open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Koolitus

**Koolitus** (vai **haridus**) om kõrraldõt opminõ vai tuu tulõmus. Inämbüisi saias koolitust koolõn, ülikoolõn vai muin opiasotuisin.

Katõgooria:Koolitus
Muusiga

**Muusiga** (vanakreeka sõnast μουσική (τέχνη) *muusadõ kunst* ladina sõna (*ars*) *musica* kaudu) om kunstiliht, miä näütäs hinnäst vällä hellega.

## Kaeq viil

* Võro rahvalaul
* Võrokeelidseq lauluq

Katõgooria:Muusiga
Riik

**Riik** om kimmä territooriumigaq hindäette (suvõräänne) ütsüs.

Maailman om parhilla 194 maad, miä vastasõq inäm-vähämb kõigilõ riigi tunnussilõ.

* Maailma maaq

Katõgooria:Maailma maaq
Katõgooria:Riigiq
Võromaa

**Võromaa,** vahtsõmbal aol (2000. aastagist pääle) tunnõt ka ku **Vana-Võromaa,** om aoluulinõ maakund ni võro keele ja kultuuri ala Lõuna-Eestin. Administratiivsõlt moodustõdi Võromaa Tarto kreisi (Tartomaa) lõunaosast 1783. aastagal üten Võro liina asotamisõga Katariina II valitsõmisaol. Võromaa oll' huin piiren 1920. aastagani, perästilla olõ tema muin piiren. 

Maakunna ala käü katõsa kihlkunda, kon ka parhilla võro kiilt kõnõldas: 
*Hargla
*Kanepi
*Karula 
*Põlva
*Rõugõ
*Räpinä
*Urvastõ
*Vahtsõliina 

1920. aastagal, ku Valga liin Eesti ala arvati ja vahtsõnõ Valga maakund tetti, liideti osa Karula ja Hargla kihlkunnast Valga maakunna külge.

1925. aastagal panti osa Räpinä kihlkunnast Tartomaa ala. 

Aoluulidsõ Võromaa ala käüväq parhilladsõq Võro ja Põlva maakund ni osa Valga ja Tarto maakunnast. Võromaal om neli liina (Võro, Põlva, Antsla,  Räpinä) ja 15 alõvikku (Kanepi, Kobõla, Kosõ, Mehikuurma, Miss'o, Mooste, Parksepä, Rõugõ, Sõmmõrpalo, Vana-Antsla, Vahtsõliina, Varstu, Veriora, Võõpso, Väimälä) .

## Kaeq viil
* Võromaa inemiseq
* Võromaa kooliq
* Võromaa jõõq
* Võromaa järveq
* Võromaa suuq
* Võromaa mäeq ja oroq
* Võromaa kaitsõalaq

## Välislingiq

*Määne om seo maa – vana Võromaa. Uma Leht nr 155.


Katõgooria:Võro kiil
Katõgooria:Eesti
Katõgooria:Eesti aoluulidsõq maakunnaq
Katõgooria:Maailma maaq
Loogiga

**Loogiga** om tiidüs mõtlõmisõ säädüisist, struktuurõst ja moodõst. Loogiga vastandus absurdilõ. Loogilinõ mõtõq om absurdivaba.

Katõgooria:Tiidüseq
Riigihümn

**Riigihümn** om kodomaad kitvä pidolik muusigapala, miä kuulus riigi ammetlikkõ sümbolidõ hulka.

Katõgooria:Maailma maaq
Internet

**Internet** vai **ilmavõrk** om üleilmalinõ vähämbide puutrivõrkõ ütistüs, miä tüütäs pruukõn Interneti Protokolli (IP). Puutrivõrk (*computer network*) om hulk ütstõõsõgaq ütistedüid puutriid, miä ommaq hindä vaihõl teedüsvaihtusõn.

## Kaeq viil
* Vikipeediä
* WWW

Katõgooria:Internet
Katõgooria:Informaatiga
Vikipeediä

]

**Vikipeediä** om vaba võrgoentsüklopeediä, midä pall'oq inemiseq samal aol umast vabast tahtõst kirotasõq. 

Vikipeediä sais kuun rohkõmb ku 300 umaette välläandõst, egä üts esiq keelen.

Vikipeediät tukõ Vikimeediä ütisüs.

## Raud- ja tarkvara
Vikipeediä ts'aukpuutri-serveriq ommaq:
* Florida osariigin Ameeriga Ütisiigen;
* Matalmain;
* Lõuna-Korean;
* Prantsusmaal.

Tarkvaras pruugitas:
* OS – Linux;
* Moodor – UseModWiki kirotõt Perlin;
* WWW – Apache HTTP Server ja Squid cache serveriq, näide kuurmust jaga Perlbal;
* DB – MySQL;
* Skriptiq – PHP.

