open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Genovefa Barkovska

**Genovefa Barkovska** (1935-2021) — Daugpiļs viesturneica, vīna nu golvonūs Latgolys tiemiešonys instituta aktivistu.
 
Dzymuse Īlyukstē. Beiguse Daugpiļs pedagogiskū institutu (niule Daugpiļs universitets) viesturis i latvīšu volūdys specialitetā (1959). Dabuojuse viesturis zineibu doktorys cylys.

Piec 1988 gods daudzi dasalykuse īstotūt i raistūt Latgolys tiemiešonys institutu, taisūt latgaļu gruomotu biblioteku Daugpilī, tuoļojūt ziniskūs rakstīņu lasejuma *Acta Latgalica* izlaisšonu tāvainē i organizejūt cytus latgaliskuos kulturys aktivitetus.
Gepards

**Gepards** () irā lels kaču saimis plieseigais zviers. Itys kačs dzeivoj Afrikā i  Centraluos Azejis dīnavydūs.

## Izavierīņs
* Auguma garums: nu 115 da 140 cm
* Astis garums: da 80 cm
* Svors: nu 40 da 65 kg

## Daudzatmejeiba
Gepardim irā 6 zamškiru:
* Saharys gepards (*Acinonyx jubatus hecki*)
* Dīnavydu Afrikys gepards (*Acinonyx jubatus jubatus*)
* Reitu Afrikys gepards (*Acinonyx jubatus raineyi*)
* Centraluos Afrikys gepards (*Acinonyx jubatus soemmeringii*)
* Vokoru Afrikys gepards (*Acinonyx jubatus velox*)
* Azejis gepards (*Acinonyx jubatus venaticus*)

## Nūruodis i olūti
Gerhards fon Jorke

**Gerhards fon Jorke** (vuocīšu: *Gerhard von Jorke*, taipoš: *Gerhard von York*) — Livonejis ordyna magistris nu 1309 g. da 1322 g.

1313 g. atjaunynuojs lītaunīku iznycynuotū Dynaburga pili.

1322 g. juļa 19 d. atsasacejs nu ordyna magistra daguojumu.
Gothards Ketlers

**Gothards Ketlers** (*Gotthard Kettler*) (1517 — 1587) — pādejais Livonejis ordyna magistris i pyrmais Kurzemis hercogs.

G. Ketlers dzims 1517 g. februara 2 d. Vestfalenā. 1537 g. īstuojs Livonejis ordynā, 1559 g. ībolsuots par ordyna magistri. 1561 g. Viļnē parakstejs dasarunu, pa kurai Livoneja tyka Puolejis-Lītovys pavaļdeibā, a Gothards Ketlers dabuoja vaļdeit Livonejis dalis - Kurzemis i Zemgolys - kai Puolejis kieneņa vasaļs. G. Ketlera vaļdis laikā hercogistē pastateitys 70 bazneicu, 8 školys i 8 špitalis. Mirs mirs 1587 g. maja 17 d. Meitovā (niu latvyskai *Jelgava*).
Gotu roksts

**Gotu roksts** irā konsonaņtiskai vokaliskais roksts i alfabets, kurā saraksteiti izaglobuojuši IV—VI godusymtu gotu volūdys pīminiekli. Teik uzskateits, ka alfabetu radeja veiskups Vulfila (ci Ulfila), kas IV godusymta vydā radeja Biblejis puorvārsumu gotu volūdā. Leidz tam goti lītuoja rūnu rokstu, tok Vulfilam redzējuos, ka rūnys asociejās ar poguoneibu i jī irā navālami svātūs tekstu puorvēršonai. Jaunais alfabets tyka radeits iz greku alfabeta uņcialuo roksta pamata ar palīniejumim nu latiņu i, mozuokā mārā, rūnu roksta. Alfabeta literu pasaukys nuok nu rūnu pasaukom.

Roksta ISO 15924 kods irā Goth.

## Literi

Zamuok teikt izlykta gotu alfabeta tabele. 

Kai greku alfabetā, gotu literi tyka lītuoti ari kai skaitli. Itymā gadīnī literi tyka raksteiti voi nu ar divim punktim (•𐌹𐌱• = 12), voi ar augšstreipi (𐌹𐌱 = 12). Divim literim — 𐍁 (90) i 𐍊 (900) — navā fotetiskuos vierteibys.

Literu pasaukys irā fiksētys IX godusymta Alkuina manuskriptā *Codex Vindobonensis 795*.

## Nūruodis

* Gotu roksta lapa Omniglot.com
* JavaScript transliterators iz gotu rokstu
Graiži

**Graiži** — sola Daugpiļs nūvoda Ombumuižys pogostā, iz vyds Putānu i Pītreišu solu. Solys centrā irā Graižu kolns, nu kura acim pasaruoda skaists vierīņs i kura viersyunē pastateits krysts.
Gruzeja

**Gruzeja** (gruz.: საქართველო) — vaļsteiba Europā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Hermans fon Baļke

**Hernmans von Baļke** () beja pyrmais Livonejis ordyna magistris.

Beja daguojumūs nu 1237 gods maja da 1239 gods marta 5 dīnys.
IP MPLS

**IP MPLS** aba **IP/MPLS** (), aba **MPLS** (anglīšu: *Multi Protocol Label Switching*) irā standartizāta tehnologeja, kura ļaun padreizynuot datu tekmi teiklūs i atvīglynuot juos vaļdeišonu.

Lītojūt MPLS, zynomai datu paketu vērtinei irā sataisoms specials ceļš, kuru atpazeist sevkurā paketā vydā asūša aizzeime. Tai sasataupa laiks, kurs vajadzeigs, kab maršrutātivs atrostu cyta mozga adresu i varātu da juo tuoļuok nūsyuteit paketu. Tehnologeja MPLS daudziprotokoleiga, jei dora ar IP, ATM i FR teikla protokolim. 

Parostuo modeļa (OSI modeļa) teiklā MPLS ļaun 2-ajā kluoškā (komutacejis leidzīnī) puorsyuteit daudzuok paketu na 3-ajā kluoškā (maršrutiešonys leidzīnī). 

MPLS na tik dreizynoj datu tekmi, bet taipoš ļaun vīgli vaļdeit teiklu, kab puordrūsynuotu QoS (Quality of Service - pakaļpīņa kvalitetu). 

Deļ itūs īmešļu MPLS tehnologeja irā līteiga teiklim, pa kurim suoc īt vairuok i izškireiguoku datu, tymā vydā vierīņpakaļpīni i VoIP. Partū MPLS dabuojs nagaidomu mozūs i vydyskūs pasajāmumu i vydtautyskūs biznesa teiklu pīzeišonu. 

Eksperti taipoš skaituos ar faktu, ka lītojūt IP-MPLS tehnologeju VPN taiseišonā, navā vajadzeibys lītuot šifriešonys shemys (pīvadumam, IPSec).
Igauņu volūda

**Igauņu volūda** (*eesti keel*) irā vīna nu suomugru volūdu grupys volūdu, jei radneiga suomu, leivu, votu, sāmu, vengru i cytom volūdom, tok navā leidzeiga sovu sābru — latgaļu, latvīšu, krīvu i zvīdru volūdom, kurys pīdar indoeuropīšu volūdu saimei. Igauņu volūda irā Igaunejis Republikys i Europys Savīneibys oficialuo volūda. Igauņu, suomu, vengru i maļtīšu volūdys vīneiguos vaļstiskuos volūdys Europys Savīneibā, kurys napīdar pi indoeuropīšu volūdu saimis. Pa 2000 gods datim, igauņu volūdu kai dzymtū runoj 83,4% Igaunejis dzeivuotuoju.
Ignats Asāns

**Ignats Asāns** (1874—1918) beja latgaļu gruomotu i viesteitivu laidiejs, rakstinīks i ļaudyskys dareituojs. Dzims Bukmuižys pogosta Bosalygu solā. Nu 19 godu symta beigu dzeivuojs Pīterpilī.

