open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Latgolys gaisma

**Latgolys gaisma** (latvīšu: *Latgales gaisma*) beja vīna nu īteceiguokūs Latgolys parteju piec Latvejis napavaļdeibys atjaunynuošonys (1988). Pats lelais dasnāgums - īveice Daugpiļs pošvolda ībolsuošonā.

Registrāta 2000 g. marta 21 d., partejis aizsuociejs i pirminīks beja Daugpiļs pasajāmuma *Stalker* prezidents Rihards Eigims.

*Latgolys gaisma* dabuoja viersa 2000 gods Daugpiļs pošvolda ībolsuošonā (7 deputatu vītys), aplīcūt Daugpiļs mīsta partejis i partejis *Latvijas ceļš* kūpeigū sarokstu (nu juo pošvoldā ītyka 5 deputati, jūs vydā i pyrmuokais Daugpiļs mers Aleksandrs Vidavskis), PCTVL (2 deputati) i LSDSP (1 deputats). Piec ībolsuošonys *Latgolys gaisma* Daugpiļs pošvoldā sataiseja koaliceju ar PCTVL i socialdemokatim, a par mīsta meru tyka *Latgolys gaismys* viersinīks Rihards Eigims.

Parteja pīsadaleja Latvejis 8 Seimys ībolsuošonā 2002 gods oktobra 5 dīnā. Par *Latgolys gaismu* Latgolā nūbolsuoja 9,3 % izlaseituoju, tok vysys Latvejis mārā parteja dabuoja viņ 1,5 % bolsu i partū navierseja 5 % slīkšņa, kab ītyktu Seimā.

2003 godā R. Eigimam daguoja atsastateit nu mīsta mera daguojumu deļ pagaisynuotuos atsadūšonys iz juo - daudzeji juo partejis bīdri pošvoldā beja tykuši par cīši škaļdeigi. Nu 2003 da 2007 g. *Latgolys gaisma* beja golvonuo opozicejis parteja Daugpilī.

Parteja likvidāta 2007 g. februara 8 d.
Latgolys augstaine

**Latgolys augstaine** — reļjefa pasacālums Latgolys dīnavydreitu daļā, vysuaugstuokuo Latgolys daļa augšuok jiuru leidzīņa, īīt Daugpiļs, Kruoslovys, Dagdys, Aglyunys, Preiļu, Ribinišku, Rēznis i Ludzys nūvodu teritorejuos. Latgolys augstainē izasliejušys pošys augstuos regiona viersyunis: Lelais Līpkolns (289,3 m augšuok jiuru leidzīņa), Dzierkaļu kolns (286,3 m a. j. leidz.), Dubuļu kolns - (273,8 m a. j. leidz.), taipoš cik nacik zamuokais, tok deļ skaistūs vierīņu izslyvušais Muokuļkolns. 

Latgolys augstainē izapliets ūtrys pa lelumam Latgolys azars – Rāzna (viersa pluots 5756,4 ha).
Latgolys katuoļu bazneicys i kapleicys

## Latgolys katuoļu bazneicys pa pasaukai

## A
* Aglyunys Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys bazilika
* Aizpūris Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis – ticeiguo paleiga bazneica
* Aņdzeļmuižys Svātuo Juoņa Krysteituoja bazneica
* Atašinis Suopu Dīvamuotis bazneica
* Augškaļnis Svātuos Saimis katuoļu bazneica
* Augustovys Svātuos Elizabetis bazneica
* Aulejis Svātuos Marejis Magdalenys bazneica

## Ā
* Ārdovys Krystus Kieneņa bazneica

## B
*Borkovys Svātuo Stanislava Romys katuoļu bazneica

## D
* Daugpiļs Jezus Sirds Romys katuoļu bazneica
* Daugpiļs Svātuo Pītera važuos Romys katuoļu bazneica
* Daugpiļs Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis bezvaineiguos ījimšonys Romys katuoļu bazneica

## K
* Krystapiļs Svātuos Trejadeibys Romys katuoļu bazneica
* Kryšanu Svātuo Juoņa Krysteituoja bazneica
* Kumbuļa Svātuo Jezupa Romys katuoļu bazneica
* Kuprovys Svātuo Ignaceja nu Lojolys Romys katuoļu bazneica

## L
* Leiksnys Vysusvātuokuos Jezus Sirds Romys katuoļu bazneica

## O
* Ombumuižys Svātuo Jura bazneica
* Ondrupinis Vysusvātuokuos Jaunovys Marejis - Skapulara Kienenīnes bazneica
* Osyuna Svātuo Krysta gūdynuošonys bazneica

## R
* Rundānu Svātuo Krysta paaugstynuošonys Romys katuoļu bazneica

## V
* Viļānu katuoļu bazneica
Latgolys lelakmini

## Latgolys lelakmini pa nūvodim i pogostim
### Daugpiļs nūvodā
***Neicgaļa pogostā***
Neicgaļa Lelais akmiņs

### Cyblys nūvodā
***Cyblys pogostā***
Seimaņu akmiņs 

### Ludzys nūvodā
***Istrys pogostā***
Plysūna lelakmiņs

## Latgolys lelakmini pa pasaukai
### N
* Neicgaļa Lelais akmiņs (Neicgaļa pog., Daugpiļs nūv.)

### P
* Plysūna lelakmiņs (Istrys pog., Ludzys nūv.)

### S
* Seimaņu akmiņs (Cyblys pog., Cyblys nūv.)
Latgolys lelkūki

## Latgolys lelkūki pa nūvodim i pogostim
### Kruoslovys nūvodā
***Kumbuļa pogostā***
Kumbuļa kļovs

### Rēznis nūvodā
***Greiškānu pogostā***
Janopolis svātveiksna

## Latgolys lelkūki pa pasaukai
### J
* Janopolis svātveiksna 

### K
* Kumbuļa kļovs
Latgolys politiki

**Latgolys politiki**:

## C
* Cybuļs Jurs

## E
* Eigims Rihards

## G
* Gorbunovs Anatolejs

## I,Ī
* Īvāns Daiņs

## L
* Lauskys Vaļds

## R
* Rugāte Anta

## T
* Trasuns Fraņcs
* Trasuns Jezups

## Z,Ž
* Zadvinskis Pīters

## Nūruodis
Ē. Jēkabsona i V. Ščerbinska gruomota *Latgalīšu politiki i politiskuos partejis napavaļdeigajā Latvejā* ("Latgaliešu politiķi un politiskās partijas neatkarīgajā Latvijā"). Reiga, 2006.
Latgolys regiona raisteibys agentura

**Latgolys regiona raisteibys agentura** aba **LRRA** (latvīšu: *Latgales reģiona attīstības aģentūra; LRAA*; krīvu: *Агентство развития Латгальского региона*; anglīšu: *Latgale Region Development Agency*) — Latgolys pošvoldu īstateita navaļstiskuo i napeļneiguo oganizaceja, kurys snāgsirā puordrūsynuot regiona leidzīņa raisteibys planu īdzeivynuošonu i rādu.

Organizaceja eistynuojuse vērtini Europys Savīneibys fondu finansātu projektu, kuri vadynuojuši vysa Latgolys regiona ekonomiskū i socialū raisteibu. LRRA sovā darbeibā turīs pi Latgolys planavuošonys regiona raisteibys padūmis nūstateitūs regiona raisteibys prioritetu.

## Viesture i statuss
LRRA īstateita 1999 godā kai napeļneiguo aprūbežuota atsaceiguma sabīdreiba, 2004 godā, atsateikūši jaunajim tīseibu aktim, statuss puormeits par bīdreibu.

## Snāgi
Golvonī LRRA snāgi:
* puordrūsynuot optimalu statiniskū (nacionalais-regionalais leidzīņs) i guliniskū (nacionalais leidzīņs i regionalais leidzīņs) integraceju iz vyds vysu regionalajā politikā, planaveibā i raisteibā pīsadolūšūs partneru;
* radeit stypru i īteceigu regionalū strukturu, kura var pīstuovēt Latgolys regionu i pījimt regiona leidzīņa sasprīdumus ap Latgolai svareigim vaicuojumim;
* puordrūsynuot decentralizātu raisteibys planavuošonu pa priņcipam "nu zamoškys iz viersu", styprynojūt regionalū darbuotnumu planaveibys, programeibys i regionaluos raisteibys atzarēs.