## Kaeq viil
* 
* Võrokeeline Vikipeediä

## Välislingiq
* Vikipeediä kodoleht
* Vikipeediä statistiga

*
Sõandus

**Sõandus** om inemiisi tegemisala, mink tsihis om hindä ütiskunna hüvvüse ja maa kaitsminõ ni võimaligu vainlasõ hüvvüse ja maiõ hindä alaq saaminõ.

## Kaeq viil
* Sõda

Katõgooria:Ütiskund
Rasõhus (keeletiidüs)

**Rasõhus** (eesti *rõhk*, inglüse *stress*, soomõ *paino*) om keeletiidüse termin'. Rasõhus kuulus prosoodia valdkunda nigu ka näütüses pikkus.

Võro, eesti ja tõisin soomõ-ugri keelin om syna päärasõhus edimädse silbi pääl.

Katõgooria:Võro kiil
Katõgooria:Keeletiidüs
Riigihümniq

**Riigihümne nimekiri** lugõ üles riigihümniq. 

*Eesti hümn
*Gruusia hümn
*Leedu hümn
*Läti hümn
*Ungari hümn
Vabahelü

**Vabahelü** vai vokaal om helü, mink välläütlemise man päses helü vabalt vällä, hellü peetä-i kinniq. Vabahelü vastandis om peethelü, midä vällä ütelden peetäs hellü kinniq. 

Võro keelen om kümme vabahellü: *a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü, y,* eesti keelen ütesä (olõ-i *y*-d), soomõ keelen katõsa (olõ-i ka *õ*-d).

Võro keele vabahelle pruugitas sõnon vabahelle kokkokõla säädüse perrä.

## Kaeq ka
Võro kiräviis

Katõgooria:Võro kiil
Katõgooria:Keeletiidüs
Eurominority

**Eurominority** (EuroM) om Õuruupa vähämbüisi ütisasotus miä jaga uma laja kiräsaatjidõ võrgo abigaq saadut teedüst Õuruupa vähämbüisi kotsilõ. Eurominority võrgoleht (www.eurominority.org) om Õuruupa rahvus-, regionaal-, kultuuri- ja keelevähämbüisi, Õuruupa põlisrahvidõ, rahvakilstukõisi ni esiqmuudu kõva hindätiidmisegaq ja liidomaa tüüpi kotussidõ võrgoleht. Taa om alostõt 1999, toimõndas Mikael Bodlore-Penlaez.

## Välislink

*Eurominority võrokeeline võrgoleht'
Seto kiil

**Seto kiil** om Eesti põlinõ piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil, miä kuulus õdagumeresoomõ kiili sekkä.

Seto kiilt mõist 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 12 549 inemist, päämidselt Lõunahummogu-Eestin, Setomaal. 

Seto kiil om üts lõunõeesti keelist vai tõõsõ arvamisõ perrä üts lõunõeesti keele murdist. Et seto kiil om võro keelega küländ üttemuudu, om tedä puht keeletiidüse perrä peet võro keele osas. Om pruugit ka nimitüst *võro-seto kiil*. A et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu vanaq kombõq ja kimmäs hindätiidmine, sis kõnõldas võro ja seto keelest sakõstõ siski ku eräle keelist. 

Eesti traditsioonilidsõ murdõtiidüse perrä om setodõ kiil eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ Võro murdõ Seto murrak, a setoq pidäväq umma kiilt iks umaette seto keeles.

## Seto kiil õdagumeresoomõ keelen
Seto keele kõgõ lähkümbäq sugukeeleq ommaq õdagumeresoomõ keeleq. Seto kiil kuulus õdagumeresoomõ lõunõrühmä kuun muu lõunõeesti, eesti, liivi ja vad'a keelegaq. Õdagumeresoomõq keeleq ommaq tegünüq ütest algkeelest, midä kõnõldi jo päält 2000 aastaga tagasi. Tuust õdagumeresoomõ keeleütisüsest lätś lõunõeesti kiil kõnõ inne tõisist lakja.

Muistidsõn lõunõeesti hõimokeele tekküq joq edimädse aastagatuhandõ tõsõl poolõl murdõq. Lõunõeesti hummogumurdõst tekkü seto kiil, mink seen om hulga vanno lõunõeesti juuni. Lisäs ommaq setoq päält tuhandõ aastaga elänü kõrvuisi balti ja slaavi rahvidõga, miä ommaq seto kiilde umaq jäleq jättünüq. Setokõsõq ommaq häste alalõ hoitunuq vanno sõnno, midä lövvüs õnnõ hummogu puul, näütüses *pähn* (ersä keelen *pekše*), vai õnnõ kavvõmban õdagumeresoomõ keelin, nt *kua* 'kiä, kumb'. Seto keele ummaperrä saa võrrõldaq seto rahvakultuuri ja leeloga, miä om terve õdagumeresoomõ ala pääl ummi vanno juuni poolõst väega esiqeräline.