Bejs laikrokstu „Jaunys zinis” (1912—1914) i „Ļaužu bolss” (1917) redaktors. Pīrakstejs gruomotu „Latvīši” (1909), „Kai dzeivoj latvīši Pīterburgā” (1912) i aprakstejumu ap gruomotdruka viesturi „Roksts i gruomota” (1909).
Ilona Staprāne

**Ilona Staprāne** (pa dzimšonai Peiča, 1935) — biokimike.

Dzymuse 1935 g. apreļa 22 d. Sīnuojā. Beiguse Latvejis vaļstiskū universitetu (niu - Latvejis universitets) proteinu biokimejis atzarē. Tiemiejuse apopiloproteinu kimejis i piloproteinu metabolizma problemys. Nūstatejuse piloproteinu puormeju dobyskuos i eksperimentaluos naveseleibys, specializiejusēs fizikalajuos un fizikalai kimiskajuos proteinu analizēs.
Iudiņa cyklys

Zemis **iudiņa cyklys** aba hidrologiskais cyklys (anglīšu: *water cycle, hydrologic cycle*; krīvu: *круговорот воды, гидрологический круговорот, влагооборот*; latvīšu *ūdens cikls, hidroloģiskais cikls*) — iudiņa nanūstuojūša cirkulaceja Zemis hidrosferā saulis syltuma ītakā. Cytaiž pasokūt, ite vīns nu pošsvareigūs dobys procesu, kura īmā iudiņs nu zemisviersa, reagādams iz Saulis syltumu, pasaceļ gaisā suta formā i atsaļs grīžās da zemisviersa krytuļu formā.

Saulis syltuma ītakā iudiņs nu Zemis iudiņtveru, augzemis i vegetacejis pasaceļ gaisā kai suts. Jis pasaceļ atmosferā, atsaļ i byudams vēļ škeistā stātē voi jau lads formā, sataisa muokuļus. Kod iudiņa lasis voi lads kristaleni teik par leli i gryuti, jī grīžās da Zemis kai krytuli. Daļa nu krytuļu iudiņa sasadzer augzemē, auguoji juo pīsasyuc, a voi jis izafiļtrej da zamzemis iudiņu. Palykušuo daļa īteik ryučūs, upēs i, vysa golā, okeanūs. Zemisviersa iudiņs izgaroj i suoc cyklu nu jauna.
Iudiņs

**Iudiņs** — pasaulī vysucīšuok pasaplatejušuo lītne. Pasauļa iudiņa apvolks aba Zemis hidrosfera aizjam 71 % Zemis viersa.
Iudiņture

**Iudiņture** (baļtīšu: *ūdenskrātuve*; anglīšu: *reservoir*; krīvu: *водохранилище*) — muoksleiga iudiņtvere, sataiseita, kab pīlaseitu iudiņa, jū laiceitu i piečuok izlītuotu ekonomiskim snāgim. 

Latgolā ītaiseitys napalelys iudiņturis pi vīteja māra iudiņelektrejstaceju:
* iz upu (Viļānu iudiņture iz Maltys upis Viļānu nūvodā, Korna i Pelieču iudiņturis iz Jašys upis Preiļu i Ribinišku nūvodā, Straumis iudiņture iz Dubnys upis Preiļu nūvodā), a voi;
* iz azaru iztaku (Cireiša iudiņture Aglyunys nūvodā, Piļcinis iudiņture Ludzys nūvodā i ct.). 

Latvejis teritorejā pošleluos iudiņturis irā Reigys IES iudiņture (3580 ha), Pļaveņu IES iudiņture (3490 ha) i Keguma IES iudiņture (2490 ha) iz Daugovys.
Iudiņtvere

**Iudiņtvere** (anglīšu: *body of water*; krīvu: *водоём*; latvīšu: *ūdenstilpe*) — nūtalejs voi laiceigs iudiņa pīsalasejums dobyskūs voi muoksleigūs zemisviersa īleikumūs, kurymā iudiņs stuovūšs voi ar napalelu nūteciejumu. Iudiņtveris irā azari, iudiņturis, muorki, jiurys, okeani.
Janina Kūrseite

**Janina Kūrseite** (pa pylnam vuordam *Janina Kūrseite-Pakule*) (1952) — latgalīšu literaturzinineica, folkloriste.

Dzymuse 1952 g. Daugpiļs rajona (niule — Vuorkovys nūv.) Randaukys solā. Vuicejusēs Amuļu ostoņgadeigajā školā, Leivuona 1 vydsškolā. Studiejuse Tarbatys universitetā, Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets), jū beiguse 1976 godā. Darejuse Latvejis Zineibu akademejis Literaturys, folklora i muokslys institutā, Latvejis kulturys akademejā. Latvejis universiteta Filologejis fakuļteta dekane. Habilitātuo filologejis doktore, profesore Literaturys katedrā.

***Gruomotys**

Monografejis baļtīšu volūdā (daļā nu jūs dasadūrts i latgalīšu kulturai, latgalīšu folkloram):
* *Laikazeimis poezejā* ("Laikazīmes dzejā", 1988);
* *Latvīšu poezejis versifikaceja 20 gs. suokuos. 1900-1919* ("Latviešu dzejas versifikācija 20. gs. sākumā. 1900.-1919.", 1996);
* *Raiņa poetika* ("Raiņa dzejas poētika", 1996);
* *Latvīšu folklors mitu spīgelī* ("Latviešu folklora mītu spogulī", 1996);
* *Mitiskums folklorā, literaturā, muokslā* ("Mītiskais folklorā, literatūrā, mākslā", 1999);
* *Poezejis vuordineica* ("Dzejas vārdnīca", 2002);
* *Latgola: volūda, literatura, folklors* ("Latgale: valoda, literatūra, folklora", kūpā ar Annu Stafecku, 2003).

***Rakstīni**
Vaira kai 300 publikaceju ziniskūs rakstīņu lasejumūs i periodikā.

***Apduovani**
Daškierts Lītovys Gedimina ordiņs.
Janopolis svātveiksna

**Janopolis svātveiksna** — lelkūks, senejūs latgaļu svietneica Rēznis nūvoda Greiškānu pogostā.

Augšonys vīta: 140 m iz R nu Rēznis – Dagdys sašys, 650 m iz DR nu Janopolis muižys, gruova molā, 7 m da Grybuļu klieveņa.

Koordinatys: N 56°27'27,9" E 27°23'04,3"

Māri:
* apleikmārs – 4,57 m;
* augstums – 9,2 m;
* vaiņuka projekceja – 55 m2;
* zoru garums – da 5,1 m.

Veiksnys obadivejis viersyunis seņ nūlyuzušys 4 m augstumā, niu kuplai zaļoj jaunī zori. Veiksnys zorā vēļ redzīs dzeļzine obruoza rameņa.
Japoneja

**Japoneja** () — solu vaļsteiba Azejā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Jezups Akelevičs

**Jezups Akelevičs** (1768 voi 1779 (?) — 1842) — pyrmuos latgaļu popularziniskuos gruomotys *Eysa mociba ap audzeyszonu biszu...* (1832) autors.

Pīrakstejs latgaļu gramatiku *„Grammatyka Inflantsko-Łotewska dla uczących się Ięzyka Łotewskiego...”* (1817).

Beidzs Kruoslovys dvēseliskū seminaru, garus godus darejs Leiksnā, ryupynuojīs ap bārnu školuošonu. Mirs Viļnē.
Dreidzs

**Dreidzs** irā azars Latgolys dīnavydu daļā Latgolys augstainē, Kruoslovys nūvoda Skaista pogostā, iz reitim nu Dagdys – Kruoslovys ceļa, pi Saulis kolnu. Vysudziļais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā – Dreidža pošlelais dziļums dasnādz 65,1 m. 

Vydyskais dziļums 12,8 m. Viersa pluots 753 ha, garums da 9,8 km, plotums da 2,4 km. 

Azara dybyns ar daudzi dūbu, kur nakur akmiņuots, kur nakur smiļkšuots, leičūs dyuņuots. Azarmola stuovona, dīnavydu pusē lāvuoka. Sakluokī leiči aizauguši. Dreidža forma izstīpta, jis tur daudzi leiču i 9 azarsolys (Bernātu, Līpu, Ūzulu, Apšu, Zamuo, Upis, Pizānu i ct.). Pošleluo azarsola – Bernātu, juos pluots 13,9 ha. 

Dreidzī ītak Čeņčupe, azaram irā puortaka iz Otu vysu godu, a iz Siveru – tik polu laikā).

Dreidzs īīt kompleksajā dobys nūlīgtinī. Azara molā pasacālušī Saulis kolni – vīna nu senejūs latgaļu pošsvareigūs svātvītu.

Azara zivs - asari, plauži, leidakys, raudys.
Jezups Šmulāns

**Jezups Šmulāns** — Ludzys apleicīnis pūdars, nu kura omotu vuicejīs vīns nu vysuzeimeiguokūs Latgolys pūdnīku Ontons Šmulāns, taipoš Apolinarejs Dieglis.
Jiureiba

**Jiureiba** (; ; ) irā tautsaimesteibys atzare, sasīta ar jiuru iudiņu ekonomisku izlītuošonu (vysu pyrma, ar jiuru transportu i ziveibu).