## Funkcejis
Sadareibā ar Latvejis regionaluos raisteibys lykumu, LRRA dora itaidys funkcejis:
* kūpādareidama ar pošvoldim i vaļstiskūs instituceju teritoriskajim īstotim Latgolā, sastota planaveibys regiona raisteibys programu i teritorejis planavīni, puordrūsynoj jūs sadareibu ar nacionalū planavīni, nacionalū raisteibys planu i nacionalajom ci atzaru raisteibys programom, taipoš jūs īdzeyvnuošonys rādu;
* sagatavej pīzynumus ap nacionaluo leidzīņa raisteibys planaveibys dokumentu atsatikšonu planaveibys regiona raisteibys programai i teritorejis planavīņam;
* koordinej i vadynoj planaveibys regiona regionaluos raisteibys atspaida leidziekļu radeišonu, īdzeivynuošonu, davēri i nūviertiešonu;
* nūviertej vītejūs pošvoldu i juridiskūs i fiziskūs personu padūtūs projektu dasacejumus, kab dabuotu vaļstiskuo atspaida regionalajai raisteibai, i dūd sovu pīzynumu ap jim;
* izpylda cytys normativajūs aktūs nūstateitys funkcejis.

## Struktura
Agenturys poša augstuo sprīdiejinstituceja ir Bīdrusaīsme. Jei kas 4 godi ībolsoj Padūmi, kura dora laikavydūs nu vīnys Bīdrusaīsmis da cytys i dasaver LRRA direktora i vysys agenturys dorba.

## Nūruodis
* LRRA teiklavīta
Latgolys rūbežakmini

## Latgolys rūbežakmini pa nūvodimi pogostim
### Ludzys nūvodā
***Rundānu pogostā***
Kazeicu Bykakmiņs (Rundānu pog., Ludzys nūv)

## Latgolys rūbežakmini pa pasaukai
### K
* Kazeicu Bykakmiņs (Rundānu pog., Ludzys nūv)
Latgolys staroveru cierkvys i kapleicys

## Latgolys staroveru cierkvys i kapleicys pa pasaukai

## B
* Bližnevys staroveru cierkva
* Borysovkys staroveru cierkva

## C
* Cišu staroveru cierkva
* Cyskuodu staroveru cierkva

## D
* Dagdys Pokrova Nikolaja staroveru cierkva
* Danišeukys staroveru cierkva
* Daugpiļs Nikolaja Breinumdora i Dīvamuotis dzimšonys staroveru (Daugpiļs Pyrmuos staroveru parepejis) cierkva 
* Daugpiļs Nikolaja Breinumdora i Dīvamuotis gluobis (Pokrova) staroveru cierkva (Vacais Forštats)

## E
* Eņdžeļu staroveru bazneica

## F
* Foļvarkys staroveru cierkva

## G
* Gaikovys staroveru cierkva
* Gurilišku staroveru cierkva

## I
* Ismeru staroveru cierkva

## J
* Jākubmīsta staroveru cierkva
* Jersikys pravoslavu cierkva

## K
* Kampišku staroveru cierkva
* Krystceļu staroveru cierkva
* Kryvošejevys staroveru cierkva
* Krīvānu staroveru cierkva
* Kostigu staroveru cierkva
* Kovaļovys staroveru cierkva
* Kruoslovys staroveru cierkva

## L
* Leivuona staroveru cierkva
* Lipušku staroveru cierkva
* Lomu staroveru cierkva
* Ludzys staroveru cierkva

## M
* Makarovkys staroveru cierkva
* Maltys (Borovkys) staroveru cierkva
* Moskvynys staroveru cierkva
* Muolakolna staroveru cierkva

## N
* Notrys staroveru cierkva

## P
* Paramonovkys staroveru cierkva
* Pļuskovys staroveru cierkva
* Preiļu staroveru cierkva
* Pūderovys staroveru cierkva

## R
* Rečynys staroveru cierkva
* Rēznis staroveru cierkva
* Rimšu staroveru cierkva

## S
* Skangeļu staroveru cierkva
* Slostovkys staroveru cierkva

## Š
* Štykuoņu staroveru cierkva

## U
* Uļjanovys staroveru cierkva

## V
* Vainovys staroveru cierkva
* Vilceņu staroveru cierkva
* Viļānu staroveru cierkva
Latgolys politika

### Partejis
* Latgolys demokratiskuo parteja
* Latgolys gaisma

### Pošvoldu organizacejis
* Latgolys regiona raisteibys agentura

### Latgolys politiki
* Latgolys politiku saroksts pa pavuordem pa alfabetam
Latgolys pravoslavu cierkvys i kapleicys

## Latgolys pravoslavu cierkvys (bazneicys) i kapleicys pa pasaukai

## B
* Bolvu pravoslavu cierkva
* Baļtinovys pravoslavu cierkva

## D
* Danišeukys Sv. Pītera i Pavula pravoslavu cierkva
* Daugpiļs Sv. Nikolaja pravoslavu cierkva
* Daugpiļs Sv. Pītera i Pavula pravoslavu cierkva
* Daugpiļs Sv. Aleksandra Nevska pravoslavu cierkva (Sv. Aleksandra Nevska katedralis vītā)
* Daugpiļs Dīvamuotis aizmigšonys pravoslavu cierkva
* Daugpiļs Sv. Aleksandra kapleica
* Daugpiļs Sv. Nikolaja cierkva
* Daugpiļs Sv. Borisa i Gleba pravoslavu katedrale

## G
* Golyšovys pravoslavu cierkva
* Gruoveru pravoslavu cierkva

## I
* Iļžukolna pravoslavu cierkva

## J
* Jaunslobodkys pravoslavu cierkva
* Juosmuižys pravoslavu cierkva

## K
* Kryvandys pravoslavu cierkva
* Kuorsovys pravoslavu cierkva
* Krystapiļs pravoslavu cierkva
* Kruoslovys pravoslavu cierkva

## L
* Lipinišku Vysusvātuokuos Dīvamuotis aizmigšonys pravoslavu cierkva
* Ludzys pravoslavu cierkva

## Ļ
* Ļauderu pravoslavu cierkva

## M
* Malinovys Iļjis pravoslavu cierkva
* Maltys pravoslavu cierkva
* Maskovskys pravoslavu cierkva

## P
* Pīdrujis pravoslavu cierkva
* Pūdinovys pravoslavu cierkva

## R
* Rēznis pravoslavu cierkva
* Ribinišku pravoslavu cierkva
* Ruguoju pravoslavu cierkva

## S
* Sīnuojis pravoslavu cierkva

## Š
*Škeļtiņu pravoslavu cierkva

## T
* Tiļžys pravoslavu cierkva
* Tiskadu pravoslavu cierkva

## V
* Veiksnys pravoslavu cierkva
* Vileks pravoslavu cierkva
* Viļānu pravoslavu kapela
Latgolys ļutaru bazneicys i kapleicys

## Latgolys ļutaru bazneicys i kapleicys pa pasaukai

## B
* Bolvu ļutaru bazneica

## D
* Daugpiļs Martina Ļutara ļutaru bazneica

## K
* Kolupa ļutaru bazneica
* Krystapiļs ļutaru bazneica
* Kruoslovys ļutaru bazneica
* Kuorsovys ļutaru bazneica

## L
* Leivuona ļutaru bazneica
* Ludzys ļutaru bazneica

## R
* Rēznis Svātuos Trejadeibys ļutaru bazneica

## T
* Tiļžys ļutaru bazneica

## U
* Ungurmuižys ļutaru bazneica

## V
* Varakļuonu Svātuo Krysta ļutaru bazneica
* Vileks ļutaru bazneica
* Viļānu ļutaru bazneica
Latveja

**Latveja** (, līvu: *Leţmō*), oficialai **Latvejis Republika** (, līvu: *Leţmō Vabāmō*) irā vaļsteiba Pūstumu Europā pi Baļtejis jiurys. Vaļsteiba tur rūbežu ar Igauneju, Lītovu, Boltkrīveju i Krīveju. Rītumos skoloj Baļtejis jiura, bet pūstumūs Reigys leics. Vaļsteibys 64 589 km² pluotā dzeivoj 1, 95 milijoni dzeivuotuoju. Latvejis golvysmīsts i leluokais mīsts irā Reiga. 

Nu 2004. goda 1. maja Latveja irā Europys Savīneibys, nu 2004. goda 29. marta Latveja irā NATO dalīnīkvaļsteiba i nu 2016. goda 2. jūnija Latveja irā ESAO.

## Viesture

Leidz 13. godusymta Latvejis teritorejā dzeivova nazcik baltu i suomugru patautys: kurši, zemgali, sieli, latgali, līvi, vendi i igauni.