## Seto keele sisemäne lakjaminek
Setomaa om aoluulidsõlt jagonuq 12 nulgas. Egän nulgan om olnuq uma kiil. Rohkõmb lääväq lakja põh'aseto, lõunõseto ja hummoguseto murdõq, midä võigi pitäq kolmõs seto murdõs. 

Põh'aseto kiilt kõnõldas Poloda ja Tsätski nulgas, miä seo ilma aigu jääs Mikitamäe ja Verska ümbre. Sääl ommaq *i*-q, mink pääl ei olõq rasõhust, lännüq *e*-s: *panti > pante*; ja *u*-q lännüq *o*-s: *tulnuq > tulnoq*. Ka Vabarna Anne oll' põh'aseto ala päält peri, selle om ka seto eepos "Peko" just põh'asetokiilne.

Lõunõseto kiilt kõnõldas sääl, kon olliq vanastõ Meremäe valla ja Luhamaa kandi küläq. Lõunõseto kiil om kõigilõ setodele arvo saiaq. Lõunaseto keelen om ka „Mii’ Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium“ (1926; 2. tr 2013).

Hummoguseto kiilt om kõnõld põrõhõlladsõl Vinnemaal, Petseri liinast hummogu puul. Hummoguseto keelen om kõva vinne keele mõotus, a eesti ütiskiil om sinnäq vähämb joudunuq.

## Kaeq ka
* Võro kiil, tarto kiil, mulgi kiil
* Eesti kiil

## Lätteq


## Välislingiq
* Seto Instituut
* Võro Instituut'
* Tarto Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus

Katõgooria:Võro kiil
Lõunõeesti kiräkiil

**Lõunõeesti kiräkiil** vai tarto kiräkiil om päämidselt tarto keele ja võro keele põh'apoolitsidõ murdidõ pääle põh'andõt kiräkiil, midä pruugiti 17.-19. saa-aastagal Tarto- ja Võromaal kerigu-, kooli- ja kohtukeeles. Lõunõeesti kiräkeele  üts vanõmbit ja tähtsämbit kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686. aastagal ilmunuq *Wastne Testament*. Täämbädse päävä kontekstin om lõunõeesti kiräkeeles nimetet ka võro kiräkiilt.

## Kaeq ka
*Lõunõeesti kiil, võro kiräkiil
*Tarto kiil, võro kiil, seto kiil, mulgi kiil  
*Eesti kiil, soomõ kiil
*Ugandi kiil

## Välislingiq
*Võro Instituut
*Tarto Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus
Rumeeniä

**Rumeeniä** (rumeeniä keelen *România*) om Õuruupa riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm

**Mu esämaa, mu õnn ja rõõm** (eesti keelen *Mu isamaa, mu õnn ja rõõm*) om Eesti Vabariigi riigihümn. 

## Eesti keelen

**"Mu isamaa, mu õnn ja rõõm"**
:*muusiga*: Fredrik Pacius
:*sõnaq*: Johann Voldemar Jannsen

Mu isamaa, mu õnn ja rõõm,
kui kaunis oled sa!
Ei leia mina iial teal
see suure, laia ilma peal,
mis mul nii armas oleks ka,
kui sa, mu isamaa!

Sa oled mind ju sünnitand
ja üles kasvatand;
sind tänan mina alati
ja jään sull' truuiks surmani,
mul kõige armsam oled sa,
mu kallis isamaa!

Su üle Jumal valvaku,
mu armas isamaa!
Ta olgu sinu kaitseja
ja võtku rohkest õnnista,
mis iial ette võtad sa,
mu kallis isamaa!

## Võro keelen

**"Mu esämaa, mu õnn ja rõõm"**
:*muusiga*: Fredrik Pacius
:*sõnaq*: Johann Voldemar Jannsen
:*võro kiilde pandnu*: Jüvä Sullõv (23.08.2005)

Mu esämaa, mu õnn ja rõõm,
ku illos olõt sa!
Ei lövväq ma joht ilman tääl
taa suurõ, laja ilma pääl,
miä mul nii armsa olnuq ka,
ku saq, mu esämaa!

Su pääl ma olõ sündünüq
ja üles kasunuq;
ma tennä sinno alasi
ja jää sull' truvvis surmani,
mul kõgõ armsamb olõt sa,
mu kallis esämaa!

Su perrä Jummal kaegu,
mu armsa esämaa!
Tä olku sino kaitsja
ja võtku heldele õnnista',
miä ilman ette võtat sa,
mu kallis esämaa!

## Välislink

*Riikliguq sümboliq

katõgooria:riigihümniq
Austria

**Austria Vabariik** (s'aksa keelen *Republik Österreich*) om Õuruupa riik. Meilt kaiaq om tä lõuna ja õdagu vaihõl. Austria naabõrriigiq ommaq Liechtenstein ni Sveits õdagun, Itaalia ni Sloveeniä lõunan, Ungari ni Slovakkia hummogun, S'aksamaa ni Tšehhi põh'an.

