Taula periodica

La **tàola periòdica dei elemencc** l'è 'na tabèla con dét indicàcc töcc i elemèncc chìmich, urdinàcc per nömer atòmich a crèser. La tàola l'è dividìda en grùpi diferèncc de elemèncc, che se caraterìza per vìga de le proprietà chìmiche che se 'nsomèa. Chèsti grùpi i reprezènta le colòne verticài de la tàola (grupi) e le rìghe (perìodi).
En generàl, i elemèncc i pöl véser clasificàcc come **[[metài]]** (la pursiù centràla e a sinìstra), **[[mìa-metài]]** (part a dèstra), e **[[semi-metài]]**. 
En piö, el grùpo piö a dèstra l'è chèl dei **[[gas nòbil]]**.
La prima tàola periòdica modèrna l'è stàda concepìda del Mendelejev e difàti l'è ciamàda ale óte pò a tàola de Mendelejev.




**[[Grupp de la taula periòdica|Grupp]]**
**[[Metàj alcalítt|1]]**
**[[Metàj alcalítt-teruus|2]]**
**[[Grupp 3 de la taula periòdica|3]]**
**[[Grupp 4 de la taula periòdica|4]]**
**[[Grupp 5 de la taula periòdica|5]]**
**[[Grupp 6 de la taula periòdica|6]]**
**[[Grupp 7 de la taula periòdica|7]]**
**[[Grupp 8 de la taula periòdica|8]]**
**[[Grupp 9 de la taula periòdica|9]]**
**[[Grupp 10 de la taula periòdica|10]]**
**[[Grupp 11 de la taula periòdica|11]]**
**[[Grupp 12 de la taula periòdica|12]]**
**[[Grupp del bòor|13]]**
**[[Grupp del carbòni|14]]**
**[[Grupp de l'azòt|15]]**
**[[Calcògen|16]]**
**[[Alògen|17]]**
**[[Gas nòbil|18]]**


**[[Períut de la taula periòdica|Períut]]**
 


**[[Elemeent del períut 1|1]]**
**1**H
 
**2**He


**[[Elemeent del períut 2|2]]**
**3**Li
**4**Be
 
**5**B
**6**C
**7**N
**8**O
**9**F
**10**Ne


**[[Elemeent del períut 3|3]]**
**11**Na
**12**Mg
 
**13**Al
**14**Si
**15**P
**16**S
**17**Cl
**18**Ar


**[[Elemeent del períut 4|4]]**
**19**K
**20**Ca
**21**Sc
**22**Ti
**23**V
**24**Cr
**25**Mn
**26**Fe
**27**Co
**28**Ni
**29**Cu
**30**Zn
**31**Ga
**32**Ge
**33**As
**34**Se
**35**Br
**36**Kr


**[[Elemeent del períut 5|5]]**
**37**Rb
**38**Sr
**39**Y
**40**Zr
**41**Nb
**42**Mo
**43**Tc
**44**Ru
**45**Rh
**46**Pd
**47**Ag
**48**Cd
**49**In
**50**Sn
**51**Sb
**52**Te
**53**I
**54**Xe


**[[Elemeent del períut 6|6]]**
**55**Cs
**56**Ba
* 
**72**Hf
**73**Ta
**74**W
**75**Re
**76**Os
**77**Ir
**78**Pt
**79**Au
**80**Hg
**81**Tl
**82**Pb
**83**Bi
**84**Po
**85**At
**86**Rn


**[[Elemeent del períut 7|7]]**
**87**&nbsp;Fr&nbsp;
**88**Ra
**
**104**Rf
**105**Db
**106**Sg
**107**Bh
**108**Hs
**109**Mt
**110**Ds
**111**Rg
**112**Uub
**113**Uut
**114**Uuq
**115**Uup
**116**Uuh
**117**Uus
**118**Uuo


 


* **[[Lantàniit]]**
**57**La
**58**Ce
**59**Pr
**60**Nd
**61**Pm
**62**Sm
**63**Eu
**64**Gd
**65**Tb
**66**Dy
**67**Ho
**68**Er
**69**Tm
**70**Yb
**71**Lu


** **[[Atíniit]]**
**89**Ac
**90**Th
**91**Pa
**92**U
**93**Np
**94**Pu
**95**Am
**96**Cm
**97**Bk
**98**Cf
**99**Es
**100**Fm
**101**Md
**102**No
**103**Lr





**[[Séri chímica|Séri chímich]]**

Metàj alcalin
Metàj alcalin-teruus
Lantàniit
Atíniit
Metàj de transizziun


Metàj del blòch p
Mèzz-metàj
Minga metàj
Alògen
Gas nòbil



**Cudifica dii culur duperaa per i nümer atòmich**:
*  I elemeent cunt ul nümer atòmich scrivüü in blö a inn líquit a temperadüra e pressiun standard (TPS);
*  Quii scrivüü in véert a inn gasuus a TPS;
*  Quii scrivüü in negher a inn sòlit a TPS;
*  Quii marcaa in russ a inn sintétich (tüti sòlit a TPS);
*  Quii marcaa in gris ann munan de vèss staa descuvèert.

## Prupietà
* **Racc atòmich**: in d'un àtum, l'è la distanza tra ul nücli e i eletrúni püssee de föra; in d'un grupp, la crèss al crèss del nümer atòmich **Z**.

* **Vulüüm atòmich**: ul spazzi ucüpaa da un àtum; in d'un grupp, al crèss insèma al nümer Z. In d'un períut, inveci, al crèss del nümer atòmich Z al sa sbàssa.

* **[[Iun|Energía (putenziaal) de iunizazziun]]**: energía ca ga vöör dàch a un àtum al staat gasuus per scarpàch via un eletrún; deent in d'un grupp, la diminüíss al crèss del nümer Z, inveci in d'un períut la crèss al crèss del nümer Z.

* **Afinità eletrònica**: energía ca la ciapa un àtum (in del staat gasuus) quant al ciapa un eletrún da un quaj ólter àtum e al passa a vèss un aniún; i gas nòbil, per la sò caraterística de vèss stàbil, ga n'ann minga. In d'un grupp, cunt ul crèss del nümer atòmich la sa sbàssa; ul cuntrari sa sa vàrdenn i períut.

* **[[Eletru-negatività]]**: tendénza a rüba i eletrúni a i olter àtumi; in d'un grupp la sa sbàssa al crèss de Z, al süceet ul cuntràri per i períut.

A vardà i caraterístich minzunaa chí de suravía, sa pöö mètt in evidénza dü caràter difereent dii àtum: metàlich e minga metàlich:
* **Metàll**: bàssa energía de iunizazziun, bàssa afinità eletrònica e bàssa eletru-negatività.
* **Minga-metàll**: vólta energía de iunizazziun, vólta afinità eletrònica e vólta eletru-negatività.