## Geografeja
Latvejai irā 5 viesturiskī nūvodi: Latgola, Vydzeme, Zemgola, Sieleja i Kūrzeme.
* Latvejis mīstu saroksts
* Latvejis administrativais teritoriskais dalejums

## Demografeja
62,1% — latvīši, 26,9% krīvi, 3,3% boltkrīvi, 2,2% puoli, 5,5% cyti.

## Verīs taipoš
* Latvija.lv

## Nūruodis i olūti
Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba

**Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba** — poša zeimeiguo Pīterburga latgaļu organizaceja, XX gs. suokuos vadynuojuse latgaļu tautyskū i kulturyskū atdzimšonu.

Bīdreiba dareja nu 1902 novembra mien. da 1913 g. oktobra mieneša: 
* ***20 godusymta suokuos*** Sanktpeterburgā dzeivuoja ap 10 tyukstūšom latgaļu, pa lelumam darbinīki, studenti, škoļnīki. Golvonī jū laseišonuos centri beja sv. Katrinys i sv. Stanislava bazneicys i školys pi jūs. Nu vuiceituokūs latgaļu atsaroda aktivisti, kuri saprota vajadzeibu vadynuot latgaliskuos kulturys raisteibu, partū cēlēs vajadzeiba organizēt bīdreibu.
* ***1902 gods novembrī*** bazneicnīka Nikodema Rancāna dzeivūklī nūtyka bīdreibys īstateišonys saīsme. Jamā pīsadaleja Dvēseliskuo seminara docents Fraņcs Trasuns, studenti Fraņcs Kemps, Jezups Kangars, Fraņcs Logins i bazneicnīks Kazimers Skrynda. Jī apstyprynuoja F. Trasuna sagatavātūs statutus i dasarunuoja, ka jaunajai bīdreibai dūs vuordu *Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba*, kam Krīvejis davēris īstoti nadūtu atļuovis bīdreibai, kurys statutūs byutu paradzāti nacionali voi ļaudyski snāgi.
* ***1903 godā*** beja apstyprynuoti bīdreibys statuti.
* ***1903 g. marta 8 dīnā*** Pīterburga Jezus bazneicys školys zalā nūtyka pyrmuo bīdrusaīsme. Saguoja daudzi ļaužu, nu bīdranaudu lūbēs pīlaseit lelu sumu.
* ***1904 godā*** īstateja kūkļuotuoju orkestri i simfoniskū orkestri.

Bīdreiba turēja biblioteku, kuramā beja gruomotys i laikroksti latgaļu, latvīšu, krīvu, puoļu i vuocīšu volūduos.

Muzykaliskuos bīdreibys sariedīņūs pyrmū reizi Pīterburgā latgaļu volūda skanēja nu scenys, i poša bīdreiba beja tautyskuo aktivuma centrys. Laseidamīs iz daņču vokoru, jauneiba paslapyn turēja saīsmis, kuramuos sprīde ap latgaliskūs aktivitetu planim, latgaliskūs gruomotu laisšonu, latgaļu studentu atspaiduošonu i leidz.
Leidzīņs

**Leidzīņs** (, ,  krīvu: *уровень*) — mārs, kurs paruoda objekta ci pasaruodīņa pacālumu i kurs radzams voi īvaigojams kai tuo poša augstuma ci iņteņsivuma izaplatejums guliniskā (horizontalā) ploskonumā.
Leiksnys katuoļu bazneica

**Leiksnys Vysusvātuokuos Jezus Sirds Romys katuoļu bazneica** irā katuoļu dīvanoms Daugpiļs nūvoda Leiksnys pogostā. Atsarūn Vaikulīšu solā pi Daugpiļs — Reigys autoceļa, 1 km nu pogosta centra Leiksnys.

## Viesture

Leiksna jau nu XVIII gs. bejuse zeimeigs katuoļu centrys. 1749—1789 godūs ite dorbuojuos jezuiti. Pyrmuo Leiksnys bazneica stateita 1748 godā pi Līdinghauzenu-Volfu muižys, bet 1789 godā Juzefs Zibergs jū puortaiseja par kapleicu. XIX gs. 70 godu Napoleona Ordys Leiksnys tepiejumā redzīs, ka jis bejs nalels, kompakts statīņs ar oltorgolā nūšļauptu divsleipu jumtu i barokalu jumta tūrneiti augš īejis fasada trejstyuru zelmiņa.

Kod Leiksna daguoja Zibergu, piečuok — grafu Plateru-Zibergu sovumā, suocēs jaunys lelys bazneicys stateiba, kū dabeidze 1798 i pasvieteja 1801 godā. Kuormu pa daļai nūjauce piec 1913 goda, a materiali tyka izlītuoti plebanejis stateibai. Niulejuo bazneica stateita 1909—1913 godūs piec bazneickunga, piečuok arciveiskupa Ontona Springoviča iniciativys. Bazneica cīte Pyrmuo pasauļa kara laikā, bet pūstejumi tyka likvidēti XX gs. 20 godūs.

Nu vacuos bazneicys irā sasaglobuojuši XVIII gs. biktssūls i 1793 goda klasicizma stiļā darynuota monstrace.

## Arhitektura

Leiksnys bazneica irā apmāreigs latiņu krysta formys plana neogotikys stiļa statīņs ar trim garonyskim jūmim, škārsjūmu, poligonalu apsidu i divtūrņu fasadu. Divtūrņu fasads rysynuots izvārstuos proporcejuos: neogotiskū zelmini īramej slaiki, ažuriski tūrņi ar telts formys smaili, a centraluo īeja teik izceļta ar portalu i rūžys lūgu. Jūmu krystpunkts teik īzeimuots ar dekorativu tūrneiti jumta kūrē. Uorsīnu vertikalū dalejumu akcentej kontraforsi. Bazneicys apskaiste i ītaise veidoj vīnuotu ansambli.

Leiksnys bazneica irā zeimeigs historizma laika Latgolys bazneicu arhitekturys pīminieklis i vīns nu izcyluokajim neogotikys pīminieklim Latvejā.

## Varganis

Bazneicys varganis darynuotys 1931 godā Vaclava Bernacka Varšovys-Viļnis vargaņu fabrykā. Koņcertinstrumentam irā 27 registri i divi manuali. Jis ir vīns nu leluokajim puoļu vargaņmeistru budavuotim instrumentim Latvejā.

## Literatura
* *Kaminska R., Bistere A.* Sakrālās arhitektūras un mākslas mantojums Daugavpils rajonā. — Rīga: Neputns, 2006 — 296 lpp. — ISBN 9984-729-90-7

## Nūruodis
* Leiksnys katuoļu bazneica Vaļsteibys kulturys pīminiekļu sardzeibys inspekcejis teiklavītā
Latgolys viesture

**Latgolys viesture**

* Hronologeja
* Latvīšu muzykaliskuo bīdreiba Pīterburgā
* Latgaļu demokratu bloks *(1-ajā Latvejis Republikys Seimā)*
Latgolys ļauds

**Latgolys ļauds**

* Latgolys viesturē i kulturā zeimeigi ļauds
* Latgolā dzymušī pazeistamī ļauds
Leivuons

**Leivuons** () — mīsts vokoru Latgolā, Daugovys lobajā molā pi Dubnys upis greivys.

Caur mīstu īt ceļš Reiga—Daugpiļs—Pāternīki (A6) i Leivuons—Preili (P63). Taipoš Leivuona mīstu škārsoj dzeļžaceļš Reiga—Indreica.

Mīstā atsarūn Latgolys Muokslys i amateibys centrys.

## Cytys pasaukys

Pasauka cytuos volūduos:
* 
* 

Viesturiskuos i sūpluokuos pasaukys:
* 
* 

## Nūruodis
Lelais Līpkolns

**Lelais Līpkolns** (*Līpkolns, Līpukolns*) — kaupris Latgolys augstainē, Rēznis nūvoda Kaunatys pogostā, Rāznys Nacionaluo parka teritorejā. Latgolys regiona poša augstuo viersyune. Vyscaureigais augstums – 289,2 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais augstums (augšuok apleicīnis) – 86 m.
Lelbrytaneja

**Lelbrytaneja**, ari **Saškiersta Kieneste** () irā vaļsteiba Vokoru Europā.

Vaļsts golvyspiļsāta i leluokuo piļsāta ir Londona, kurā dzeivoj vaira nakai 14 miļjoni cylvāku. Cytys leluokuos piļsātys ir Birmingema, Mančestera, Glāzgova, Liverpula i Līda. Skotejā, Velsā i Zīmeļīrejā ir sovys vaļdeibys, kotrai ir atškireigys pylnvarys.