Austria pindala om 83 879 km² ja 2022. aastaga mahlakuun elli sääl 9 027 999 inemist. Ammõtlik kiil, midä Austrian koolõn ja as'aajamisõn tarvitõdas, om Austria saksa kiil (*Österreichisches Deutsch*), a inemiseq kõnõlõsõq inämbüisi s'aksa keele alemanni ja baieri murdit. Rahvast ommaq austõrlasõq 80,8%, s'akslasõq 2,6%, bosnialasõq 1,9%, türkläseq 1,8%, serbläseq 1,6%, rumeenläseq 1,3%, tõisi vähämbit veidembüisi om kokko üle 10%.

Austria pääliin ja kõgõ suurõmb om Viin. Tõõsõq suurõq ja tähtsämbäq liinaq ommaq näütüses Graz, Linz ja Salzburg.

1995. aastagast om Austria Õuruupa Liido liigõq. 2002. aastagast võeti pruukmistõ õuro.

Austriast juusk läbi Doonau jõgi.

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Prantsusõ lipp

**Prantsusõ lipp** (prantsusõ keelen *le drapeau tricolore*) om Prantsusmaa riigilipp, miä om pruugin 14. hainakuu pääväst 1790.

Lipu pääl ommaq kuninga värm' (valgõ) ja Pariisi värmiq (sinine ja verrev).

Katõgooria:Prantsusmaa
Katõgooria:Prantsusmaa lipuq
Katõgooria:Riigilipuq
Itaalia

**Itaalia Vabariik** (itaalia keelen *Repubblica Italiana*) om Õuruupa riik.

Itaalia om riik saapa kujoga Apenniini puulsaarõ pääl, miä küünüs Vaihõmerre. Põh'an ommaq Itaalia piiris Albiq. Päält Apenniini puulsaarõ ommaq Itaalia all viil Sitsiilia, Sardiinia ja tõõsõq vähämbäq saarõkõsõq.

Põh'an om Itaalial maapiir Austria (430 km), Prantsusmaa (488 km), Sloveeniä (232 km) ja Sveitsiga (740 km). Itaalia sisse jääseq viil hindäperi San Marino ja Vatikani riik.

Itaalia om Õuruupa Liido, NATO, Õuruupa Nõvvokogo ja OECD asotajaliigõq, G7, Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni ja Schengeni viisaruumi liigõq.

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Õuruupa maaq
Õuro

**Õuro** vai **euro** (mitmin keelin **Euro**) om Õuruupa Liido ütisraha ja rahamõõt. Õuro märgis om *€*. Üten õuron om 100&nbsp;tsenti.

Õurot andvaq vällä Õuruupa Keskpank ja Õuruupa Liido maiõ keskpangaq, nigu Eesti Pank. 

## Eesti
Eestihte tull' õuro seenidse Eesti raha krooni asõmalõ 1. vahtsõaastakuu pääväl 2011 Eesti panga kimmä kursiga 15.6466&nbsp;EEK.

## Välislingiq
* Õuro (inglüse kiil) (s'aksa kiil)

Katõgooria:Õuruupa
Katõgooria:Rahamõõdiq
Leedu

**Leedu Vabariik** (leedu keelen *Lietuvos Respublika*) om Õuruupa riik, üts Baltimaist. Meilt kaiaq om ta lõunõn.

Leedu om Õdagumere veeren, kõgõ lõunõpoolitsõmb Baltimaa. Leedust põh'a poolõ jääs Läti, hummogu poolõ Valgõvinne, lõunõ poolõ Poola ja lõunõõdagu poolõ Vinnemaa all olõja Kaliningradi oblast. Üle mere om Leedul õdagupiir Roodsiga.

Leedu pindala om nii 65 300 km2, 2024. aastaga alostusõn elli sääl 2 886 515 inemist. Leedu pääliin ja kõgõ suurõmb om Vilnius. Tõõsõq suurõq ja tähtsämbäq liinaq ommaq näütüses Kaunas, Klaipėda ja Šiauliai.

Suurõmb jago elänigest (82,6%) ommaq leedulasõq, kiä ommaq balti rahvas ja kiä kõnõlõsõq leedu kiilt, miä om üts balti keelist. Veidembüsrahvist om rohkõmb poolakõisi (6,3%), vindläisi (5%), valgõvindläisi (2,1%) ja ukrainlaisi (1,7%). Poolakõsõq ommaq inämbüisi Vilniusõ maakunnan. 

2004. aastagast om Leedu Õuruupa Liido ja NATO liigõq. 2015. aastagast võeti pruukmistõ õuro.

## Lätteq

Katõgooria:Õuruupa riigiq
S'aksamaa

**S'aksamaa** (S'aksa Liitvabariik, s'aksa keelen *Bundesrepublik Deutschland*) om föderaalnõ vabariik Kesk-Õuruupan. S'aksamaa S'aksamaa naabriq ommaq Taani, Poola, Tsehhi, Austria, Sveits, Prantsusmaa, Luksõmburk, Belgiä ja Holland. Põh'a puul om luudusligus riigipiiris Põh'ameri ja Õdagumeri.

