Sofia Nădejde

**Sofia Nădejde** (an haife ta **Sofia Băncilă** ; 14 ga Satumba, 1856 - Yuni 11, 1946) marubuciya ce 'yar Romania, marubuciyar wasan kwaikwayo, mai fassara, 'yar jarida, mai fafutukar kare hakkin mata kuma mai ra'ayin gurguzu .

An haife shi a Botoșani, iyayenta ƴan kasuwa ne Vasile Băncilă-Gheorghiu da matarsa Pulheria ( *née* Neculce). Mijinta ɗan jarida ne Ioan Nădejde, kuma ita 'yar'uwar mai zane Octav Băncilă ce . Ta halarci makarantar kwana ta firamare da ’yan mata a garinsu, inda ta yi jarrabawar kammala sakandare a Iași . Memba ce a cikin da'irar gurguzu a cikin birni na ƙarshe, ta gudanar da aikin jarida mai dorewa don 'yantar da zamantakewa da siyasa na mata. A cikin 1893, ta jagoranci mujallar *[[Evenimentul literar|wallafe-wallafen Evenimentul]]* ; *[[Noua revistă română|wallafe-wallafen da]]* suka gudanar da aikinta sun haɗa da *Femeia română*, the official socialist *Contemporanul*, *[[Drepturile omului]]*, *[[Literatură și știință]]*, *[[Lumea nouă]]*, *[[Lumea nouă științifică și literară]]*, *Universul*, *[[Albina (magazine)|Albina]]*, *Adevălătă* *[[Dimineața]]* da *[[Arta (magazine)|Arta]]* . Ta kasance wani ɓangare na da'irar *Contemporanul*, tare da Constantin Mille, Traian Demetrescu, Anton Bacalbașa, Paul Bujor da Ștefan Băsărăbeanu .  Littattafanta sun yi magana game da juyin halittar iyali, matsayin mata a cikin ƙungiyoyin gurguzu, son zuciya game da ilimin mata, ƙungiyoyin zamantakewa da aikin mata, na karkara da masana'anta. Ta nuna zurfin masaniya da tunanin falsafar Turai da tunanin kimiyya na zamani, tana mai magana da John Stuart Mill, Herbert Spencer, Charles Darwin, Karl Marx da August Bebel . Rubutu a cikin *Contemporanul*, ta fara yaƙin neman zaɓe akan ra'ayin gama gari na cewa ƙananan kwakwalwar mata sun hana su samun babban jirgin sama na ruhaniya ko shiga cikin siyasa. Yin amfani da sabbin bayanan da aka samu, Nădejde ya nuna cewa kwakwalwar mata sun fi na maza girma daidai gwargwado, kuma suna da hannu a cikin wani yanayi na musamman na acerbic tare da Titu Maiorescu . Daga nan ta koma ga abubuwa kamar yanayin zamantakewa, son zuciya, dokokin wariya da rashin isasshen ilimi don bayyana halin koma bayan mata, ta yin amfani da *Subjection na Mata* na Mill don yin kira ga 'yancin siyasa da na jama'a. 

A farkon shekarun 1880, Nădejde ta tara mata daga kungiyoyi da kungiyoyi daban-daban don tara kudade don ilimin mata da aikin yi. Tun daga 1886 kuma a ƙarƙashin rinjayar Marxism, ta fara mai da hankali kan rashin daidaiton zamantakewa gaba ɗaya, ganin matsayin mata a matsayin abin da ya haifar da jari-hujja da kuma mallakar sirri. A tsakiyar 1890s, Marxism dinta ya ba da dama ga 'yancin kai na demokradiyya; Ta kasance mai sha'awar ra'ayoyin Poporanism wanda shugaban kungiyar Constantin Stere ya yada, yana rubutawa ga kungiyar 'yan jarida Evenimentul . A cikin 1899, tare da mijinta da kuma wani gagarumin bangare, ta bar gurguzu motsi, gamsu da cewa ba shi da wani dalili da za a rike a agrarian Romania, kuma ta rasa ta sha'awar siyasa alkawari, canjawa maimakon zuwa ga adabi.

Fiction dinta na farko da aka buga, novella *[[Două mame]]*, ya bayyana a cikin *Contemporanul* a cikin 1884 da 1886. Littafinta na farko shine tarin gajerun labarai na 1893 *[[Nuvele (collection)|Nuvele]]* . Ayyukanta sun haɗa da zane-zane da labaru: *[[Din chinurile vieții]] .* *[[Fiecare la rândul său|Fiecare la rândul sau]]* (1895); tatsuniyoyi: *[[Din lume pentru lume – Povestiri din popor|Din lume pentru lume – Povestiri din poor]]* (1909); litattafai: *[[Patimi (novel)|Patimi]]* (1903), *[[Robia banului]]* (1906), *[[Părinți și copii|Părinți da kwafi]]* (1907); and plays : *[[O iubire la țară]]* (1895), *[[Fără noroc]]* (1898), *[[Ghica Vodă, domnul Moldovei]]* (1899), *[[Vae victis! Vai de învinși|Vae victis!]]* *[[Vae victis! Vai de învinși|Wai de invinși]]* (1903). Ta fassara Jules Verne, Henryk Sienkiewicz, Edmondo De Amicis, Prosper Mérimée, Matilde Serao, Karl May, Camille Flammarion, Leonid Andreyev, Maxim Gorky, André Theuriet, Ivan Turgenev, Charles Dickens da Andrei Nekrasov . A cikin almara nata, Nădejde ta shigo da ra'ayoyi da damuwar aikinta na aikin jarida, tana haɓaka ra'ayi na "art tare da ɗabi'a" wanda Constantin Dobrogeanu-Gherea ya tsara.  Babban jigon rubutunta shine zaluncin mata, kuma littattafanta suna cike da hazaka ta mata . A cikin shekaru kafin yakin duniya na 1, ta kuma rubuta wasu labaran da ba na almara ba da suka shafi ikon mata na yin aiki a cikin al'umma da tattalin arziki na zamani. A cikin 1918, ta taimaka wajen samar da wata kungiya don 'yantar da mata na farar hula da siyasa, kuma a cikin 1930s, a cikin haɓakar kama-karya a Turai, ta yi magana game da dimokuradiyya da 'yancin ɗan adam. Bayan mutuwar mijinta a 1928, ta koma tare da 'yarta Amelia, suna zaune a kan ƙaramin fensho daga Ƙungiyar Marubuta ta Romania. Ta mutu a gidan 'yarta Bucharest a 1946.

A cikin 2018, a yunƙurin mawaƙin Elena Vlădăreanu, an kafa lambar yabo ta "Sofia Nădejde" don wallafe-wallafen da mata suka rubuta. Ana ba da kyaututtukan a kowace shekara a Gala kuma nau'ikan kyaututtukan da ake ba su sune Waƙoƙi, Rubuce-rubuce, Waƙoƙi na Farko, Farko na Farko da kuma kyautuka na musamman don Ƙirƙiri da Fitattun Gudunmawa ga Adabi. 

## Bayanan kula

## Manazarta

* Ştefania Mihăilescu (tr. Maria Bucur ), "Nădejde, Sofia (1856-1946)", in Francisca de Haan, Krasimira Daskalova, Anna Loutfi (eds.), *Biographical Dictionary of Women's Movements and Feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 2* . Budapest: Jami'ar Tsakiyar Turai Press, 2006. ISBN&nbsp;