Storptautiskajuos lītuos Lelbritanejai beja pasauļa vodūšuos varys lūma nu 1815. da 1914. godam; Tuos lūma vysu laiku sasamazynoj nu 20. gs. Tok Apvīnuotuo Karaliste ir pastuoveiga ANO Drūšeibys padūmis lūcekle nu tuos pyrmuos sēdis 1946. godā, tei ir vīna nu pasaulī pīcu storptautiski atzeitu kūdulvaru, ļaunūt dažim pietnīkim tū vys vēļ klasificēt kai daļu nu naformaluos lelūs varu lūka.
Lelolys i leldūbis Latgolā

## Lelolys i leldūbis pa nūvodim i pogostim
### '''Dagdys nūvodā'''
***Dagdā***
* Dagdys ola

### '''Rēznis nūvodā'''
***Nautrānu pogostā***
* Opinku Valna ola
* Valna pādi

## Lelolys i leldūbis pa pasaukai
### D
* Dagdys ola

### O
* Opinku Valna ola

### V
* Valna pādi
Leopards

**Leopards** ( (Linnaeus, 1758), , , ) irā leļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. Leopards dzeivoj Afrikā i Azejas dinavidos.

## Izavierīņs
Auguma garums: 125—165 cm;

Astes garums: 60—110 cm;
Placu augstums: 45—80 cm;

Svors: 28—90 kg;

## Daudzatmejeiba
Ira 10 zamškiru:
* *[[Panthera pardus delacouri]]* Pocock, 1930
* *[[Panthera pardus fusca]]* Meyer, 1794
* *[[Panthera pardus japonensis]]* Gray, 1862
* *[[Panthera pardus kotiya]]* Deraniyagala, 1956
* *[[Panthera pardus melas]]* Cuvier, 1809
* *[[Panthera pardus nimr]]* Hemprich & Ehrenberg, 1833
* *[[Panthera pardus orientalis]]* Schlegel, 1857
* *[[Panthera pardus pardus]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Panthera pardus saxicolor]]* Pocock, 1927
* †*[[Panthera pardus sickenbergi]]* Schütt, 1969

## Nūruodis i olūti
Leopardus colocolo

**Leopardus colocolo** (Molina, 1782) (, , ) ira naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leopardus colocolo* dzeivoj Dynavid Amerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 56—67 cm;
Astes garums: 29—32 cm;
Placu augstums: 30—35 cm;
Svors: 3—7 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira  zamškiru:
* *[[Leopardus colocolo braccata]]* Cope, 1889
* *[[Leopardus colocolo budini]]* Pocock, 1941
* *[[Leopardus colocolo colocolo]]* Molina, 1782
* *[[Leopardus colocolo garleppi]]* Matschie, 1912
* *[[Leopardus colocolo munoai]]* Ximenez, 1961
* *[[Leopardus colocolo pajeros]]* Desmarest, 1816
* *[[Leopardus colocolo thomasi]]* Lönnberg, 1913
* *[[Leopardus colocolo wolffsohni]]* García-Perea, 1994

## Nūruodis i olūti
Leopardus geoffroyi

**Leopardus geoffroyi** (d'Orbigny & Gervais, 1844) (, , ) irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leopardus geoffroyi* dzeivoj Dynavid Amerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 42—66 cm;
Astes garums: 24—36 cm;
Svors: 3—5 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira 5 zamškiru:
* *[[Leopardus geoffroyi euxanthus]]* Pocock, 1940
* *[[Leopardus geoffroyi geoffroyi]]* Pocock, 1940
* *[[Leopardus geoffroyi leucobaptus]]* Pocock, 1940
* *[[Leopardus geoffroyi paraguae]]* Pocock, 1940
* *[[Leopardus geoffroyi salinarum]]* Thomas, 1903

## Nūruodis i olūti
Leopardus pajeros

**Leopardus pajeros**, Desmarest, 1816 (; ) — irā mozeņš kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leopardus pajeros* dzeivoj Ekvodorā, Bolivejā, Čilē i Argentinā.

## Daudzatmejeiba
Ira 5 zamškiru:
* *[[Leopardus pajeros pajeros]]*
* *[[Leopardus pajeros budini]]*
* *[[Leopardus pajeros garieppi]]*
* *[[Leopardus pajeros steinbachi]]*
* *[[Leopardus pajeros thomasi]]*

## Nūruodis i olūti
Leopardus pardalis

**Leopardus pardalis** (Linnaeus, 1758) (; ; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leopardus pardalis* dzeivoj Central i Dīnavydu Amerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 68—100 cm;
Astes garums: 26—45 cm;
Svors: 8—10 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira 10 zamškiru:
* *[[Leopardus pardalis aequatorialis]]* Mearns, 1903 
* *[[Leopardus pardalis albescens]]* Pucheran, 1855 
* *[[Leopardus pardalis melanurus]]* Ball, 1844 
* *[[Leopardus pardalis mitis]]* F. G. Cuvier, 1820 
* *[[Leopardus pardalis nelsoni]]* Goldman, 1925 
* *[[Leopardus pardalis pardalis]]* (Linnaeus, 1758) 
* *[[Leopardus pardalis pseudopardalis]]* Boitard, 1842 
* *[[Leopardus pardalis pusaeus]]* Thomas, 1914 
* *[[Leopardus pardalis sonoriensis]]* Goldman, 1925 
* *[[Leopardus pardalis steinbachi]]* Pocock, 1941

## Nūruodis i olūti
Leopardus tigrinus

**Leopardus tigrinus** (Schreber, 1775) (; ; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leopardus tigrinus* dzeivoj Dynavid Amerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 38—64 cm;
Astes garums: 20—42 cm;
Svors: 1.5—3 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira 4 zamškiru:
* *[[Leopardus tigrinus guttulus]]* Hensel, 1872 
* *[[Leopardus tigrinus oncilla]]* Thomas, 1903 
* *[[Leopardus tigrinus pardinoides]]* Gray, 1867 
* *[[Leopardus tigrinus tigrinus]]* Schreber, 1775

## Nūruodis i olūti
Leopardus wiedii

**Leopardus wiedii** (Schinz, 1821) (; ; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leopardus wiedii* dzeivoj Dynavid Amerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 48—79 cm;
Astes garums: 33—51 cm;
Svors: 2.6—3.9 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira 11 zamškiru:
* *[[Leopardus wiedii amazonicus]]* Cabrera, 1917 
* *[[Leopardus wiedii boliviae]]* Pocock, 1941 
* *[[Leopardus wiedii cooperi]]* Goldman, 1943 
* *[[Leopardus wiedii glauculus]]* Thomas, 1903 
* *[[Leopardus wiedii nicaraguae]]* J. A. Allen, 1919 
* *[[Leopardus wiedii oaxacensis]]* Nelson and Goldman, 1931 
* *[[Leopardus wiedii pirrensis]]* Goldman, 1914 
* *[[Leopardus wiedii salvinius]]* Pocock, 1941 
* *[[Leopardus wiedii vigens]]* Thomas, 1904 
* *[[Leopardus wiedii wiedii]]* (Schinz, 1821) 
* *[[Leopardus wiedii yucatanicus]]* Nelson and Goldman, 1931

## Nūruodis i olūti
Leopolds Brokāns

**Leopolds Brokāns** irā Ludzys nūvoda omotnīks, kūkgraizinīks.

Darynoj lizeikys, luopsteņas, galis gaļdineišus, buļbu stampenis, vāzys, sūleņus, molkys skalinis.
Leopardus guigna

**Leopardus guigna** (Molina, 1782) (; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leopardus guigna* dzeivoj Dynavid Amerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 37—52 cm;
Astes garums: 20—25 cm;
Placu augstums: 25 cm;
Svors: 2—2.5 kg.

## Daudzatmejeiba
Ira  zamškiru:
* *[[Leopardus guigna guigna]]* Molina, 1782
* *[[Leopardus guigna tigrillo]]* Schinz, 1844

## Nūruodis i olūti
Leopardus jacobitus

**Leopardus jacobita** (Cornalia, 1865) (; ; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leopardus jacobita* dzeivoj Dynavid Amerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 57—64 cm;
Astes garums: 41—48 cm;
Placu augstums: 36 cm;
Svors: 4—5.5 kg.