S'aksamaa päälinn om Berliin. Saksamaal om 16 liidomaad ja 82 mill'onat elänikku.

## Nimi
1949. aastagast om riigi ammõtlinõ nimi *Bundesrepublik Deutschland*, võro keelen S'aksamaa Liitvabariik (kooniq 1983. a S'aksa Föderatiivnõ Vabariik).

## Rahvastik
2010. aastaga saisoga om S'aksamaa Euruupa Liido kõgõ suurõmba inemiisi arvoga riik. Maailman om S'aksamaa inemiisi arvo poolõst 15. kotusõ pääl. Rahva tihehüs om S'aksamaal 229.4 inemist kruutkilomiitre kotsilõ.

Keskmäne eloigä om 79,9 aastagat. Ütel immäl om keskmädselt 1,4 last ja kuulminõ om 7,9 1000 inemise kotsilõ 2009. aastaga saisoga. Neoq näütäjäq ommaq üteq maailma madalambaq.

91% S'aksamaa inemiisist ommaq s'akslasõq. 2004. aastaga seisoga registreeriti S'aksamaal säidse mill'onat välisriike kodanikku.

## Luudus ja ilm
S'aksamaal om paras ilm lämmä suvõ  ja külmä talvõga, a pikembit külmi ja lumitsit aigõ om harva. Vihma satas aastak läbi. Talvõ keskmäne lämmäkraat om 0 °C. Taivavii hulk om paras, 500 mm.

## Viikogoq
### Jõõq

Kõgõ pikembäq:

1.Doonau (Donau; 2852 km)
2.Rein (Rhein; 1320 km)
3.Elbe (1165 km)
4.Oder (866,12 km)
5.Mosel (545 km)
6.Main (524 km)
7.Inn (510 km)
8.Weser (433 km)
9.Saale (413 km)
10.Spree (382 km)

## Poliitiga

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Kultuur

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Hispaania

**Hispaania Kuningriik** (hispaania keelen *Reino de España*) om Õuruupa riik.

Hispaania jääs Lõunõõdagu-Õuruupahe Ibeeriä poolõsaarõ pääle, määnegi jago Hispaania maad om viil Atlandi suurõnmeren ja Afrikan. Hispaania om Lõunõ-Õuruupa kõgõ suurõmb riik ja rahva hulga poolõst neläs riik Õuruupa Liidon. Hispaaniast põhja jääseq Prantsusmaa ja Andorra, õdagu poolõ Gibraltar, hummogu poolõ Portugal. Hispaania pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Madrid, tõõsõq suurõq ja tähtsäq liinaq ommaq näütüses Barcelona ja Valencia.

Hispaania pindala om 505 990 km2 ja 2024. aastaga elli sääl 48 692 804 inemist. 

Hispaania om 1982. aastagast NATO ja 1993. aastagast Õuruupa Liido liigõq. Hispaania raha om õuro. 

Hispaanian kõnõldas päält hispaania keele viil näütüses baski kiilt (Baskimaal, Navarran) ni katalaani kiilt (Kataloonian, Valencian, Baleaarõl).

## Liinaq

Inicio de la Gran Vía.jpg|Madrid
Aerial view of La Sagrada Familia, Barcelona, Spain (51227006134).jpg|Barcelona
Ciudad de las Artes y las Ciencias - panoramio (10).jpg|Valencia
Aljafería Palace.jpg|Zaragoza
Plaza de España, Seville 3.jpg|Sevilla
254 Jahre dauerte es bis der Bau der Kathedrale von Malaga vollendet war. 02.jpg|Málaga
Murcia 2022 - West facade 1.jpg|Murcia
Rathaus Palma de Mallorca abends (Zuschnitt).jpg|Palma de Mallorca
Catedral Santa Ana.jpg|Las Palmas de Gran Canaria
Vista de Alicante, España, 2014-07-04, DD 49.JPG|Alicante
Guggenheim museum Bilbao HDR-image.jpg|Bilbao
Mezquita-catedral de Córdoba interior 4.jpg|Córdoba


## Kae viil
* Felipe II

Katõgooria:Hispaania
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Võro kirändüs

**Võro kirändüs** om Eesti lõunahummogujaon elävä võro kiilt kõnõlõja rahva kirändüs üten rahvaluulõga. Võro kirändüs om osa tuust eesti kirändüsest, midä om kutsut nimega lõunaeesti (Oskar Kruus, Kronberg) vai uandi (Kaalep) vai ugandi (Kaplinski) kirändüses. Niikutsutuisi lõunaeesti kirändüisi siäst om eräle võet mulgi (Adamson, Baturin), tarto (Suits), võro (Adson, Jaik, Lattik, Kolk) ja seto (Haavaoks) kirändüs. 

