Mason

**Mason** (da prononçiâ , *Masone* in italian) o l'é 'n comun ligure ch'o s'atreuva inta çitæ metropolitann-a de Zena. O gh'à 3.318 abitanti (a-i 31 d'òtobre do 2023).

## Giögrafîa

## Stöia

## Coltûa

A Masón se parla ancón a lengoa lìgure inta varietæ locâle. Chi de sotta gh'é 'n testo scrito inta variante de Masón:

;MAŚÙN ÈŘ MÈE PAÍŚE(ŝcricciu da Laura Ottonello)
Maśùn a l'è ün paiśòttu dé tremìla qåtrusàintu anme, ciü o ménu. U s'tröva ant' l'aintrutèra dra Ligüria a quåttrusaintu métri suvřa u livée déř måå, e i uma sàimpře ün pô d'mařìn, u fa pårte dra vålle štüra dande tücci i ågni påssa řa cursa Milán – Sanrému.

Řa vålle štüra a ř'è n'insème d'ün pô pàiśi, ün u s'ciåma Mée e u s'tröva sú da řa strå du Türchin. Maśùn, ch'a l'éřa éř pàiśe déř fèru e u l'esište ciü o ménu dař mille teřxàintuquařantedui, e s'fèru u gniva lavuřåå ant'éř fuxìn-ne e gnéřa nàinte åtru. Dà pöö i è Campu Fřéggiu ciamå diši dař mille seisàintutrantesinque dànde s'lavuřåva e ancùu tutt'auřa řa filigřan- na cun l'ořu e l'argiàintu, e u fá pårte di bořghi ciü bei d'Itålia.

Dòppu trùvuma Rsciùngnì na vòta tàntu numinåå p'èř Cutùnificiu Ligure, dànde i lavuřåva ün mügiu d'giàinte, špecialmàinte dònne d' tücci i trai paìši. Ciü in sü i è Tigliétu, ansüma a řa štrå d'luřba, da řa cřuxétta.

Riturnùma a parlèe d'Maśùn ch'a l'è cùnturnåå da tànci bèi břicchi, tücci da puài giřèe si s'è an po' šgagiåi e aviařåi: chi vöö fèe déř càmin gamba lešta e pée làtin.

E v'n'an numìn-nu quåřcün: éř múnte Dainte, u Giållu, éř múnte Bunicca, eř munte Velénu, e éř Pandùse, dand'i éřa e i è řa cascìn-na Crimea, e mí i ȫ i uřìgini patérne.

Ansème a i břicchi i sun tànci låi e laiétti cun l'èva bèlla nètta da puàje ancu fèe éř bågnu ant'l'eštå; i è anche řa Càšcåta du Seřpàinte sü da u riu Maśùn, e lì i sun éř mèe uřìgini da pårte d'måre, e mí sun nåŝùa sü der lí, ant'ra cascìn-na d'l'Üśrè.

Řa cašcåta du seřpàinte a s'ciåma dliši peřchè u šguři d'l'èva d'l'agèřa ant'éř ròcche, pér ågni, fin-na pér séculi, a řå fuřmåå ün peřcùrsu d'èva a fuřma d'biscia. I garsùn-gni, na vòta, s'caciåvan  dar ròcche ant'u låiu péř fèe éř bågnu. Řa cašcåta du seřpàinte a řè diši bèlla da veghe, e futügřafèe che tànci ågni fa éř Cumüne a l'å fåcciu fèe na puštasiùn panuråmica, dixian sciüscièe e šüřbii s'n'e pöö ée ànvece scichì scì.

Áuřa peró dìggu qåřche nòmme di låi: da u riu Maśùn cuntinùma cùn u låiu déř Ciåppe, deř Pose, du Ramèe, déř Càice, u låiu dér Suřìe, řa ciüsa déř Burlatìn, i låi ant't'l'urlantin.

Anvéce da Val Maśùn i é u låiu di Pignatìn-gni, u lajéttu d'Catalòtti, e u låiu dřa Cianchétta. Truvúma poi tante cascìn-ne, e i è chi ancúu å éř beštie an pó pér lavúu, e an pó pér pasciùn o tradisiùn. Tégnan våcche da låite, péguře, galìn-ne, cunìggi. E sun tütte bain tgnüe.

Nan numìn-nu quårcün-na: l'Üsré, éř Burlatìn, u Runchéttu, u Cianåssu, řa ca d'Sapin-na, éř Suřìe, i Savòi, řa Gařìa, Peštümu, řa Turåcca, Caštagnìn, eř Břiccu, Cián déř cólle, éř Càice, řa  Bařåcca, cá du Ŕamée, řa Büšlèřa, řa Bařòlla, Bernicún, Caplin, řa Lúdrun-na, l'Aštálau, eř Přée Naiře, i Cián-ni, řa Přáisa, éř přå Rundanin, dándi tégnán i cavåi.

Ma i n'é ancú tànte tànte åtre. Sú dai břicchi e an giřu ař cascìn-ne e ař pàiśe i sun di bèi bošchi d'fòi, d'rùvře, e caštågnu, antl'outünnu u vèe tànte caštågne da cöie e fé éř řuštie o éř přåie da pucé an tú låite. Anvéce a řa fin d'l eštå in pó přinśipi d'autünnu sutta i bošchi nåsce i funśi de tànte quålitåie, i purcin-ni, i beřtun-ni, éř trulle, éř cřumbette, éř cuculle, i buřai, cřéscian bàin peřchè sun bošchi ümidi e předišpošti. 