## Nūruodis i olūti
Lisine

**Lisine** () — upeite Modyunis nūvodā, iztak nu Liseņa azara Teiču pūrā. Upe 18 km gara, uplejis īleikums 1-2 m. Divdasmytajā godusymtā ar melioracejis dorbim iztaisnuota i padzylynuota, tān ītak Meirānu kanalā. Lisinis moluos atrūnamys aluvialiskuos nūsādys. Upmalis nūaugušys mežim, slapņom pļavom, daudzi peisu i pūru. Daļa Lisinis upmalis mežu īīt dobys nūlīgtinī „Borkovys ūzuluojs”. Nazkod upis ītaka beja Lubuons, div atškiertūs puosmūs izaglobovuse Lisinis vacupe (Vaclisine), kas beidzas pi Iudenis kanala.
Leptailurus serval

**Servals** aba **Leptailurus serval** (Schreber, 1776) (; ; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Leptailurus serval* dzeivoj Afrikā.
DNS analize paruoda, ka servalim irā jū sovpateiga seņču linija, kas pasaradusi nu tim pošim Felid dzeivnīkim, nu kuo ari  Ļovs, i koč servalam daudz kūpeiga ar gepardu, dreižuok gepards irā jaunuoka senejūs servalu modifikaceja.

## Izavierīņs
Auguma garums: 59—92 cm;
Astes garums: 20—38 cm;
Placu augstums: 54—66 cm;
Svors: 7—18 kg.

Tys irā stiprys bet smuidrys dzeivnīks ar garom kuojom i relativi eisu asti. Golva jam maza pret augumu, i garuos, apalejous ausis irā cīši kūpā. Kažūka musturs ir maineigs. Parosti servals irā ar spilgtim malnim plankumim, ar 2 voi 4 streipem nu golvys da kokla, a tuoļuok streipys puorīt plankumūs. 
Servalim ir vysu garuokuos kuojis nu vysim kaču saimis dzeivnīkim, proporcionali pret auguma garumu. Leluokuo dale nu ituo garuma nūtikusi pasateicūt pasagarinuojušim (metatarsalim) kaulim juo pāduos. Ari kuoju pirksti irā pagarinuoti i naparasti kusteigi, paleidzūt jam nūgiut pa dalei nūsaglobuojušu medijumu. Cita servala eipateiba irā - lelys ausis i dzirdes dūbumi čerepa škeletā, kas ļaun eistyn lobi dzierdēt. 

## Daudzatmejeiba
Irā 19 zamškiru:
* *[[Leptailurus serval beirae]]* (Wroughton, 1910) 
* *[[Leptailurus serval brachyurus]]* (Wagner, 1841) 
* *[[Leptailurus serval constantinus]]* (Forster, 1780) † 
* *[[Leptailurus serval faradjius]]* J. A. Allen, 1924 
* *[[Leptailurus serval ferrarii]]* (de Beaux, 1924) 
* *[[Leptailurus serval hamiltoni]]* Roberts, 1931 
* *[[Leptailurus serval hindei]]* (Wroughton, 1910) 
* *[[Leptailurus serval kempi]]* (Wroughton, 1910) 
* *[[Leptailurus serval kivuensis]]* (Lönnberg, 1919) 
* *[[Leptailurus serval lipostictus]]* (Pocock, 1907) 
* *[[Leptailurus serval lonnbergi]]* (Cabrera, 1910) 
* *[[Leptailurus serval mababiensis]]* Roberts, 1932 
* *[[Leptailurus serval pantastictus]]* (Pocock, 1907) 
* *[[Leptailurus serval phillipsi]]* (G. M. Allen, 1914) 
* *[[Leptailurus serval pococki]]* (Cabrera, 1910) 
* *[[Leptailurus serval robertsi]]* Ellerman, Morrison-Scott & Hayman, 1953 
* *[[Leptailurus serval serval]]* (Schreber, 1776) 
* *[[Leptailurus serval tanae]]* Pocock, 1944 
* *[[Leptailurus serval togoensis]]* (Matschie, 1893)

## Nūruodis i olūti
Lideja Leikuma

**Lideja Leikuma** (1954) — latgaļu volūdzinineica, kulturviesturneica, ļaudiska dareituoja. Dzymuse 1954 g. Kruoslovys rajona (niule - Kruoslovys nūv.) Izvolta pogosta Mozajūs Geņgerūs. Vuicejusēs Izvolta vydsškolā i Latvejis Vaļsteibys Universitetā (niule - Latvejis Universitets). Darejuse Daugpiļs Universitetā i Rēznis Augstškolā, Pīterpiļs Vaļsteibys Universitetā i cytur. Niule Latvejis Universiteta Humanitarū Zineibu fakulteta Baltu volūdzineibys katedrys asociatuo profesore, Dialektologejis i toponimikys kabineta vadeituoja. Dora Latgaļu rokstu volūdys ortografejis komisejā, Latgaļu volūdys, literaturys i kulturviesturis školuotuoju asociacejā, Reigys latgaļu bīdreibā "Trešuo zvaigzne".

Nazcik gruomotu i latgaļu volūdys vuiceibu leidziekļu autore. Rakstīni ziniskūs lasejumūs i periodikā. 

## Nūruodis

* Latgalīšu volūda - Intensivuo vuiceibys kursa materiali (L.Leikumys kurss Pīterburgys universitetā, 2003.)
* Latgalīšu ābece (lementars) (**Viereibys** - materials irā lels, skenēts PDF fails. Lobuok tū izglobuot kai failu nakai skaiteit puorsavieriejā.)
* Cyti L.Leikumys i LU dialektologejis kabineta laidīni
Livonejis ordyna magistris

**Livonejis ordyna magistris** — Livonejis ordyna viersinīks (1237 - 1563 g.), kuru vusycieškuok ībolsuoja iz vysa myuža i apstyprynuoja Teutonu ordyna lelmagistris.

Livonejis ordyna magistris rezidēja Reigā i Cāsūs. Juo vītinīks beja landmaršals, atsaceigs par Ordyna karadraudzi (XV gs. suokuos jimā karaveiru skaits dasnēdze 4000). Landmaršala rezideņceja beja Siguldā.

Livonejis ordynam pīdarēja 60% Livonejis zemu (palykušuo daļa beja Reigys arciveiskupa i veiskupa sovums), juos beja padaleitys mozuokūs apgabaļūs, kurus vaļdeja komturi, a komtureju piļs vaļdeja fogti. Da XVI gs. Livonejā beja 30-40 komtureju i fogteju, XVI gs. vydā – jau 120-150. Div reizis par godu Cāsūs komturim i fogtim vajadzēja atsaskaiteit kapitulai, kuramā īguoja Livonejis ordyna magistris i seši vysusvareigūs piļu komturi.

## Livonejis ordyna magistri (hronologiskais saroksts)

## Livonejis ordyna magistri (aļfabetiskais saroksts)

## Verīs taipoš
* Zūbynbruoļu ordyna magistris
Lopu mieneša 7 dīna

**Lopu mieneša 7** dīna irā 127 goda dīna pa Gregora kaleņderam (garajuo godā - 128 dīna). Nu ituos dīnys leidz goda golam palīk 238 dīnys.

## Svieteibu i pīminis dīnys
*  Krīvejā Radejis dīna;
*  Vjetnamā Īveicis dīna.

### Katuoļu svātū dīnys

## Vuorda dīnys
Henriete - Henrejs - Jete

## Nūtikšonys
### Latgolā
* 1904 - Krīvejis imperejā atsaukts latiņu druka nūlīgums, kas nu 1864 gods zeimovās iz nazkodejom Puolejis teritorejom (Lītovu i Vicebskys guberneju (kuramā beja i Latgola);
* 1928 - Īstateita Latgolys studentu bīdreiba "Latgola".

### Latvejā

### Pasaulī
* 1832- Grekeja dabova napavaļdeibys
* 1875 - paraksteita dasaruna iz Japonejis i Krīvejis deļ teritoreju meitu: Japonejai teik Kuriļu solys, a Krīvejai - Sahalins;
* 1895 - Pīterpilī krīvu zininīks Aleksandrys Popovs demonstrej pyrmū radejis imtivu - kohereru;
* 1915 - Pyrmais pasauļa kars: vuocīši apsleicynoj britu lellaivu "Lusitania", nūnuovāti 1198 cylvāki;
* 1945 - Ūtrais pasauļa kars: Reimsā vuocu generals Alfreds Jodlys parakstej Vuocejis kapitulaceju, kas aizastoj cytā dīnā;
* 1946 - Japonejā īstateits pasajāmums "Tokyo Telecommunications Engineering", kas piečuok pasaukts kai "Sony";
* 1954 - Indokinejis kars: Djen Bjen Fu kuovē Prancūzejis karinīki pagaisinoj kuovi(kuove aizsuoka pavasara mieneša 13 dīnā);
* 2005 - Libana krysteigajuo Džunejis ūstysmīstā spruoguse bomba savaiņoj 22 cylvākus.