## Välislingiq

Võro kirändüse kodoleht
Võro rahvalaul

**Võro rahvalaul** om Võromaalt peri, inämbüisi võrokeeline rahvalaul. Vanõmb võro rahvalaul om regivärsin, vahtsõmb lõppriimiga. 

## Kaeq viil

*Võro rahvalaulõ laulik "Tsirr-virr lõokõnõ"
*Rahvalaulupark Ütsiotsõ

## Välislink
*Võro rahvalaulu kodoleht' "Tarõ taivahe"

Katõgooria:Võro kiil
Katõgooria:Võro kultuur
Katõgooria:Rahvaluulõq
Katõgooria:Muusiga
Ehitüskunst

**Ehitüskunst** vai **arkitektuur** om rakõndusligu ja esteetilidse tsihiga looming, miä pututas inemise elo ja tegemiisi ruumilist keskkunda. 

## Kaeq viil
* Ehitämine

Katõgooria:Ehitüskunst
Portugal

**Portugali Vabariik** (portugali keelen *República Portuguesa*) om Õuruupa riik. Portugali pääliin om Lissabon.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq
* Official Travel and Tourism office website
* Weather forecast for Portugal

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Statistiga

**Statistiga** om tiidüs, miä uur, kuis kor'ata, kõrraldadaq, analüüsi, tõlgõndadaq ja näüdädäq arvandmit. 

**Statistiga** all mõtõldas sakõstõ ka statistiliidsi andmidõ korjamisõ tulõmust vai töödeld tulõmust (nt. sünde statistiga - kupall'o latsi egan kuun sünnüs, vai nt. sündünüisi latsi keskmäne kaal). 

Eesti riigilõ tarviliidsi statistiliidsi andmidõ korjamisõ ja tüütlemisega tegeles Statistigaammõt.

## Kaeq viil
*Matõmaatilinõ statistiga

Katõgooria:Tiidüseq
Võro tiatri

**Võro tiatri** all peetäs hariligult silmän võro keelen tettüt tiatrit. Viimädse paari aastakümnegaq om võro kiil saanuq tiatrin väega hinnatus. Tiatritegejide tsõõr om lagja: külä näüteringiq, koolilatsõq, täüskasunuq liinan, puulkutsõlidsõst projektitiatrist kutsõlidsõ tiatrini vällä. Tiatrikunst om üts viimätside aastidõ joosul inämbarõnuq võrokeeline kultuurivaldkund.

Võrokeelidse tiatri hällüs või pitäq Kaika suvõülikuulõ, kon om ette kannõt mitmit sääntsit tükke, miä ommaq ildampa saanuq kutsõlisõgiq tiatri repertuaari osas.

Vahtsõmba ao kõgõ jovvulidsõmb võro keelen tiatritekij om olnuq puulkutsõlinõ projektitiatri Võro Tiatriateljee, miä oll' innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. 1999. aastagast pääle toimõnd' tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as oll' uma kiil ja kultuur. Tuusjaos tarvitõdi väärtkirändüst ja -dramaturgiat. 1999–2005 om lava pääle tuud mitu võrokeelist tükkü. Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liidu festivaalil. 2009. aastagal nimitedi tiatriateljee ümbre Võro Liinatiatris.

Võrokeelitsit näütemänge ommaq kirotanuq Kõivo Madis, Kauksi Ülle, Rahmani Jan, Ilvese Aapo, Ruitlasõ Olavi, Kõivo Ants ja tõsõq. Edimäne pikk võro keelen kirotõt näütemäng oll' Kõivo Madissõ ja Lõhmussõ Aivo "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl".

## Kaeq viil

*Võro Tiatriateljee
*Võro Liinatiatri

## Välislingiq

*Võro tiatrist Võro Instituudi kodolehelt
*Võro Tiatriateljee

Katõgooria:Tiatri
Katõgooria:Võro kultuur
Katõgooria:Võro kiil
Poola

**Poola Vabariik** (poola keelen *Rzeczpospolita Polska*) om Õuruupa riik. Poola naabriq ommaq S'aksamaa õdagun, Tsehhi ja Slovakkia lõunõn, Ukraina ja Valgõvinne hummogun, Leedu ja Vinnemaa Kaliningrad põh'an. Poola pääliin om Varssavi. Maa pindala om 312 679 ruutkilomiitret ja sääl eläs päält 38 mill'ona inemise. 

Poola kuulus 1999. aastagast NATO-htõ ja 2004. aastagast Õuruupa Liito.

## Aolugu
Aastagil 1990–1995 oll' Poola presidendis Wałęsa Lech.

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur
Poola tähtsämpi kultuuritegeläisi ommaq olnuq viiemeistre Frédéric Chopin ja papp' ni tähetiidläne Kopernigu Mikołaj.

## Lätteq


## Välälingiq

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Võro aokirändüs

**Võro aokirändüse** all peetäs hariligult silmän võrokeelist aokirändüst. Ainugõnõ tävveligult võrokeeline pidevält ilmuv aokirändüsvälläannõq om kats' kõrda kuun ilmuv aoleht' Uma Leht.