## Jiuru arhitektura
* Speidyns
Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks

**Juoņs (Eugeņs) Karūdznīks** (pa eistyn. vuordam: *Eugeņs Ruška*, 1921 — 2003) — latgalīšu ailinīks, publicists, grafiks, komponists, latgalīšu himnys autors.

Dzims Zviergzdiņa pogosta Aizpūris solā. Vuicejīs Rēznis apleiciņa Piļcinis pamatškolā, Rēznis školuotuoju instituta paraugškolā, Rēznis gimnazejā, Rēznis tautys koņservatorejā. Latvejis universitetā studiejs tīseibu. Darejs Kuļdeigys muzykys školā, Reigys porcelana taisetovā.

Sovetu laikā cīts nu drūsuma īstotu saksteišonu, bejs damīgts cieški meit dzeivisvītys i sagvuordus. Sovetu laikā, da Latvejis napavaļdeibys atjanunynuošonys (1988), ailis paslapyn syutejs iz Vuoceju, tī juos izdrukavuotys gruomotuos.

Cyti sagvuordi - *Eugeņs Rūškāns*, *Krystužāns*, *Zamzarāns*, *Abavietis*.

* **Poezejis lasīni**:
** *Laiks i nalaiks* (1974);
** *Latgaļu melodejis* (1977);
** *Treis vaiņuki*;
** *Fabulys*;
** *Cyrma brūninīks* (1992).

Nadabeigts, rūkrokstā palics eposs *Latgali*.

Komponiejs vērtini skondorbu, tymā vydā i latgalīšu himnu *Skaidruo volūda* (ar Annys Rancānis vuordim. Garus godus vadejs Reigys latgaļīšu bīdreibys koru.
Juoņs Lukaševičs

**Juoņs Lukaševičs** (1699 — 1779) — latgaļu literats (dvēseliskuos literaturys autors), puorvārsuojs, latgaļu literaruos volūdys aizsuociejs.

Dzims 1699 01 01 Lītovā. Jezuits, bejs par bazneickungu Preiļūs, Izvoltā, Pušā, Varakļuonūs. Mirs 1779 04 05 Izvoltā, paglobuots Izvolta bazneicā.
Jurs Cybuļs

**Jurs Cybuļs** (1951) irā latgaļu ļaudyskais dareituojs, publicists, volūdzininīks, ceikstinīks par latgaļu volūdys i kulturys tīseibom.

Dzims 1951 g. decembra 6 d. Abrinis rajona (niu Bolvu nūvoda) Rekovys solā. Vuicejīs Bolvu rajona Ereļu pamatškolā, beidzs Rekovys vydsškolu (1970), Latvejis vaļstiskuo (LVU, niu Latvejis universitets) universiteta Uorsvolūdu fakuļtetu (1975) anglīšu volūdys i literaturys docātuoja specialitetā. Studiejs (LVU) aspiranturā pedagogejis viesturi i teoreju. Bejs školuotuojs Bolvu rajona Tiļžys vydškolā i Tiļžys iņternatškolā (1975-1989).

Atdzimšonys laikā (nu 1988 gods) īsavadynuojs politikā, bejs Latvejis tautys fronta Bolvu rajona atdalis viersinīks (1989-1990), Bolvu rajona pošvolda deputats (1989-1992). Ībolsuots par Latvejis Republikys Pilīšu kongresa delegatu (1990), bejs LSDSP bīdrys (1989-1991), 1990 g. ībolsuots par Vysuaugstuos Padūmis deputatu. Darejs LR Naturalizacejis puorvoldā par uorejūs saitu pīstuovi, Tulkuošonys i terminologejis centrā par Eiropys Savīneibys i cytu storptautyskūs dokumentu nūdalis redaktoru.

Kūpā ar L. Leikumu pīrakstejs latgaļu lementari (1992) i latgaļu volūdys gramatikys rūkysgruomotu *Vasals* (2003). Pīrakstejs gruomotu "Latgaliešu ābeces" (2009). Kolekcionej lementarus vysaiduos pasauļa volūduos. Pīlasejs apmāram 7400 lementaru nu 210 vaļsteibu i regionu 900 volūduos. Juo kolekceja regularai izstotoma paruodēs Latvejā i uorzemē.

Publiciejs ap 500 rakstīņu vysaidūs laidīņūs i lasejumūs latgaļu, latvīšu, krīvu, anglīšu, danīšu i praņcīšu volūduos, tymā vydā, daudzi rakstīņu ap latgaļu volūdys tīseibom. Leli irā J. Cybuļa peļnejumi vadynojūt vieleigu latgaļu volūdys statusu Latvejā.

Apduovanāts ar III ailis Treju Zvaigžņu ordini (2000).
Juoņs Cybuļskis

**Juoņs Cybuļskis** (1911 — 1997) — latgaļu kulturviesturnīks, publicists.

Dzims 1911 g. Nautrānu pogosta Dekteru solā. 1949 g. aptīsuots iz 6 godu damīgtuo dorba Volgys-Donys kanala stateibā.

Rakstejs periodikā ap latgaļu literarū volūdu, latgalīšu literaturu. Sastatejs latgaļu vuordineicu (cikom kas jei rūkrokstā), pīrakstejs pīminiejumu i apguodu gruomotu *Myuža dīnys, myuža dūmys* (1995).
Juoņs Eļksnis

**Juoņs Eļksnis** (dzims 1933 gods oktobra 21 d. Drycānu pogosta Asynovys solā) — Latgolys kulturys aktivists, zeimeigs latgalīšu gruomotlaidiejs, latgalīšu literaturys atdzimšonys vadynuotuojs.

Vuicejīs Drycānu pamatškolā. Iņteress ap gruomotom radeja aizalikšonu tikt par gruomatlaidieju. Ar paraudzeibu beidzs Reigys poligrafejis omotškolu, darejs SSRS Zineibu akademejis 2 drukaunē Moskvā. Gataviejs izlaisšonai rymtys gruomotys krīvu, anglīšu, vuocīšu, praņcīšu, arabu i kinīšu volūduos.

Piec pīsaceiguos dīnests grīzīs da Rēznis, darejs stateibys tresta kūkapdaris cehā par meistri, Rēznis 14 omotvydsškolā par latvīšu volūdys, literaturys i estetikys docātuoju, direktora vītinīku vuiceibu i pīgatavis dorbā. Aizacīs beidzs Daugpiļs pedagogiskuo instituta Filologejis fakuļtetu.

Atdzimšonys jutūnē 1990 gods apreļa mienesī Rēznē īstateja ļaudyskū organizaceju *[[Latgolys kulturys centrys]]*. Beja beiguse dareit latgaļu laistuve Minhenā partū vīns nu Latgolys kulturys centra snāgu beja atjaunynuot latgaļu gruomotu laisšonu. 1990 gads juņa mienesī Juoņs Eļksnis tyka par jaunīstateituos Latgolys kulturys centra laistuvis www.lkcizdevnieciba.lv vadeituoju. Jis daudzi dadarejs, kab laistuve styprynuotūs i raisteitūs. Nu īsuoku daguojs cieški meit ustobys, lelumu redigiešonys i sagatviešonys drukam i plateišonys dorba darejs pats J. Eļksnis, gruomotys drukavuotys vysaidūs mīstūs - Rēznē, Ludzā, Modyunē. Nu 1997 gods, kod Rēznē beja atdareita drukaune *Latygolys druks*, laistuve atroda sātvītu juos paspuornē. Niule laistuvē vysaidūs projektūs īvadynuoti 9 dareituoji.

Caur J. Eļkšņa ryupasti Rēznē izdrukavuotys vaira kai 150 gruomotu latgaļu volūdā, taipoš gruomotys ap Latgolu cytuos volūduos. Kūpeigais izlaistūs gruomotu skaits - vaira kai 450. Regularai drukavojamī laidīni latgalīšu volūdā:
* *[[Acta Latgalica]]*;
* *[[Olūts]]*;
* *[[Tāvu zemis kaleņders]]*.
 
Laidiejs pats pīrakstejs div gruomotys baļtīšu volūdā:
* *Gruomotys muokslyskuo konstruiešona* ("Grāmatas mākslinieciskā konstruēšana", 1996);
* *Laideiba* ("Izdevējdarbība", 2000).

J. Eļksnis irā Latgolys kulturys centra volda pirminīks, Latgolys tiemiešonys instituta volda bīdrys, Latgalīšu ortografejis komisejis bīdrys i Rēznis augstškolys Humanitaruo fakuļteta lektors.

Par īlicīni Latgolys kulturys raisteibā 1994 gods novembra 7 d. apduovanāts ar V ailis Treju zvaigžņu ordini.