## Dzimšonys
### Latgolā
* 1927 - Juoņs Gleizds, fotomuokslinīks (m. 2010 godā);
* 1940 - Daile Dzene, aktere.

### Latvejā
* 1899 – Bruno Kalneņš, latvīšu politiks (m. 1990).

### Pasaulī
* 1840 - Pīters Čaikovskais (Пётр Ильич Чайковский), krīvu komponists (m. 1893);
* 1861 – Rabindranats Tagore (Rabindranath Tagore), bengaļu ailinīks, rakstinīks (m. 1941);
* 1867 – Vladyslavs Rejmonts (Władysław Reymont), puoļu rakstinīks (m. 1925).

## Mieršonys
### Latgolā
### Latvejā
### Pasaulī
* 1682 – Fjodors III (Фёдор III Алексеевич Романов), Krīvejis cars (dz. 1661).

## Nūruodis
Lubuons

**Lubuons** — azars Latgolys vokoru daļā, Reitulatvejis zamainē, Rēznis i Modyunis nūvoda teritorejuos, vysuleluokais azars Latgolā i Latvejis Republikys teritorejā. Juo viersa pluots dasnādz 8070 ha (ar azarsolom – 8210 ha). Azara garums stīpās da 14 km, plotums – da 9 km. 

Koč Lubuona lelums īspaideigs, juo vydiskais dziļums viņ 1,6 m, pošlelais dziļums – 2,5 m. Nazkod Lubuons vys aizlēja dyžan plotys teritorejis, kam juo apleicīne tik drupeit pasaceļ augšuok azara leidzīņa. Divdasmytuo godusymta 30-tajūs i 50-70-tajūs godūs padareiti leli azara apleicīnis puortaisis dorbi: pastateitys 90 dambu, izrokti 93 apleikkanali i azara nūteciejums pagrīzts pa Aivīksti. Deļ itūs dorbu Lubuonā jau nazcik reižu mejīs iudiņa leidzīņs. 

Azara viersa vyscaureigais (absolutais) augstums irā 92,5 m augšuok jiuru leidzīņa. 

Nu Lubuona iztak Aivīkste, ītakūšuos upis – Malmuna, Teiceja, Lisine i vēļ 5 mozuokys upeitis – divdasmytajā godusymtā pagrīztys pa Meirānu kanalu, Rēznis i Maltys ītakys salaistys kūpā. Taipoš puorguojušajā godusymtā pi Lubuona ītaiseiti zyvu muorki ar kūpeigū pluotu 1750 ha i nūsausynuotys 10000 ha meža zemis.
Ludza

**Ludza** irā senejs mīsts reitu Latvejā, Latgolā Lelā Ludzys azara azarmalē. Ludza irā Ludzys nūvoda centrys, pi Latvejis rūbežys ar Krīveju. Tei irā vacuokais mīsts Latgolā, mīsta tīseibys sajima jau 1777 godā, a pyrmū reizi pīminēta beja 1173 voi 1177 godā. Car mīstu īt dzeļžaceļa lineja Krystapiļs — Sīnuoja. 2021 godā Ludzā dzeivova 7 473 dzeivuotuoju.

## Demografeja
2021 godā Ludzā dzeivova 7 473 dzeivuotuoju. Dzeivuotuoju bīzeiba 814,1 dz./km².

2011. godā 57,94% (5175 cylv.) Ludzys dzeivuotuoju beja latvīši (īskaitūt latgaļus), 36,49% (3259 cylv.) krīvi, 2,15% (192 cylv.) boltkrīvi, 1,15% (103 cylv.) ukraini, 1,06% (95 cylv.) lītauniki i 0,94% (84 cylv.) puoli.

Da Ūtrīm pasauļa vaidim ite 65,8% (1784 cylv.) dzeivuotuoju beja žydi

### Zeimeigi ļauds
Ludzā dzymuši:
* Jakovs Kulnevs (*Яков Петрович Кульнев*, 1763—1812) — krīvu pulkvedis, Napoleona karu dalībnieks
* Leons Tomašickis (1904—1996) — skulptors, pedagogs
* Jeseneja Volžankina (1983— ) — latvīšu vīglatlete
* Anta Rugāte (1949) — 8 Seimys deputate
* Aleksandrs Žirkevičs (*Александр Владимирович Жиркевич*, 1875—1927) — krīvu ailinīks
* Sergejs Lazovskis (1976— ) — svorcāluojs, Latvejis čempions (13 reizis), pīsadalejs Olimpiskajuos kaituos Sidnejā (dabojs 18 vītu)

Dzymuši cytur, Ludzā vuicejušīs, dzeivuojuši, darejuši:
* Anisims Rekašovs (1859—1955) — zynomais Ludzys apleiciņa uorsts

## Partnermīsti

## Galereja

Fails:Ludza Castle.jpg|Ludzys piļs sakrytumi
Fails:Catholic cathedral in Ludza, Latvia.jpg|Ludzys Jaunovys Marejis dabasūs uzjimšonys Romys katuoļu bazneica
Fails:Baznīcas iela (Ludza).jpg|Ludzys ūļneica
Fails:Greater Lake Ludza.JPG|Lelais Ludzys azars


## Nūruodis i olūti
Luksemburga

**Luksemburga** (luksemburg.: *Groussherzogtum Lëtzebuerg*; ; ) — vaļsteiba Europā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Kanadys mežakačs

**Kanadys mežakačs** () irā naleļs kaču saimis plieseigais zviers. Mežakačs dzeivoj Kanadā i Aļaskā.

## Izavierīņs
* Auguma garums: 86—117 cm;
* Astes garums: nu 50 da 130 cm;
* Kausu augstums: 60—65 cm;
* Svors: 8—14 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 3 zamškiru:
* *[[Lynx canadensis canadensis]]* Kerr, 1792
* *[[Lynx canadensis mollipilosus]]* Stone, 1900
* *[[Lynx canadensis subsolanus]]* Bangs, 1897

## Nūruodis i olūti
Lynx pardinus

**Lynx pardinus** (; ; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Lynx pardinus* dzeivoj Pereneja pussolā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 60—70 cm;
Astes garums: 12—30;
Kausu augstums: 45—70 cm;
Svors: 9—26 kg.

## Nūruodis i olūti
Lynx rufus

**Lynx rufus** (Schreber, 1777) (; ; ) — irā naleļs kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. *Lynx rufus* dzeivoj Pūstum Amerikā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 65—105 cm;
Astes garums: 10—18 cm;
Placu augstums: nazkur 58 cm;
Svors: nu 4 da 15 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 12 zamškiru:
* *[[Lynx rufus bailey]]* Merriam, 1890
* *[[Lynx rufus californicus]]* Mearns, 1897 
* *[[Lynx rufus escuinapae]]* J. A. Allen, 1903
* *[[Lynx rufus fasciatus]]* Rafinesque, 1817
* *[[Lynx rufus floridanus]]* Rafinesque, 1817
* *[[Lynx rufus gigas]]* Bangs, 1897
* *[[Lynx rufus oaxacensis]]* Goodwin, 1963
* *[[Lynx rufus pallescens]]* Merriam, 1899
* *[[Lynx rufus peninsularis]]* Thomas, 1898
* *[[Lynx rufus rufus]]* (Schreber, 1777)
* *[[Lynx rufus superiorensis]]* Peterson and Downing, 1952
* *[[Lynx rufus texensis]]* J. A. Allen, 1895

## Nūruodis i olūti
Līga Rundāne

**Līga Rundāne** (dzymuse 1970 gods juņa 24 dīnā Kuorsovā) — latgalīšu ailineica, latgaliskuo puormaņtīņa apzynuotuoja i popularizātuoja. 

## Biografeja
Dzymdynuotuoji: tāvs – Ontons Zvīdris, muote – Genovefa Zvīdre. Auguse i vuicejusēs Nautrānu pogostā. Beiguse Nautrānu vydsškolu (1988), studiejuse Rēznis Augstškolā, jū beiguse 1996 godā ar bakalaura gradu filologejā. Nu 2007 gods da 2010 godam studiejuse Reigys Stradiņa universitetā, dabuojuse magistra grada veseleibys davērē pa dramys terapeuta (vīna nu muokslys terapejis atzaru) specialitetam. Dzeivoj Kuorsovā, dora Kuorsovys vydsškolā par latvīšu volūdys i literaturys školuotuoju. Div bārni: Laurs i Beāte. 

