Metatoneja

**Metatoneja** — pošskaņu puormeja vuorda saknē (*g*'o**lds'' - ''g**a**ļdeņš'', ''n**e**st'' - ''n**a**su'', ''v**ā**za'' - ''v**ie**zeņa'', ''p**y**rmais'' - ''p**i**rmeigs''). Jei nūteik lītysvuordu lūcejumūs i laikvuordu personu formuos, i nazcik vuordu darynuošonys paraugūs (lītysvuorda pamata forma i juo demunutivs, soveibnīks i jam atsateikūšais apstuoklinīks i t.t.). Tuoļuok dūti metatonejis pīvadumi vysaiduos morfologejis situacejuos.

== Deminutivu metatoneja ==
''g**o**lds'' - ''g**a**ļdeņš'', ...

== Laikvuordu metatoneja ==
Kai pīvadumus lītojam [[Laikvuords|laikvuordus]] ''raksteit'', ''saksteit'', ''saceit'', ''dareit''

Laikvuordu [[Nanūsaceiba|nanūsaceibā]] saknē rokstoms **A**:
* ''r**a**ksteit'', ''s**a**ksteit'', ''s**a**ceit'', ''d**a**reit''. 

Niulejuo laika formu saknēs rokstoms **O**:
* ''r**o**kstu'', ''r**o**ksti'', ''r**o**ksta'', ''r**o**kstom'', ''r**o**kstot'' (anglīšu: "I write, you(sg.) write, s/he writes, we write, you(pl.) write")
* ''s**o**kstu'', ''s**o**ksti'', ''s**o**ksta'', ''s**o**kstom'', ''s**o**kstot'' (anglīšu: "")
* ''s**o**ku'', ''s**o**ki'', ''s**o**ka'', ''s**o**kom'', ''s**o**kot'' 
* ''d**o**ru'', ''d**o**ri'', ''d**o**ra'', ''d**o**rom'', ''d**o**rot'' (anglīšu: "I do, you(sg.) do, s/he does, we do, you(pl.) do")

Puorguojušais laiks ar A:
* ''r**a**ksteja'', ''r**a**ksteji'', ''r**a**ksteja'', ''r**a**kstejom'', ''r**a**kstejot'' 
* ''s**a**ksteja'', ''s**a**ksteji'', ''s**a**ksteja'', ''s**a**kstejom'', ''s**a**kstejot'' 
* ''s**a**ceju'', ''s**a**ceji'', ''s**a**ceja'', ''s**a**cejom'', ''s**a**cejot'' 
* ''d**a**reju'', ''d**a**reji'', ''d**a**reja'', ''d**a**rejom'', ''d**a**rejot''

Atejūšais laiks ar A
* ''r**a**ksteišu'' - ''r**a**ksteisi'' - ''r**a**ksteis'' - ''r**a**ksteisim'' - ''r**a**ksteisit'' 
* ''s**a**ksteišu'' - ''s**a**ksteisi'' - ''s**a**ksteis'' - ''s**a**ksteisim'' - ''s**a**ksteisit'' 
* ''s**a**ceišu'' - ''s**a**ceisi'' - ''s**a**ceis'' - ''s**a**ceisim'' - ''s**a**ceisit''
* ''d**a**reišu'' - ''d**a**reisi'' - ''d**a**reis'' - ''d**a**reisim'' - ''d**a**resit''

;Savadums: ''Es r**o**kstu, r**a**ksteju i r**a**ksteišu, partū ka vajag r**a**ksteit''.

=== Nu laikvuordu darynuotī lītysvuordi ===
;Atlasynuojumi nu ''raksteit'': ''r**a**ksteiba'', ''r**a**ksteišona'', ''r**a**kstīņs'', ''r**o**ksts'', ''sar**o**ksts''

Pošskaņs **A** irā "meikstajuos pozicejuos" (pyrma pošskaņu "i, ī, e, ē", pyrma divskaņu "ie, ei", pyrma meikstynuotūs leidzaskaņu). Pošskaņs **O** irā "cītajuos pozicejuos" (tī, kur augšuok puorsauktūs "meikstynuotuoju" navā).

== Soveibnīku i apstuoklinīku metatonejis ==
Tipiski pīstuovi - soveibnīka/apstuoklinīka puors ''l**o**bs'' i ''l**a**bi''

Soveibnīkūs (adjektivūs) irā **O** i vysūs lūcejumūs ari izagloboj **O**: 
* ''l**o**bs bolss'', ''l**o**ba sāta'', ''l**o**bi ļauds'', ''l**o**bim ļaudim''

Apstuoklinīkā (adverbā) irā **A**
* ''maņ vadās l**a**bi''; ''jis l**a**bi maun''; ''l**a**bi tev nūbraukt''

;Savadums: ''Bruoli l**o**bi muovieji - obadiveji l**a**bi maun''.

== Cyti pīvadumi ==
Irā i nazcik cytu vuordu darynuošonys pīvadumu, kurūs lelumā gadīņu izskaidrej jau pīmynātais "meikstūs/cītūs poziceju lykums".

;atlasynuojumi nu ''pyrmais'': ''p**i**rmeņ'' - ''p**i**rminīks'' - ''p**i**rmeigs'' - ''p**y**rmaileigs'' - ''p**y**rmais'' - ''p**y**rmūdīne''
;atlasynuojumi nu ''vacs'': ''v**a**ce'' - ''v**a**cs'' - ''v**a**cums'' - ''v**e**ceļs'' - ''v**e*'cs*