Atraits.
Jānis Apals

**Jānis Apals** (dz. 1930.g.) — latvīšu arheologs, kurs nūsadorboj ar Latvejis hidroarheologiskūs pīminekļu pieteišonu. Vadejs izrokumus Uoraišūs 10 sezonu laikā (1965.—1969.g.; 1975.—1979.g.). Izpietejs Uoraišu piļs dzeivuotuoju kopulauku Līpeņūs. Voda azara piļs rekonstrukceju.
Kareiba

**Kareiba** (anglīšu: *military affairs*; krīvu: *военное дело*; latvīšu: *kara lietas*) — vaļsteibys politikys i ļaudeibys dzeivis atzare, sasīta ar karu, karuošonu i vaļsteibys apsardzeibu.

Kareiba apjam:
* armejis formiešonu, paturiešonu i raisteibu;
* militariskū vuiceišonu, karinīku gataviešonu, armejis hierarheju;
* īrūču, municejis, zynuošonuos ītaišu i cytys armejai vajadzeigys pastotys pīgatavi i lītuošonu;
* kara darbeibu planavuošonu i izpiļdeišonu;
* karu i armeju viesturi
* i leidz.
Kaupris

**Kaupris** irā zemisviersa geografiskuo reļjefa forma ar skaidrai radzamu viersyuni, kura nūstateitā pluotā pasaceļ augšuok apleicīnis. Kaupris parostai paopols, ar lāvom pīguoznem i sluobai izsaceigu zamošku.

Praktikā vītā gegografiskuo termina „kaupris” cieški lītoj apzeimīni „kolns”. Geografejā raugoms atškiert obadivejus terminus:
* kaupris () — pasacālums apmāram da 300 m;
* kolns () — pasacālums suocūt nu apmāram 300 m i augšuok. 
Tok praktiskajā lītuošonā skaidrys rūbežs navā nūstateits, ite nūtaleju diskuseju objekts.

Seņuok iz kaupru cieški stateja piļs i mīstus, partū daudzeji kaupri tur sovys pasaukys.

## Latgolys kaupri

Poši augstuokī Latgolys kaupri:
* Lelais Līpkolns — 289 m a. j. l.
* Dzierkaļu kolns — 286 m a. j. l.
* Dubuļu kolns — 274 m a. j. l.
* Mozais Līpkolns — 259 m a. j. l. 
* Muokuļkolns — 248 m a. j. l.
* Egļukolns — 220 m a. j. l.
Kavieklis

**Kavieklis** — breivuo laika aizajimšona, kuru regularai dora na kai daguojumu, a sovai patikšonai.

Kaviekli paleidz atsapyust, platynoj puorredzīni, lelynoj draugu rotu i var paleidzēt pošrealizētīs. Kas vīnam cylvākam var byut kavieklis, cytam var byut omots (profeseja). Izškireigai nu cytys breivuo laika darbeibu atmejis — pavalis — kaviekli parostai sasīti ar regularumu.

## Kaviekļu pīvadumi
* Kaviekļu saroksts pa temom
* Kaviekļu saroksts pa alfabetam

## Verīs taipoš
* Pavaļa
Kaviekļu saroksts pa temom

**[[Kavieklis|Kaviekļu]] saroksts pa temom**

## Amatermuoksla, skaistomoti i rūkdorbi
* Adeišona
* Ausšona
* Fotografiešona
* Kaligrafeja
* Kaļveiba
* Kinys taiseišona
* Kūkgraizeiba
* Leļu taiseišona
* Megžšona
* Modeļu taiseišona
* Papeirlūceišona (origami)
* Peišona 
* Pūdareiba i keramika
* Skulptureiba
* Stykla aptepiešona
* Šyusteišona
* Tepiešona i zeimiešona

## Amaterzineiba
* Amateru astronomeja
* Amateru mikroskopeja
* Kimiskī eksperimenti
* Putnu leidzavēre

## Astrologeja i horoskopi

## Datorkaviekli
* Datoranimaceja 
* Datorkaitys 
* Dūmu meiti
* Programiešona
* Trejmiereiguo grafika 
* Vikipedeja

## Doba i ceļuojumi

## Duorzeiba

## Dzeivinīku turiešona
* Akvareji 
* Bišaudzeiba
* Kaču turiešona i audziešona 
* Suņu turiešona i audziešona 
* Putnu leidzavēre
* Zyrgi i raiteiba

## Kaitys
* Datorkaitys
* Golda kaitys
** Arcobys
** Domino
** Monopols
** Šahs
* Kartavuošona
** Bridžs
** Pokers
* Karakaitys
* LEGO

## Kolekcioniešona

## Modeli

## Muokslyskuo pošdarbeiba
* Amaterteatris
* Daņči
* Dzīduošona
* Triki 

## Muzyka

## Sports
* Cytys sporta atmejis

## Tehnika, meistruošona, elektronika
* Amateru radeja
* Automašinis
* Elektroniskuos važys
* Guņsaudis
* Modeļu taiseišona
* Roboti
* Tehnikys eksperimenti

## Transportleidziekli
* Automašinis

## Vyrtuve
* Latgalīšu iedīni

## Volūdys i literatura
* Muoksleiguos volūdys 
* Raksteišona
* Skaiteišona i bibliofileja
* Uorsvolūdu vuiceišonuos
Kazaheja

**Kazaheja** (kazah.: *Қазақстан*) — vaļsteiba Europā i Azejā. Golvysmīsts irā Astana.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Kazeicu Bykakmiņs

**Kazeicu Bykakmiņs** () irā akmiņs ar zeimem Rundānu pogostā, guodojams, ka senejs rūbežakmiņs.

Akmiņs atrūnams, nu Ludzys—Bukmuižys ceļa iz vyds Brodaižu i Viertulovys grīžūt pa kairai, tuoļuok braucūt pa Rundānu tecīņam i meklejūt Bykakmiņa apmāram 200 m iz pūstumreitim nu pyrmuos sātys ceļa kairajā pusē, volgonā, kryumuotā līknē, ryuča molā.

Akmiņa garums 5,3 m, plotums 3,5 m, augstums 1,8 m, jimā īkolti div krysti, pakaveiga zeime i rombeiga zeime.
Kačs

**Sātys kačs** (**kakis**) () aba **kačs** (**kakis**) irā sātys dzeivinīks. 10 000 godu guojumā itys beija vērtēts ar cylvāku, ari kū medinīks iz pelēm. Kačs irā kaču saimis (*Felidae*) plieseigais (*Carnivora*) zviers.

## Nūruodis i olūti
Kaču saime

**Kaču saime** (, , ) irā dzeivinīku saime, ar 15 giņtim i 41 škirom.

## Kaču škirys
* Saime: **Kaču**
:* Zamsaime: Kaču

::* Giņts *[[Kači]]*
:::* Škira: *[[Felis bieti]]*
:::* Škira: *[[Felis catus]]*
:::* Škira: *[[Felis chaus]]*
:::* Škira: *[[Felis margarita]]*
:::* Škira: *[[Felis nigripes]]*
:::* Škira: *[[Felis silvestris]]*

::* Giņts *[[Otocolobus]]*
:::* Škira: *[[Otocolobus manul]]*
::* Giņts *[[Prionailurus]]*
:::* Škira: *[[Prionailurus bengalensis]]*
:::* Škira: *[[Prionailurus iriomotensis]]*
:::* Škira: *[[Prionailurus planiceps]]*
:::* Škira: *[[Prionailurus rubiginosus]]*
:::* Škira: *[[Prionailurus viverrinus]]*

::* Giņts *[[Acinonyx]]*
:::* Škira: *[[Acinonyx jubatus]]*
::* Giņts *[[Puma]]*
:::* Škira: *[[Puma concolor]]*
:::* Škira: *[[Puma yagouaroundi]]*

::* Giņts *[[Mežakači]]*
:::* Škira: *[[Kanadys mežakačs]]*
:::* Škira: *[[Mežakačs]]*
:::* Škira: *[[Lynx pardinus]]*
:::* Škira: *[[Lynx rufus]]*
::* Giņts *[[Leopardus]]*

:::* Škira: *[[Leopardus braccatus]]*
:::* Škira: *[[Leopardus colocolo]]*
:::* Škira: *[[Leopardus geoffroyi]]*
:::* Škira: *[[Leopardus guigna]]*
:::* Škira: *[[Leopardus jacobitus]]*
:::* Škira: *[[Leopardus pajeros]]*
:::* Škira: *[[Leopardus pardalis]]*
:::* Škira: *[[Leopardus tigrinus]]*
:::* Škira: *[[Leopardus wiedii]]*

::* Giņts *[[Leptailurus]]*
:::* Škira: *[[Leptailurus serval]]*
::* Giņts *[[Caracal]]*
:::* Škira: *[[Caracal caracal]]*
::* Giņts *[[Profelis]]*
:::* Škira: *[[Profelis aurata]]*