Radeigajai izaugsmei ītaku darejs Oskars Seiksts i cyti juos audzis jaunī latgalīšu literati. Pamudrynuojumu aktivuok raksteit dzeivuļus davuši vosorys kursi latgalīšu volūdys i kulturys školuotuojim *[[Vosoruošona]]*. Div reizis Līgai Rundānei daškierts latgalīšu kulturys apduovaņs *[[Boņuks|Boņuks]]*: 2008 godā – nominacejā *Vysulobuokuos ailis* i 2010 godā – nominacejā *Gods Školuotuojs*.

## Literaruo darbeiba
Dzeivuli publicāti periodikā i kūplasīņūs. 2004 godā izguojs autoris aiļu lasīņs *Leluos atlaidys*. Jam soveiga surreala i modernistiska izsaceiba, kurū roda romaņtiskuo suope, baime nu naeistynuma sevī, ambivalents i paradoksals pasauļa jutums, radeišonys suope i svātums. Pazeistamys i publikys nūmīļuotys tykušys Sovvaļnīka dzīsmis ar Līgys Rundānis vuordim - *Vysi vieji* , *Atrasšu tevi*  , i *Vosoruošonai* . Diskā *[[Sūpluok]]* īguoja i iņterveja ar Līgu Rundāni. 

* **Gruomota**
** *Leluos atlaidys* (2004)

* **Publikacejis kūplasīņūs**
** *Pie–la–vī-ties: Rēzeknes augstskolas jauno autoru krājums* (sak. I. Šuplinska, 2003)
** *Saulis spaiti iz spīgeļu. Лучи по зеркалам* (latgalīšu i krīvu volūdā (sak. I. Magazeinis, F. Osina, 2007).
** *Susātivs: myusdīnu latgalīšu dzejis antologeja* (sak. I. Šuplinska, 2008)

## Nūruodis

* Šuplinska, I. Personvārda funkcionalitāte jaunākajā latviešu dzejā. Via Latgalica: humanitāro zinātņu žurnāls. Rēzekne: Rēzeknes Augstskola, 2008, 130.–144. lpp.

## Uorejuos nūruodis
Līkne

**Līkne** (baļtīšu: *ieleja*; anglīšu: *valley*; krīvu: *долина*) — geografiskuo reļjefa forma, pasazamynuojums zemisviersā plotuokā teritorejā, pašaurs samārā ar sovu garumu i vysucieškuok leikumuots.
Lītne

**Lītne** var zeimuot:
* Lītne — cīts, škeists ci gazeigs materials, sasadorūšs nu elementardaleņu i turūšs zynomys fizikaliskuos soveibys.
* Lītne — informacejis kūpums, kurū var izlītuot kai pamatu snādzūtīs dvēseliskai svareiga rezultata (guodojūt, vuicūtīs, skaitūt i leidz.).
Kimiska lītne

**Kimiska lītne** — cīts, škeists ci gazeigs materials, sasadorūšs nu elementardaleņu i turūšs zynomys fizikaliskuos soveibys.

## Verīs taipoš
* Lītne (humanitarajuos zineibuos)
Mežakačs

**Mežakačs** aba **Eurazejis mežakačs** () irā naleļs kaču saimis plieseigais zviers. Mežakačs dzeivoj Eurazejā.

## Izavierīņs
* Auguma garums: 70—130 cm;
* Astes garums: 20—24 cm;
* Placu augstums: 60—65 cm;
* Svors: 18—36 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 5 zamškiru:
* *[[Lynx lynx isabellinus]]* Blyth, 1847
* *[[Lynx lynx kozlovi]]* Fetisov, 1950
* *[[Lynx lynx lynx]]* (Linnaeus, 1758)
* †*[[Lynx lynx sardiniae]]* (Mola, 1908)
* *[[Lynx lynx stroganovi]]* Heptner, 1969

## Nūruodis i olūti
Lītne (humanitarajuos zineibuos)

**Lītne** — informacejis kūpums, kurū var izlītuot kai pamatu snādzūtīs dvēseliskai svareiga rezultata (guodojūt, vuicūtīs, skaitūt i leidz.). Pīvadumi: vuiceibu lītne, skaitomlītne, lītne apguoduot.

## Verīs taipoš
* Kimiska lītne
Lītova

**Lītova** (), oficialai **Lītovys Republika** (*Lietuvos Respublika*) irā vaļsteiba Europā pi Baļtejis jiurys. Lītovys golvysmīsts irā Viļne.

## Geografeja
* *[[Lītovys mīsti]]*
* *[[Lītovys administrativais dalejums]]*

## Demografeja
83,1% lītauniki, 6,0% puoli, 4,8% krīvi, 1,1% boltkrīvi i 5,0% cyti.

## Verīs taipoš
* Lietuva.lt
Lopsys

**Lopsys** (Frisch, 1775; ) irā plieseigo zvieru giņts iz suņu saimis (*Canidae*).

## Škiras
14 škiru irā *Vulpes* giņtī:
* †*[[Vulpes angustidens]]* 
* *[[Vulpes bengalensis]]* Shaw, 1800
* *[[Vulpes cana]]* Blanford, 1877
* *[[Vulpes chama]]* A. Smith, 1833
* *[[Vulpes corsac]]* Linnaeus, 1768
* *[[Vulpes ferrilata]]* Hodgson, 1842
* *[[Vulpes macrotis]]* Merriam, 1888
* *[[Vulpes pallida]]* Cretzschmar, 1827
* †*[[Vulpes praeglacialis]]* 
* *[[Vulpes rueppelli]]* Schinz, 1825
* †*[[Vulpes sinensis]]* 
* *[[Vulpes velox]]* Say, 1823
* *[[Vulpes vulpes]]* (Linnaeus, 1758)
* *[[Vulpes zerda]]* Zimmermann, 1780

## Nūruodis i olūti
Madsolys Juoņs

**Madsolys Juoņs** (eistyn. vuords *Juoņs Ludbuoržs*, 1913 — 1975) — poets, rakstinīks, vīns nu pošu pazeistamūs latgaļu liriku.

Dzims 1975 g. oktobra 13 d. Nautrānu (niule Mežvydu) pogosta Gryudinīšu solā. Vuicejīs Mežvydu pamatškolā, beidzs Aglyunys gimnazejā, Jelgovys školuotuoju institutā. Studiejs Latvejis vaļstiskajā universitetā (niule - Latvejis universitets) filologejis specialitetā. Darejs nazcik Latgolys i Zemgalis školuos.

Rakstejs dzeivuļus, stuoškus, pjesys, baladis, fabulys. Radē golvonī motivi - tāvaine i mīleiba. Poezejis lasejums *Lynu zīdi* (1943, ūtrais laidīņs 1993), stuošku lasejums *Austrys zemē* ("Ausmas zemē", 1944). Daudzi poezejis drukavuots rakstīņu lasejumā *Olūts*, latgaļu periodikā.

Mežvydūs zynoms pīstuoškys ap poeta sagvuorda ciļmi. Napatuoļ nu juo dzymtuos sātys asūte vīta, pasaukta par "Madsolu" deļ tuo, ka J. Ludbuorža vaciukam tī vadūt nu rotu izsleidiejuse i sasatrīkšuse mads buca.

Mirs Aucis nūvoda Ukru pogostā 1975 februara 26 d., paglobuots Ukru pogosta Nesaulis kopūs.
Zīmeļmakedoneja

**Zīmeļmakedonejis Republika** (maked.: *Република Северна Македонија*) — vaļsteiba Europā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Malmuna

**Malmuna** — upeite Modūnis i Rēzeknis nūvodūs, tak škārs Varakļuonu, Dekšuoru i Borkovys pogostu, ītak Lubuonā, garums 25 km, upis baseina pluots 205,6 kv. km.
Malnuo žugure

**Malnuo žugure** (latiņu: *Ciconia nigra*; anglīšu: *Black Stork*; latvīšu: *Melnais stārķis*; lītaunīku: *Juodasis gandras*) — žuguriņu (*Ciconiidae*) ailis putnys, vīglai apmonoms pa malnajom spolvom. Augumā drupeit mozuoka kai Boltuo žugure. Augums 52-58 ceņtimetru augsts, svors vydyskai 3 kilogrami. Golva, koklys, pakakle, auguma viersejuo puse malna ar pazali sorkonu metalisku myrgumu. Kryuteža, spolvys, zamaste i spuornu zamoška bolta. Gnēze, kuojis i ocu gradzyni sorkoni. Maneigs i izsardzeigs putyns, izasorgoj nu cylvāku. Auguma sadors i izavedīņs leidzeigs Boltajai žugurei.