Võrokeelidse latsiaokirändüse alostusõs või lukõq 2005. aastaga radokuud, ku ilmu eesti latsiaokirä Täheke edimäne võrokeeline nummõr'. Tõõnõ võrokeeline Täheke ilmu 2005. aastaga märdikuun.

katõgooria:aokirändüs
Uma Leht

**Uma Leht** om ainugõnõ tävveniste võrokeeline aoleht. Uma Leht ilmus kats kõrda kuun. Lehe edimäne nummõr ilmu 1. põimukuu pääväl 2000. aastagal. Lehe umanik om Võro Selts VKKF.

4. märtekuu pääväl 2021. tull' vällä Uma Lehe 500. nummõr.

## Välislink
*Uma Leht Internetin

## Lätteq
katõgooria:aoleheq
Aolugu

**Aolugu** (kullõq!) tähendäs tiidmiisi minevigust, nii inemisütiskunna minevigun olnuid sündmüisi ja protsesse, naid seletävit lättit, ku ka tiidüst, miä naid sündmüisi, protsesse ja lättit uur.

## Kaeq viil
* Eesti aolugu
* Võromaa aolugu

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Humanitaartiidüseq
Aokirändüs

**Aokirändüs** om pääväkõrraliidsi sündmüisi kotsilõ teedüse korjaminõ, ülekaeminõ, uur'minõ ja edesiandminõ. Aokirändüsen tüütäjä om aokiränik.

## Kaeq ka
Võro aokirändüs

Katõgooria:Aokirändüs
Arstitiidüs

**Arstitiidüs** (ladina keelen *ars medicina* arstmiskunst) om inemise tervüse kaitsmist ja parandamist, tõpi, näide ärqmäärämist, ärqhoitmist ja ravvi ni eloiä pikendämist uurva tiidüs.

Katõgooria:Arstitiidüs
Katõgooria:Tiidüseq
Keelevaihtus

**Keelevaihtus** om jakkus, kon üte keele kynõlõjaq vaihtasõq uma keele ärq tõõsõ keele vasta. Kiilt vaihtanuis loetas inemiisi, kiä koton uma keele asõmal sagõhõmpa tõist kiilt pruuk'vaq.  Keelevaihtusõ toimumist uuritas üte inemise eloiä seen vai, sagõhõmpa, üte keelekogokunna põlv'kundõ vaihõl.

Ku keele kynõlõjaq jätväq uma keele kynõlõmisõ tävveste maaha, om tegemist keelesurmaga.
Bioloogia

**Bioloogia** (kreeka sõnost βίος 'elo' ja λόγος 'logos') om luudustiidüse haro, miä uur ello. Võro keeli um bioloogia kotsilõ pruugit ka nimetüst **elotiidüs**.

Bioloogia uur eloliisi ehitüst, arõnõmist ja ülevänpidämist, ni näide vaihõkõrdo hindäkesken ja keskkunnaga.

## 

File:Guriezo Adino vaca toro terneras.jpg|Animalia - Bos primigenius taurus
File:Zboże.jpg|Planta - Triticum
File:Morchella esculenta 08.jpg|Fungi - Morchella esculenta
File:Fucus serratus2.jpg|Stramenopila/Chromista - Fucus serratus
File:Gemmatimonas aurantiaca.jpg|Bacteria - Gemmatimonas aurantiaca (- = 1 Micrometer)
File:Halobacteria.jpg|Archaea - Halobacteria
File:Gamma phage.png|Virus - Gamma phage


Katõgooria:Bioloogia
Katõgooria:Tiidüseq
London

**London** om Ütiskuningriigi ja Inglüsmaa pääliin ja Rahvidõ Ütisüse keskus. London om Õuruupa kõgõ suurõmb liin päält Moskvat, Õuruupa kõgõ suurõmb sadamaliin päält Rotterdammi ja maailma kõgõ tähtsämb rahandus- ja kaubanduskeskus päält New Yorki.

Katõgooria:Ütiskuningriigi liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Aoviidüs

**Aoviidüs** vai **meelelahotus** om tegemiseq, midä tetäs aoviitmises, tujo nõstmisõs vai muutmisõs.

## Mängoq

* Kildamäng

## Välislingiq

Võrokeelitside kildamänge lehekülg

Katõgooria:Meelelahotus
Vanaq mõõduq

**Mõõtõ nimekiri** lugõ üles Võromaal vanal aol tarvitõduq mõõduq. Seo lehe pääl olõvaq mõõduq ommaq võeduq Võro-Seto tähtraamatust vai kallendrist 2005. aastaga pääle.  