::* Giņts *[[Catopuma]]*
:::* Škira: *[[Catopuma badia]]*
:::* Škira: *[[Catopuma temminckii]]*
::* Giņts *[[Pardofelis]]*
:::* Škira: *[[Pardofelis marmorata]]*
:* Zamsaime: Pantherinae

::*  *[[Neofelis]]*
:::* Škira: *[[Neofelis nebulosa]]*
:::* Škira: *[[Neofelis diardi]]*
::* Giņts *[[Panthera]]*
:::* Škira: Ļovs (*Panthera leo*)
:::* Škira: Jaguars (*Panthera onca*)
:::* Škira: Leopards (*Panthera pardus*)
:::* Škira: Tygrys (*Panthera tigris*)

::* Giņts *[[Uncia]]*
:::* Škira: *[[Uncia uncia]]*

## Nūruodis i olūti
Kenotafs

**Kenotafs** irā kops bez myrušuo. Taidus stota cylvākim, kurus kaidu īmesļu dieļ navarēja guļdeit dzymtajā zemē. Pi daudzu tautu pastuovēja ticiejums, ka myrušuo dvēselei tik ilgi nav mīra, cikm nūmiriejs ir bez kopa. Latvejā kenotafi atrosti Lejysbytānūs, Ņukšūs. Ņukšūs (arheologu napaseņ tiemētā dzeļžalaiku kopulaukā) atrosti 6 kenotafi krytušajim karaveirim.

Myusu dīnuos ari stota kenotafus, navarūt sagaideit pīdereigūs nu kora, ci zaudejūt cereibys sagaideit atsagrīžam izvastūs ci deportētūs tautys lūcekļus.
Klase

**Klase** — abstrakts datu tips, lītuojams objektu vodomā programiešonā. Klase nūstota i datu tipa turīņa laukus - atributus, i ituo poša tipa varamuos darbeibys - metodus. Klasis var apsavērt kai objektu taiseišonys šablona - objektus var radeit, daškirūt klasis apraksteitajim atributim konkretuos vierteibys.
Komunikators

**Komunikators** () — vuords, ar kuru pasaulī vysuleluokais mobilūs telefonu pīgatavātuojs "Nokia" apzeimoj sovus pruottelefonus.
Konstaņce Daugule-Kempe

**Konstaņce Daugule-Kempe** (1891 — 1947) — latgaļu rakstineica. Dzymuse Sakstygola pog. Garanču solā. Sagvuords *Skaidreite*.

Stuoški:
* *Komturs Rodrigs*(1906);
* *Pyrmī gaili* (1913);
* *Guņsgrāks* (1912).

Fraņča Kempa lauluotine.
Konstaņtins Strods-Pleņcinīks

**Konstaņtins Strods-Pleņcinīks** (eistyn. vuordā: *Konstaņtins Strods*, 1908—1999) — poets, rakstinīks, rakstejs latgaļu i latvīšu volūduos.

Dzims Varakļuonu pog. Kokaru solā. Nu 1944 g. dzeivuojs ASV. Rakstineicys Marejis Andžānis lauluotiņs. Zeimeiguokī dorbi latgaliskai - poezejis lasejumi *Sevī* (1931) i *Sirds* (1934), eisprozys lasejums *Atmūda* (1943).

Olūts: *Janīna Kursīte, Anna Stafecka „Latgale: valoda, literatūra, folklora” Rēzne, 2003.*
Kūku pogosts

**Kūku pogosts** irā Krystapiļs nūvoda teritoriskais padalīņs Latgolā. Pogostā dora kulturys noms i biblioteka Zylānu solā i Syunu pamatškola, biblioteka i izstatis zala Kūku solā. Pogosta centrys Zylānūs. Bazneicys ci cierkvys pogosta teritorejā navā.

## Viesture
Viesturiskai Kūku pogosta teritoreja bejuse Daugpiļs apleiciņa Krystapiļs pogostā, kas 1941 godā daškiersts Jākubmīsta apleicinim. 1945 godā Jākubmīsta apleiciņa Krystapiļs pogostā īstateja Kūku solys padūmi. Nu 1949 gods da 1962 godam bejs Krystapiļs rajonā, a nu 1962 goda Jākubmīsta rajonā. 1954 godā Kūku solai daškiera likvidātuos Gromoltu solys kolkoza "Sovetu Latveja" teritoreju. 1963 godā Azarīšu solys kolkoza "Zylāni" teritoreju. 1973 godā daškiera daļu Veipa solys teritorejis, a daļu Kūku solys daškiera Mežuoris solai. Vēļ daļu teritorejis daškiera Mežuorei i 1977 godā. 1990 godā solu reorganizej kai pogostu. 2009 godā kai administrativu teritoreju pogostu daškir Krystapiļs nūvodam.

## Rūbeži
Kūku pogosts tur rūbežu ar:
* Krystapiļs nūvoda Mežuoris pogostu, Varīšu pogostu i Veipa pogostu;
* Jākumbīstu;
* Jākubmīsta nūvoda Uobeļu pogostu.

## Doba

Kūku pogosts irā Reitulatvejis zamainē, zeme viļnaina ci ploskona leidzonaine. Pogosta pluots 114,5 km2, nu tuo solsaimesteibai lītojamuo zeme 4829 dekteru, meži 3893 dekteru, pūri i peisi 385, a iudini 749 dekteru. Pogosta teritorejā 327 dekteru pluotu sorgoj "Laukazara dobys parks".

### Iudini
Upis:
* Daugova
* Donaveņa
* Duorzupete (Osūte)
* Narata
* Rogāļu ryucs

Iudiņtveris:
* Baļteņu azars
* Baļuotis azars
* Bisenīku azars
* Cotlakšu azars
* Gardauņs
* Iļdzenīku azars
* Krešu azars
* Laksteņu azars
* Laukazars
* Namiča azars
* Nasaulis azars
* Syuņu azars
* Vāglānu azars
* Viļceņu azars

Pūri i peisi:
* Dryksnys pūrs
* Putnusolys (Garais) pūrs
* Ripīšu pūrs
* Vylku pūrs

## Dzeivuotuoji
Kūku pogostā dzeivoj 878 ļauds, nu jū 73,6% latvīšu, 18,1% krīvu, 3,3% boltkrīvu, 2,7% puoļu, 1% lītaunīku.

### Solys
Kūku pogosta ļauds dzeivoj 61 solā.

### Zeimeigi ļauds

## Saimisteiba
#### Transports i saiteibys
Pogosta teritoreju škārsoj vaļsteibys zeimebys autoceļš Reiga-Daugpiļs-Puotarnīki (A6) i  Jākubmīsts-Rēzne-Terehova (A12), taipoš nazcik vītejuos zeimeibys celi. Kūku pogostu škārsoj div dzeļžaceļa linejis Reiga-Daugpiļs (staceju ci nūstuošonu pogosta teritorejā navā) i Krystapiļs-Sīnuoja, iz kurys vīna staceja "Kūki".

Kūku pogosta teritoreju apkalpoj vīna posta atdale Kūki (LV-5222).

## Slavvītys
* Dzierkaļu piliskolns i senejuo dzeivisvīta ar bazņeickolnu;
* Laukazara dobys parks;
* Osūtis piliskolns;
* Rogāļu lelakmiņs.

## Nūruodis
Kruoslova

**Kruoslova** () — mīsts Latvejā pi Daugovys, catūrtais (ka naskaita Jākubmīsta, trešais) pa lelumam mīsts Latgolā i Kruoslovys nūvoda administrativais centrys. Daļa mīsta (Prīdaine) irā Sielejā.

## Mīsta pasauka

Pasauka cytuos volūduos:
* krīvu — *Краслава*, seņuok *Краславка* / *Креславка*, *Краславль* / *Креславль*;
* puoļu — *Krasław*;
* vuocīšu — *Kreslau*.

## Nūruodis

## Teiklavītys
* Kruoslovys nūvoda teiklavīta
Krytuli

**Krytuli** aba **atmosferys krytuli** (anglīšu: *precipitation, atmospheric precipitation*; krīvu: *осадки, атмосферные осадки*; latvīšu: *nokrišņi; atmosfēras nokrišņi*) — sevkurys formys iudiņs, kreitūšs nu dabasu (nu muokuļu) iz zemi kai gaisalaika daļa. Krytuļūs īīt leits (vysaids - styprys, myrgojūšs i t.t.), snīgs, druobli, krusa.
  
Krytuli irā Zemis iudiņa cykla svareiga sadordaļa.
Krīveja

**Krīvejis Federaceja** () irā federativa vaļsteiba Europā i Azejā. Krīveja irā pyrmā piec leluma un deveitajā piec dzeivuotuoju skaita vaļsteiba pasaulī. Golvysmīsts - Moskova. 