Barūkle vysaida - vardivis, dēlis, sīnakozys, kūrmuli, slīkys, vabalis, iudiņa kustūne i zivs. Cieškuok barūklis meklej i ād vīna.

Iz Latveju atskrīn martā, aprelī, nūskrīn da zīmuošonys vītom Afrikā seņtebrī. Zemeiguokuo Latgolys žuguru zīmuošonys vīta - Etiopeja.

## Pereklis

Bolss kluss, gnēzi klabynoj rešuok kai Boltuo žugure. Dzeivoj vacūs, tymsūs mežūs i pūrūs, cylvākam gryuši daīmamuos vītuos. Perekli vyn lelu lopukūku viersyunēs, rešuok nūlīktūs zorūs. Perekļu atostumam tam nu tuo vajagbyut na tyvuok kai 6 kilometri. Malnuos žuguris cīši koņservativys i sovu perekli lītoj daudzi godu. Latvejā vysuilguok zynomais pereklis lītuots kūna 57 godu.

## Plidiešona
Diej 3-5 boltai pazalis ūlys. Perej 30 dīnu. Žugurāns izīt nu perekļa par 65 dīnys, kod jau izavuicejs skrīt. Puori monogami, atskrīn kūpā i dzeivoj divejūs daudzi godu. Mežogumā malnuos žugures myužs var viļktīs da poš 26 godu. Latvejā kūpeigais malnūs žuguru daudzums 500 — 700 puoru .

## Sardzeiba
Malnuo žugure Latvejā 2008 gods pavasarī izalaseita par goda putynu. Īīt Latvejis seviški sorgojamūs škiru sarokstā i Latvejis Sorkonajā gruomotā. Žuguris popuļacejai gražejās vacūs mežu izciersšona, vacūs kūku maituošonuos, mikronūlīgtiņu tryukums i urbanizaceja. Nu 1991 gods malnuos žuguris skaitlis Latvejā sasamazynuojs kūna div reizis.

## Verīs taipoš
* Boltuo žugure

## Nūruodis i olūti
Manuļs

**Manuļs**, Pallas, 1776 (; ; ) irā nalels kaču saimis (*Felidae*) plieseigais zviers. Manuli dzeivoj Azejā.

## Izavierīņs
Auguma garums: 50—65 cm;
Astis garums: 21-31 cm;
Svors: 2—5 kg.

## Daudzatmejeiba
Irā 3 zamškiru:
* *[[Otocolobus manul ferrugineus]]* Ognev, 1928 
* *[[Otocolobus manul manul]]* Pallas, 1776 
* *[[Otocolobus manul nigripectus]]* Hodgson, 1842

## Nūruodis i olūti
Meikultūrņs

**Meikultūrņs** aba Pizys speidyns (līvu: *Pizā bōjk*, latvīšu: *Miķeļtornis, Miķeļbāka*) — speidyns Pizys solā Līvu jiurmalē, Venstpiļs nūvodā, pats augstais speidyns Baļtejis vaļsteibuos.

Vīta zemislopā: http://fallingrain.com/world/LG/33/Mikeltornis.html
* Augstums - 65 m.
* Stateišonys gods - 1957.
* Gaismys signala cieškums - kas 6 sekuņdis.

## Viesture
Pyrmais speidyns Pizā pastateits 1884 godā. Juo aizdavums beja puorsorguot lellaivys ap sūpluok asūšū Meikula siekli, partū speidynam dūta pasauka Meikultūrņs. Piečuok speidyns bejs 2 reizys nūgrauduots, a niulejais pastateits 1957 godā.
Meikuls Apeļs

**Meikuls Apeļs** (1901 — 1941) (slapynvuords: *M.-P.*) — latgaļu literaturviesturnīks, rakstinīks. „Latgaļu literaturys viesturis” (1935) autors.

Stuošku lasejums *„Latgolys sātuos”* (1932) - ap Latgolys solom i ļaudim 20 gs. suokuos.

Liriskuos prozys lasejums *„Jauneiba i mīla”* (1938)

## Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka "Latgola: volūda, literatura, folklors" ("Latgale: valoda, literatūra, folklora") Rēzne, 2003
Moldaveja

**Moldaveja** (rom.: *Moldova*) — vaļsteiba Europā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Monaks

**Monaks** () — iraid mīsts-vaļsteiba Europā.

## Viesture

## Politika

## Geografeja

## Demografeja

## Verīs taipoš
Mozais Līpkolns

**Mozais Līpkolns** (*Līpkolns, Līpukolns*) — kaupris Latgolys augstainē, Dagdys nūvoda Aņdzeļu pogostā, Rāznys dobys parka teritorejā. Catūrtuo pa augstumam Latgolys regiona viersyune. Vyscaureigais (absolutais) augstums – 259 m augšuok jiuru leidzīņa. Samiereigais augstums – 63 m.
Mežūtne

**Mežūtne** — Lelupis kreisajā krostā - bejušuos Upmalis (zemgaļu feodaluo valsteņa) centrs. Piļskolns apdzeivuots 9.-14.gs. Vacuokī arheologiskī atrodumi līcynoj par nazkodejim tierdzeibys sakarim ar slavim. Mežūtnis tagadejā pilī (1797.—1813.) — selekcejys i izmieginuojumu staceja cukra batvinu i sātuos zuolis audziešonā.
Mikeļs Bukšs

**Mikeļs Bukšs** (pseud. *Lobuords*; 1912 — 1977) — latgaļu ļaudyskais dareituojs, literaturviesturnīks, viesteitivu redaktors, volūdzininīks. Dzims Škylbānu pogosta Plešovys solā, nu 1944 dzeivuojs Švedejā. Bejs žurnala *Dzeive* golvonais redaktors i vīns nu rakstīņu lasejuma *Acta Latgalica* redaktoru (1965-1977).

Pīrakstejs 17 gruomotu, nu jūs pošys zeimeiguokuos:
* *Latgaļu literaturys viesture* (1957);
* *Fraņcs Kemps* (1969);
* *Latgaļu volūdys gramatika* (1973);
* *Latgaļu atmūda* (1976).

## Nūruodis i olūti
Janina Kūrseite, Anna Stafecka "Latgola: volūda, literatura, folklors" ("Latgale: valoda, literatūra, folklora") Rēzne, 2003
Mudovys zamaine

**Mudovys zamaine** (, *Mudavas zemiene*) — reļjefa īleikums, apjamūšs Latgolys pošu reitu daļu i Krīvejis Pliskovys apgabaļa dīnavydvokoru daļu, t. i., Mudovys upis (, , *Mudava*) baseinu. Rūbežmalē Latgolys pusē Mudovys zamaine īīt Vileks, Baļtinovys, Cyblys, Ludzys i Sīnuojis nūvodu teritorejuos. Zamainis dīnavydvokoru styurs dasaglauž Latgolys augstainei.

Pa zamaini tak na viņ Mudova, a i juos datakys – Iudrupe (, ), Sīnuoja (, ), Iļža (aba Ludza, ), Kūkova () i ct.
Muižvuordu sistema

**Muižvuordu sistema** (DNS, *Domain name system*) irā datorim voi logiskajim resursim daškierti tekstuali adresi. Pīvadumam, `latgola.lv`, `rus.delfi.lv`, i.t.t. Jūs lītoj vītā numeriskūs IP-adresu (pīv., 159.148.108.128) partū, ka IP adresi gryušuok īguodojami. Muižvuordi atmej IP-adresus; var lītuot i vīnus, i ūtrus. Pyrmuo pakuopīņa muižvuordus, rokstomus DNS vuordu beiguos (`lv`, `lt`, `ru`, `com`, `edu` i ct.), privatpersona navar registrēt. Ūtruo pakuopīņa muižvuordus (`folklora.lv`, `folklore.ee` i.t.t.), privatpersona var registrēt par moksu (vysucieškuok nazcik desmišu latu par godu), i trešuo pakuopīņa muižvuordi, kurus sevkotrys ūtruo pakuopīņa DNS vuorda sovinīks var registrēt bez moksys.

## Resursi
Muižvuordi portalā latgola.lv