dongah (anglīšu)
* Body of Sung Jae-gi found in Han River Koreaherald 2013.07.29 (anglīšu)
* Activist's 'suicide' causes huge stir Koreatimes 2013.07.26 (anglīšu)
* Police continue search for missing men's rights activist yonhapnews 2013.07.27 (anglīšu)
Kaune

**Kaune** () iraid Lītovys vaļsteibys ūtrs ļeluokais mīsts piec īdzeivuotuoju skaita ar 286 000 īdzeivuotuojim. Mīstā iraid Lītovys viesturisks ekonomiskais i poļitiskais centrs. 

## Nūruodis i olūti
Šauli

**Šauli** (; ) irā mīsts Lītovys zīmeļūs. Atsarūn Žemaitejis kulturviesturiskuo nūvoda reitūs, 210 kilometru iz zīmeļvokorim nu vaļsts golvysmīsta Viļnis.
Varšova

**Varšova** () irā Puolejis golvysmīsts i pats leluokais mīsts.

## Demografeja

ImageSize = width:420 height:320
PlotArea = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:2000000
ScaleMajor = unit:year increment:500000 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:500000 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =
  color:cobar width:20 align:center
  bar:1500 from:0 till:6500  
  bar:1624 from:0 till:48000 
  bar:1800 from:0 till:63400  
  bar:1939 from:0 till:1289000 
  bar:1945 from:0 till:422000 
  bar:1960 from:0 till:1139189
  bar:2000 from:0 till:1610471 
  bar:2014 from:0 till:1735442  
PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1500 at: 6500 text: 6500 shift:(0)
  bar:1624 at: 48000 text: 48000 shift:(0)
  bar:1800 at: 63400 text: 63400 shift:(0)
  bar:1939 at: 1289000 text: 1289000  shift:(0)
  bar:1945 at: 422000 text: 422000 shift:(0)
  bar:1960 at: 1139189 text: 1139189 shift:(0)
  bar:2000 at: 1610471 text: 1610471 shift:(0)
  bar:2014 at: 1732707 text: 1735442 shift:(0)
  

## Administrativais dalejums

## Galereja

Fails:Warsaw 07-13 img06 skyline.jpg
Fails:Sejm RP.jpg
Fails:Bellotto View of Warsaw from Praga.jpg|1770
Fails:Destroyed Warsaw, capital of Poland, January 1945.jpg|1945 
Fails:Warszawasy4.jpg
Fails:6 Warszawa 411.jpg
Fails:5 Warszawa 083.jpg
Fails:6 Warszawa 032.jpg
Fails:Gmach Główny Politechniki Warszawskiej 2018.jpg
Fails:Stadion Narodowy w Warszawie 20120422.jpg


## Partnermīsti
Europys himna

**Europys himnys** (, , , ) aba **Europys Savīneibys himnys** (, , , ),  aba **„Oda prīcai”** (, , , ) irā Ļudviga van Bethovena „Deveituos simfonejis” finala instrumentalais araņžiejums, kurs apstyprynuots par Europys Savīneibys oficialū himnu 1985 godā i apzeimoj Europys apsorgojamūs breiveibys, mīra i solidaruma idealus. Muzyku Ļ. van Bethovens pīraksteja 1785 godā pa Fridriha Šilera poemai „Oda prīcai”.

## Bolss

## Vuordi

## Nūruodis i olūti
* Europys himny instrumentalais īroksts
* Europys himnys spieļuojums iz polota