Krīveja tur rūbežu ar 16 pasauļa vaļsteibām: Norvegeju, Suomeju, Igauneju, Latveju, Lītovu, Puoleju, Boltkrīveju, Ukrainu, Gruzeju, Azerbaidžanu, Kazaheju, Mongoleju, Ķīnu, Pūstumu Koreju pa sausīnys rūbežu un Japoneju ar ASV pa jiurys rūbežu.

## Krīvejis mīsti
* Moskova
* Pīterpiļs
* Krasnodara
Kumbuļa kļovs

**Kumbuļa kļovs** — lelkļovs Kruoslovys nūvoda Kumbuļa pogostā, Latgolā pats rasnuokais sudabriņs kļovs (*Acer saccharinum*).

Augšonys vīta — Kumbuļa muižys parkā, 60 m iz DV nu aplaistuos muižys piļs. Koordinatys: N 55°58'46,1" E 27°10'21,7".

Māri:
* Apleikmārs — 4,50 m;
* Garums — 23 m;
* Vaiņuka projekceja — 230 m2;
* Zoru garums — da 11,1 m.

Stymbyns 3,8 m augstumā sasadola 5 storuos, vīna nu jūs zibšņa satrīkta i nūkoltuse.
Kuorms

**Kuorms** — statne, kura sasadora pa lelumam nu ustobu, paradzātu dzeivuošonai, dorbam birojā, pīgatavei voi cytaidai cylvāku darbeibai. Vīna nu statņu atmeju.

Pa paškeirīņam kuormi sasadola itaiduos atmejuos:
* dzeivojamī kuormi (sātys);
* nadzeivojamī kuormi:
** admnistrativī kuormi (vaļstiskī īstoti (ministrejis, pošvoldi i tt.);
** komerceigī kuormi (biroju kuormi, puordūtuvis i leidz.);
** ļaudyskuo paškeirīņa kuormi (dzeidātovys, vuiceibu īstoti (skūlys, universiteti, bārnu suodeni i tt.) i leidz).
Kuorsova

**Kuorsova** () — mīsts reitu Latgolā, natuoli nu Krīvejis rūbeža, Kuorsovys nūvoda administrativais centrys. Kuorsova, byunūt pi Rēzeknis—Ostrovys posta ceļa, beja zeimeigs tierdzeibys centrys. Mīsts pasalelynuoja, kod 1763. godā pastateja katuoļu bazneicu.

Car mīstu tak Iudrupe. Pa mīsta molai īt Pīterpiļs—Varšovys dzeļžaceļa lineja i vaļsteibys zeimeibys magistrals A13, taipoš i celi P48, P49 i P50. 

## Zeimeigi ļauds
Kuorsovā dzymuši:
* Evalds Dauguļs — muokslys zininīks, pedagogs.
* Eugeneja Golubeva — cyrka artiste.

Dzymuši cytur, Kuorsovā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
* Antons Jurkāns — uorsts, Kuorsovys dzeidātovys direktors, Latgolys Studentu fonda īstateituojs.

## Galereja

Fails:Iudrupe Karsava.JPG|Iudrupe
Fails:Karsava wooden house.JPG|Soveigys kūka ustobys Kuorsovā


## Nūruodis
Kurova

**Kurów**




Kurovys paceļnīkatvaigs
Dzeivuotuoju(2009)2 822
VaivadejaĻublina
Teiklavītawww.kurow.eu

**Kurova** () — sola Puolejis reitūs, Ļublina vaivadejā pi Vislys upis. Voiceha Jaruzeļska dzymtuo sola.

Iz vyds 1431 i 1442 godu dabova Magdeburga tīseibys. Raistejuos kai uodys apdaris centrys. XVI gs. tyka par kaļvinizma centru. Piec Puolejis daleibu Kurova atsadyure Austrejā, 1809 godā - Varšovys hercogejā, a 1815 godā - Kongresa Puolejā. Piec Janvara mieneša sasaceļšonys, 1870 godā pagaisynova mīsta tīseibu.
Kurīņs

**Kurīņs** (latvīšu: *kurināmais*; krīvu: *топливо*; anglīšu: *fuel*) — dedzeiga lītne, kura vīgli reagej ar uorejū ci pošā lītnē asūšū skuobynuotivi, kuru lītoj lelam syltuma energejis daudzumam dabuot.

Kurīņa atmejis:
* Cītais kurīņs:
** kūkna, ževeri;
** dagškeļsnis;
** sapropeļs;
** kudra;
** akmiņūglis;
** i ct.
* Škeistais kurīņs 
** daguļs (lītojams transportleidzieklim):
*** benzins;
*** dizeļdaguļs (dizeļs);
*** mazuts;
*** soļarolejs (soļars);
*** gazolins
*** i ct.''
** Oleji:
*** škeļšņa olejs;
*** izlītuots mašiņolejs;
*** auguoju olejs;
*** i ct.;
** Spirts:
*** etanols;
*** metanols;
*** propanols.
** Škeistais raketu kurīņs.
** Eteri:
*** spirtu izomeri:
**** metil-tret-butileters (MTBE);
**** dimetileters (DME);
*** taukskuobu eteri:
**** eterizāti auguoju oleji (biodizeļs).
** Emuļsejis:
*** iudiņkurīņa emuļseja;
*** etilspirts benzinūs;
*** oleji benzinūs.
** Siņtetiskī kurīni, kurus pīgatavis pīgatavis pamatā Fišera-Tropša process:
*** nu ūgļu (CTL); 
*** nu biomasys (BTL); 
*** nu dobysgazys (GTL).
* Gazeigī kurīni:
** Propans
** Butans
** Metans, dobysgaza, ūgļu kluošku metans, rudysgaza, pūrugaza, biogaza, augzemis gaza, metana hidrats
** Iudineklis
** Samīgtuo dobysgaza (CNG)
** Cītuo kurīņa gazificiešonys produkti;
*** Ūgļu - siņteze, generatoru gaza, koksa gaza
*** Kūknys 
** Maisīni 
*** Propana i butana maisīņs (LPG)
*** Iudinekļa i dobysgazys maisīņs (HCNG)
* Dispersivuos sistemys, škeistumi:
** Aerosoli
*** Ūgļu putekli
*** Aļumineja, magneja putekli
** Putys:
*** Gazodizeļs (dobysgazys i dizeļdaguļa maisīņs)
*** Iudinekļa i beņzina maisīņs
** Suspeņsejis
*** Iudiņnitratu kurīņs ("škeistais puļviers")
* Natipiskī kurīni:
** Kūdulkurīņs
** Syltumkūdulkurīņs 
** Raketu kurīņs
Ladslaiki

**Ladslaiki** beja laikavyds Zemis geologiskajā viesturē, kuram soveiga mudra klimata atsaļšona i laduoju pasadareišona na viņ polariskuo, a i māronuotuo klimata apgabaļūs. Pādejī ladslaiki beja kvartara periodā i beidzēs pyrma apmāram 10 tyukstūšu godu. Ladslaiku periodi geologiskajā viesturē mejuos ar kūna piļneigys laduoju pagaisšonys laikavydim (vydladslaikim).
Laduojs

**Laduojs** irā kusteiga kristaliskuo lads dobyska masa, asūša iz zemisviersa i atsaroduse kai atmosferys cītūs krytuļu pīsalasejuma i tuoluoka puorsamejuma rezultats.

Laduoji irā vysūs Zemis koņtinentūs, jī atrūnami planetys soltajuos teritorejuos, taipoš augstūs kolnu viersyunēs. Laduoji kust Zemis gravitacejis veicē. Koč vysuvaira iudiņa iz planetys irā okeanūs, tok laduoju izalaisšona dūd Zemei vysudaudzuok taišni svīžuo iudiņa.
Latgaļu alfabets

**Alfabets irā [[Latgalīšu volūda|latgaļu]]** vuordim aizraksteit 
vajadzeigūs simbolu kūpa aba repertuars. Alfabets nūstota i simbolu saksteibu
aba parādu, kurū var lītuot latgaļu vuordu alfabetiskam saparādam (vuordineicuos, 
telefonu sarokstūs i tt).

Liters "Y" alfabetā īt iz reizis aiz burta "I", leidzeigi kai lītaunīku volūdys alfabetā. Literu **Ō** i **ō** navīgli dabuot nu standarta latvīšu klaviaturys; HTMLa i Vikipedejis dokumentūs var raksteit jūs Unikoda numerus itai: 

&amp;#x014C; i &amp;#x014D;

Literi **Ō** i **ō** cieški vajadzeigi Pītera Stroda ortografejā i myuslaiku katuoļu tekstūs, a jaunajā ortografejā jūs lītuoj rešuok. Ap **Ō** i **ō** pareizu lītuošonu vēļ nūteik streidi.