A!!! Me šcurdåvaa chi n'n'an fa u n'n'an cùnta, e iùma i cinghiåli, i caprioli e i lùvi e nan fařaiscimàn anche a ménu. Finii řa pårte natüråle, e c'cúntu quařcösa déř pàiśe vèggiu, e řa pårte an pó ciú növa, cumensrö' a fève cřùsce i pošti ciü' d'riliévu, peřchè cuntéve tüttu e n'an šciortu e avřaiši táimpu a štüfève.

Allùřa andúma ář pàiśe vèggiu ciàmå éř cašté e u s'třöva an tra pårte ciü' åta e  ciü' véggia d'Maśùn, ai taimpi éř pàiśe a l'éřa sulù issú, cún in bél cašté cuštrui an téř mille sinquesaintu tranta, dištřücciu pói dai auštriaci tàimpu d'guèra. Àuřa i è na bèlla ciåssa cun řa géxa na buřgå d'cåie, in bèl müśéü déř fèru e di antighitåie, i sun di pèriudi d'l'ånnu che ář cašté s-śelebřan deř ricuřainśe cun tàntu d'fèšta ed méssa, nàn diggù duè o trè: San Giuvånni Battišta, řa fèšta dřa Madonna (Mařia bambin-na), řa fèřa dèř beštiåmme.

Śü'sùtta àř pàiśe vèggiu, truvùma èř bořgu Muřin cù esište dàř mille öttuśaintu m pó ciú m pó mènu, e lí ancù àuřa àn třa buřgå tütta abitå cà cušteggia l'åutuštrå iè řa càà di muřinèi cùn řà gřossa řöa d'fèru cà giřova cùn l'èva ca rüvåva dà u riu Maśùn e u riu Pèštùmu gřåssie ař béiu, a l'eřa in bèl vantåggiu pèř pàiśe cuntinu umà cun řa štrå dandi s'arùva au Dàinte, e trùvumà u santuåriu dřa Madonna dřa Cápletta dař mille sèisaintutrantun ciřca, iè na bèlla géxetta cun štorie e légiainde, tànci přåi, urtainśie, e vilette àntighe àntighe cuštruie dai šignuři vilèśanti d'śéna (che alantùřa i vèggi pèř rie i ciamåvan šcåřseśanti) padřun ni ancùn àuřa déř cåie, andúma sú e rùvumma ař Fořte Geřemia dèř mille sèttèsàintu/öttùsaintu na fuřteśśa bèlla e m 'purtànte tütta d'přea cuštřuia ai tàimpi dèř guère àuřa rifügiu di càminatui pèř řištouřèśe e ařpośèśe dèř làssù i è na višta štrepituśa ansüma a śena, s'vègghe éř portu, éř måå,e éř påssu dèř Faiållu. Dàu låtu uppoštu truvùma řa vål Maśùn cun řabuřgå ca s'ciåmá řa Cú, e Řa vålle dřa Śùlla, dàndi s'tröva řa géxa du Řömitöři, tütta přéa a višta, cuštřuia suvřa ai rèšti di n'antighiššimu munaštèru cù s'trùvåva lí fin da i ågni mille fùndå dai fřåtti benedèttin ni, dišcí a cùnta řa štoria. 

Finiumma éř cúntanśe cùn éř paiśe ciù növu, chi s'fá péř di. Chí u s'tröva řa géxa dèř Cåřmu an třa śona d'l'áutřa řa bořgå dèř pàiśe növu ciú véggia. E  àuřa a s'přeśainta cùn tante cåie e vilètte, e lassú dè fřunte trùvuma řa géxa parrucchiåle d'Cřištu Ré cùštruia an tèř mille növeśaintu vinté dai maśunaiši cùn éř sö forśe e i söö dinèe, atacå i ùmma in bèl teåtru e in gřossu campu špurtivu.

Diùmma che Maśùn a l'é dištante da śena sùlu na meśuřetta an mèśu a řa nàtüřa cun tànte cumuditåie tàntu abitå, vissü e bàin gnùu, s'fàn tànte fèšte i sùn tànte butèie e tànci fjöi. È štå šcřicciu anche di bèi libři d'Maśùn da Aurelio Paštüřin ex šindicu, přufèsu dè šcöřa, e giuřnališta, u l'å cuntå štorie di cùgnommi, du diàléttu, přuvèřbi, dìcci e tàntu åtru chi réštřan pèř sàimpře an tra štoria. Quàndée cåpita gni an pó an sú ve n'nàn péntiřai. Ai chinśe d'avuštu ié řa fèšta pàtrùnåle d'l'Assúnta, řa cunfřatèřnita dèř paíśe tücci i ågni a urgàniśa řa puscisciùn cùn i noštri bèi cřiśti, gřevi ciú d'in quintåle, cřuxe d'lègnu, immågine du Segnùu d'lègnu e trài cànti, fåcci cùn tùcci maśsetti d'låma argéntåå e andòřåå batüe a màn cùi brilli.

I cřiśti sùn pùrtåi, e štramuåi, da òmmi fòrti d'Maśùn (pùrtàui e štramùaui) řa štoria che v'ö cùntåå an tù diàléttu maśunaiśe che m'an muštrå da fiétta, řa dédicu a méé påře Gianni, gřan lavùratùre, štràmuau da cřiśti e àlpin màncå an tu duemillavintédui, ciaù påře.

Se v'ö' štüfåå u noštru dicciu u diše: 
Řa fořa déř beštaintu, ch'a düřa tüttu u tàimpu.

## Abitanti
### Evoluçión demografica

## Pòsti de interesse

## Economîa

## Manifestaçioin

## Feste e fêe

## Comunicaçioin

## Aministraçión

## Nòtte


## Âtri progètti

Categorîa:Comûni da çittæ metropolitann-a de Zena