## Resursi
* Latgaļu volūdys gramatika
* Latvīšu alfabets
* Lītaunīku alfabets
* Žemaišu alfabets
Latgaļu demokratu bloks

**Latgaļu demokratu bloks** irā latgaļu deputatu grupa pyrmojā Latvejis Republikys Seimā. Bloks īstateits 1924 godā i jamā īguoja Fraņcs Trasuns, Ontons Dzeņs, Jezups Roskošs i Fraņcs Kemps. Nu 1924 goda 14 lopu mieneša bloks (vāluok parteja) suoce izdūt laikrokstu „Zemnīka Bolss”.

## Nūruodis i olūti
Latgalīšu etnokulturys centrys

**Latgalīšu etnokulturys centrys** (LgEKC) irā bīdreiba, kurys snāgs irā izglobuot, raisteit i popularizēt latgalīšu tradiconalū kulturu.

LgEKC īstateits 2007 g. juļa 19 d., registrāts LR Pasajāmumu registrā 2007. g. augusta 2 d. Par pyrmū volda pirminīku ībolsuots Arturs Uškāns.

Bīdreibys darbeiba apjam:
* seminaru, konfereņceju i cytu vuicūšu sariedīņu organiziešonu; 
* folklora ekspedicejis; 
* latgalīšu etnokulturys zinisku tiemiejumu paturiešonu; 
* latgalīšu etnokulturys materialu arhiva taiseišonu. 

LgEKC dora kūpā ar folkora i etnografiskūs ansambļu vadeituojim i dalinīkim, amatnīkim, tautys muzykantim, etnokulturys tāmātuojim, taipoš ar pasajāmumim i pošvoldu pīstuovim.
Latgaļu gramatika

* Runysdalis
** Lītysvuords
*** Lītysvuordu lūceišona
** Soveibnīks
*** Samāra pakuopīni
** Vītinīks
** Skaitvuords
** Laikvuords
*** Nanūsaceiba
*** Supins
*** Dorūtne
*** Cīšūtne
*** Divdabi
** Apstuoklinīks
** Prīvuords 
** Dalineite
** Saisteklis
** Jutumnīks

* Cytys temys
** Metatoneja
** Genitiva i akuzativa lītuošona
Latgolys himna

**Latgolys himna** () irā Eugeņa Karūdznīka komponātuo dzīsme ar Annys Rancānis vuordim *Dzīd, trailoj mežs* svieteigai dzīžama lelumā latgalīšu ļaudyskūs sariedīņu i, koč cikom kas naoficialai, irā tykuse par latgalīšu himnu.

## Himnys vuordi

Dzīd, trailoj mežs
I akmiņs gavilej
Tik skaidrā volūdā
Kai iudiņs olūtā.

Klaus, suneits rej,
Guņs puortā sprakstinej
Tik skaidrā volūdā
Kai iudiņs olūtā.

Brīst rudzi teirumā
I grīze grīž
Tik skaidrā volūdā
Kai iudiņs olūtā.

Ar myusim tāvzeme
Tai runojās:
Tik skaidrā volūdā
Kai iudiņs olūtā.
Latgaļu iedīni

*(latgalīšu iedīni, latgaliešu ēdieni, latgaļu ēdieni, Latgolys iedīni, Latgolys recepti, Latgales ēdieni, Latgales receptes, Latgales nacionālais ēdiens)*

## A
* Abāda (abādu kuopusti)
* Acteņa
* Aplicīņs
* Asuškys
* Auzu keisieļs

## B
* Batveņa
* Bārzu sulys
* Bīzais keisieļs
* Bīzī kuopusti
* Bygucs
* Boltais sīrs
* Boltuos dasys
* Buļbešnīki
* Buļbis ar katuku
* Buļbu blīni
* Buļbu dasys
* Buļbu meiceknis
* Būrkuonu bryuklinis

## C
* Cymuss
* Cureite

## D
* Dasys pa latgalīšim
* Dzjupka
* Dzyra

## G
* Golvys sīrs
* Gryuslis
* Grucs
* Guļbešnīki

## I
*Iz ūgļu capta siļče

## J
* Juknova

## K
* Kanepīns
* Kapcāts zuts
* Karseknis
* Kļockys
* Kļovu sulys
* Komys
* Kopuotuos dasys
* Krapanīks
* Krupnīks
* Kugeļs
* Kukuleiši
* Kūčys

## L
* Latgolys ogūrču salati
* Latgolys oknu salati
* Latgolys rysa
* Lauluotais sīrs
* Leiņs pīnā
* Lejnīki

## M
* Mads dzyra
* Mads ogūrči
* Makuss 
* Meiceknis 
* Miļtinīks
* Murce (murcauka)

## O
* Oknu sīrs
* Ols

## P
* Pameikstais
* Pancaks
* Paneju keisieļs
* Paneju peirāgi
* Patakys
* Pavaļmini
* Pīckuortnis
* Pīns ar capuri
* Pontogs
* Puorpace
* Putruomu dasys

## R
* Ramans
* Raugeņa
* Riepneica
* Ruļads
* Runkuļu dzyra
* Rūženis

## S
* Saladuks
* Salejums
* Siļče ar bīzapīnu i cybulim
* Sīrnīki
* Skuobuļs
* Soldonais bīzapīns
* Styumīņs
* Stoks
* Studiņs
* Stuļčs
* Suonkauleiši
* Sutiņs

## Š
* Škeistī kuopusti
* Šmakauceņa
* Škvarkys

## T
*Tatarvans
*Trombelis

## U
* Ubagine
* Uboga asnis
* Uobeļu lopu čajs

## Ū
* Ūlukne (ūlinīks)

## V
* Veisteknis
* Veitātys leidakys
* Veitātys raudys
* Virtiņs
* Vuškys gale ar grīzinim

## Z
* Zacerka
* Zalī kuopusti
* Zierņu kriesleni

## Ž
* Žagareni
Latgolys karūgs

:*Najaukt ar [[Latvejis karūgs|Latvejis karūgu]], kurs radeits, izlītojūt senejūs latgalīšu (senejūs latgaļu) karūga vuordysku aprakstejumu Livonejis Atskonu kronikā.*

**Latgolys karūgs** aba **latgaļu karūgs,** aba **latgalīšu karūgs** (, *latgaliešu karogs*, *latgaļu karogs*) irā nu 16 godusymta zynomuo Latgolys gerba (bolts grifs iz sorkona fona) myuslaiceigs izpiļdejums iz Latvejis vaļstiskuo karūga samārā izlykalātu latgalīšim soveiguos tymsai zyluos i boltuos kruosys streipu fona. 

Karūgā radzamais gerbs ar boltu grifu iz sorkona fona kai Latgolys (Infļaņtejis) gerbs lītuots nu 16 godusymta da 1921 godam, cikom Reigā oficialai naapstyprynuoja cytaida Latgolys gerba, kurs izaškir nu viesturiskuo. Zyluo kruosa latgalīšu karūgā simbolizej senejūs latgalīšu muokslu (mieļu vylnainis), Latgolys azarus i upis, naktineicu zīdus i lynazīdus. Kruosu streipu samārs izlītuots taids pat kai Latvejis vaļsteibys karūgā, līvu karūgā i Sielejis karūgā, tai simbolizejūt Latvejis regionalūs kulturu vīneibu. Pa heraļdikys princypim, praktikā varams lītuot i zylai-boltai-zyluo latgalīšu karūga variaceju bez grifa.

Latgalīšu karūgs apstyprynuots latgalīšu pīstuoveibys organizacejā "Latgolys Saeima" Rēznē 2010 godā, īsvieteits Aglyunā 2011 godā. Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūme 2011 godā suokuse sarunys ar Latvejis Heraļdikys komiseju ap latgalīšu karūga apstyprynuošonu taipoš par Latgolys regiona karūgu. 

2023. goda 21. aprelī beja oficialai apstyprynuots karūgs bez gerba kai Latgolys oficials karūgs.

## Verīs taipoš
* Latgolys himnys
* Latgolys gerbs

## Uorejuos nūruodis

* Simbolika 
* "Latgalīšu kulturys gazeta" ap latgalīšu karūgu
Latgalīšu volūda

**Latgalīšu volūda** irā baltu volūdu grupai pīdarūša indoeuropīšu saimis volūda. Kasdīnā jū lītoj 150-200 tyukstūšys ļaužu, tok oficiala skaita navā. Latgalīšu volūdu kasdīnā lītoj ap 8-9% Latvejis īdzeivuotuoju. Latgaliskai runoj Latvejis reitūs — vysā Latgolā i Sielejis dīnavydreitūs, taipoš lela latgalīšu kūpeiba Reigā. Pošys leluos uorzemu kūpeibys irā Krīvejā — Krasnojarskys nūvodā Sibirī i Baškirejis republikā. Nazcik ļaužu latgaliskai vēļ runoj Boltkrīvejis i Krīvejis rūbežmalē, etnografiskajuos latgalīšu teritorejuos ap Drysu Boltkrīvejā i Sebežu Krīvejā. Nalela volūdys runuotuoju kūpeiba dzeivoj ASV.

Myuslaiku latgalīšu volūda irā senejūs latgalīšu volūdys puormaņtineica. Nu 1920 da 1934 godam Latgolā latgalīšu volūda beja lītojama pošvoldu īstatēs i školuos. Šudiņ latgalīšu volūda natur nikaida oficiala statusa.

## Gramatika
Latgalīšu volūda radneiga lītaunīku, latvīšu i žemaišu volūdai.

### Lītysvuordu (''substantīva''), soveibnīku (''adiectīva'') i skaitvuordu (''numeralia'') lūceišonys tipi

#### Veirīšu kuorta (''masculīnum'')



DAUDZSKAITS

**Ūtruo deklinaceja**
VĪNASKAITA

DAUDZISKAITS

**Trešuo deklinaceja**
VĪNASKAITA

DAUDZSKAITS

**Caturtuo deklinaceja**
VĪNASKAITA

DAUDZSKAITS

**Pīktuo deklinaceja**
VĪNASKAITA

DAUDZSKAITS

**Sestuo deklinaceja**
VĪNASKAITA

DAUDZSKAITS

**Lītvuordu deklinaceja**

## Verīs taipoš
* Latgaļu volūda ISO standartūs

## Nūruodis i olūti
Latgaļu volūdys olūti

## Vītrunys

## Folklors
Latgaļu pīrunys

## Senejuo literatura (18 - 19 gs.)

## 20 gs. literatura

## Myuslaiku literatura

## Viesteitivi

## Rūkysgruomotys i vuordineicys
Latgolys administrativais dalejums

Latgolys rūbeži i administrativuos dalis mejušuos na reizi — cariskuos Krīvejis, pyrmuos Latvejis Republikys, sovetu i piecsovetu godūs apleiciņu i rajonu rūbeži bejuši izškireigi, i na vysod latgaļu volūdys i kulturys paplateibys vīta labi sakreit ar administrativū dalejumu.

Nu 2009 goda sīna mieneša 1 dīnys Latgolā (i vysā Latvejā) īsadareja jauns administrativi teritoriskais dalejums. Latgolys kulturviesturiskuo teritoreja daleita 22 nūvodūs i 3 republikys mīstūs.

## Administrativais dalejums

### Republikys mīsti

### Nūvodi i teritoriskuo dalejuma padalīni
#### A—C

#### D—K

#### L—P

#### R—S

#### V

## Verīs taipoš
* Latgola
* Latvejis administrativais teritoriskais dalejums
Latgolys ceļamolu krysti

## Latgolys ceļamolu krysti pa mīsta voi solys pasaukai

## B
* Bliseņu krysts, Bliseņūs, Nautrānu pogostā, Rēznis nūvodā

## G
* Graižūs, Ombumuižys pogostā, Daugpiļs nūvodā

## L
* Lelū Strodu krysts, Lelajūs Strodūs, Mūrmastinis pogostā, Varakļuonu nūvodā
* Lītaunīku krysts, Lītaunīkūs, Preiļu pogostā, Preiļu nūvodā

## V
* Vacmūrānu krysta pašale, Vacmurānūs, Sokolku pogostā, Viļānu nūvodā
Latgolys demokratiskuo parteja

**Latgolys demokratiskuo parteja** (latvīšu: *Latgales demokrātiskā partija*) — vīna nu pošu īteceiguokūs Latgolys parteju piec Latvejis napavaļdeibys atjaunynuošonys (1988). Partejai beja svareiga role latgaliskuos kulturys atdzimšonā i populariziešonā.

Registrāta 1994 g. marta 28 d., partejis pirminīks beja Vaļds Lauskys.
 
Latvejis 6 Seimys ībolsuošonā 1995 godā pīsadaleja kūpeigā sarokstā ar Latvejis zemnīku savīneibu i Latvejis kristeigūs demokratu savīneibu. Latgolys demokratiskuos partejis saroksts itamā ībolsuošonā beja izcalts Latgolys teritorejā. Kūpeigais saroksts dabuoja 6,3 % bolsu i 8 vītu Seimā.

1999 g. maja 29 d. sasaškeiruse ar Latvejis socialdemokratiskū parteju (tymā pošā Sasaškieršonys kongresā pi LSDSP dasalaide LSDP). Par kūpāsaškiertuos LSDSP pirminīku ībolsuots Juris Bojārs, par juo bīdrim Egīls Baldzēns i Vaļds Lauskys. Saškiertuos partejis bīdru skaits beja vaira kai 3000, i juos popularuma reitings vierseja 20%, aplīcūt vysys cytys tūlaicejuos partejis Latvejā.

Latgolys demokratiskuo parteja davuse daudzi atspaida latgaliskuos kulturys raisteibai - atspaiduojuse gruomotu izlaisšonu latgaļu volūdā, latgaliskuos kulturys sariedīņus Daugpilī i cytur Latgolā.
Latgolys doba

## Geografeja
:*Golvonais rakstīņs: [[Latgolys geografeja]].*
Geografiskai Latgola izalikaliejuse iz Latgolys i Sielejis augstaiņu i Reitulatvejis, Mudovys, Polacka zamaiņu. Karaktereigais Latgolys zemisvierīņs ar kauprim i līknem pasadarejs kai laduoja veicis rezultats geologiskajūs ladslaikūs. 

Latgolys pareizi sauc Zylūs azaru zemis, Azarzemis - regiona līknēs atrassim net kaidu tyukstūšu azaru. Regionā taipoš namoz upu, tok juos vysumā napalelys. Reitulatvejis zamainē izaplātuši leli pūri i peisi. Teiču pūrs aizjim lelu daļu Krystapiļs i Varakļuonu nūvoda, taipoš nalelu daļu Modyunis nūvoda.

## Klimats
Klimats Latgolā koņtinentaluoks kai cytā Latvejis teritorejis daļā. Zīmys vys byun drupeit soltuokys i snīga pīkreit dreižuok i juo pasadora bīzuoka kuorta kai palykušajā Latvejis daļā, a vosorys syltuokys. Dagdā i Daugpilī registrāta vysuzamuo temperatura (–43 gradi C), i Daugpilī – absoluotuo vysuaugstuo (+36 gradi C).

## Dzeivinīku pasauļs
Deļ plotuo iudiņbaseina Latgolā lela iudiņa putnu, iudiņa kustūnis i molusku vysaideiba, a deļ pūru i peisu – lela pūstumu dzeivinīku i auguoju škiru vysaideiba. Lelajūs meža masivūs Latgolā apteikamys daudzejis taigys dzeivinīku škirys, kuru pīstuovi īceļoj nu Krīvejis (luoči, taigys kustūne i ct.). A Daugovys vacupē, Pīdrujis sausajuos pļovuos i cytuos smiļkšuotuos i atdareituos vītuos sateikamys daudzejis stepu i cytu dīnavydu dzeivinīku i auguoju škirys (tauryni, vabalis, voguli, sieņs i ct.). Latgolā pīskaiteits vaira kai 1850 vabaļu i vogulu škiru.

## Sorgojamī dobys objekti
Latgolā irā nazcik vaļsteibys sorgojamu dobys objektu – Rāznys nacionalais parks, Teiču rezervats, sorgojamuos teritorejis apleik Dreidža, Istrys, Pildys i Odumovys azaru, taipoš 3 sorgojama zemisvierīņa apvydi – Sielejis, Viersdaugovys i Daugovys lūku. Jī izslyvuši caur sovpateigajim, daudzatmejeigajim vierīnim i sevišku dobys skaistumu.

## Verīs taipoš
* Latgolys geografeja
* Latgolys dobys pīminiekli
Latgolys dobys pīminiekli

## Latgolys lelakmini
* Latgolys lelakmini pa rajonim i pogostim
* Latgolys lelakmini pa pasaukai

## Latgolys lelkūki
* Latgolys lelkūki pa rajonim i pogostim
* Latgolys lelkūki pa pasaukai

## Lelolys i leldūbis Latgolā
* Lelolys i leldūbis pa rajonim i pogostim
* Lelolys i leldūbis pa pasaukai