## Pikkusmõõduq
*Pinikuurma
*Verst
*Vinne süli
*Vana süli
*Arssin
*Liivimaa küünär
*Küünär
*Verssok
*Jalg
*Toll
*Miil
*Meremiil

## Pindalamõõduq
*Tiin
*Talliina vakamaa
*Riia vakamaa
*Aakri

## Mahomõõduq
*Vaat
*Pang (mõõt)
*Tuup
*Karnits
*Riia tündri
*Riia vakk
*Inglüse kortli
*Pint
*Gallon

## Rasõhusmõõduq
*Puut
*Leisik
*Nagõl (mõõt)
*Luut

Katõgooria:Nimekiräq
Katõgooria:Vanaq mõõduq
Pinikuurma

**Pinikuurma** om pikkusmõõt. 1 pinikuurma om 7 verstä (7,47 kilomiitrit). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
Verst

**Verst** om pikkusmt. 1 verst om 500 (vinne) süldä (1,07 kilomiitrit). 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Vinne süli

**Vinne süli** om pikkusmõõt. 1 vinne süli om 3 arssinat vai 7 jalga vai 4 küünärd (2,13 miitrit). 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Keeletiidüs

**Keeletiidüs** om inemiisi keele tiidüsline uurminõ ja **keeletiidläne** tuu, kiä kiilt uur. Keeletiidüs uur kiilt kõrraperälidselt ja objektiivselt egä nuka alt.

Keeletiidüse alaq jagonõsõq inemise kiili ilmuisi perrä: lausõoppus kaes, määne struktuur om lausil; mooduoppus kaes sõnno struktuuri; helüoppus uur, kuimuudu tegüneseq kõnnõ aol helüq ja kui naid vällä üteldäs.  

## Keeleq
* Maailma kiili nimekiri

Katõgooria:Keeletiidüs
Kildamäng

**Kildamäng** vai **puslõ** om mäng, kon tulõ pall'o väikeisi, tihtipääle viguridsõ kujoga, kiltõ kokko sünnütäq. Ega kilda pääl om väikene tükükene määntsestki pildist; noid kokko sünnüten saias suur pilt. 

Edimädseq kildamängoq tettiq nii, et maaliti pilt neläkandilidsõ tasadsõ lavvajupi pääle ja lõigati sys tuu saega jupõs. Arvatas, et edimädse kildamängo tekk' 1760. a. paiku Londoni kaarditegejä ja graviirjä Spilsbury John. 

Seo ilma aigo tetäs inämbüs kildamänge papist, tuuperäst, et nii tulõ odavamp. Inne jupõs lõikamist kleebitäs papi pääle pilt vai suurõndõt foto. Hariligult ommaq nuuq pildiq luudusõst vai huunist, näütüses mäkist vai lossõst. 

Perämädsel aol om pääle harilikkõ kildamänge naat tegemä viil elektrooniliidsi; noid saa puutrõn mängiq. 
Om eski kirotõt programmõ, mink abiga om võimalik umast pildist (nt digitaalsõst fotost) hindäle sääne mäng tetäq. 

## Välislink

* Võrokeelitside kildamänge lehekülg

Katõgooria:Mängoq
Vana süli

**Vana (miiq maa) süli** om pikkusmõõt. 1 vana süli om 6 jalga (1,83 miitrit). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
Arssin

**Arssin** om pikkusmõõt. 1 arssin om 16 verssokit vai 28 tolli (0,7112 miitrit). 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Liivimaa küünär

**Liivimaa küünär** om pikkusmõõt. 1 liivimaa küünär om 2 jalga (0,61 miitrit). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
Küünär

**Küünär** om pikkusmõõt. 1 küünär om 12 verssokit vai 21 tolli (0,53 miitrit). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
Verssok

**Verssok** om pikkusmõõt. 1 verssok om 4,445 tsendimiitrit. 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Miil (mõõt)

**Miil** om pikkusmõõt. 1 miil om 1,6093 kilomiitrit. 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
*Meremiil

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Meremiil

**Meremiil** om pikkusmõõt. 1 meremiil om 1,852 kilomiitrit. 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõduq
* Miil

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Tiin

**Tiin (tessätiin)** om pindalamõõt. 1 tiin om 2400 ruutsüldä vai 6 talliina vakamaad (1,09 hektaari). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
Talliina vakamaa

**Talliina vakamaa** om pindalamõõt. 1 talliina vakamaa om 400 ruutsüldä (0,18 hektaari). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
Jalg (mõõt)

**Jalg** om pikkusmõõt. 1 jalg om 12 tolli (0,3048 miitrit). 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Riia vakamaa

**Riia vakamaa** om pindalamõõt. 1 riia vakamaa om 10 000 ruut maamõõdu (liivimaa) küünärd (0,37 hektaari). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
Aakri

**Aakri** om pindalamõõt. 1 aakri om 4046,86 m2. 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Vaat

**Vaat** om mahomõõt. 1 vaat om 40 pangi (492 liitrit). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Pang (mõõt)

**Pang** om mahomõõt. 1 pang om 10 tuupi (12,3 liitrit). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
*Pang

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Riia tündri

**Riia tündri** om ruumalamõõt. 1 riia tündri om 2 riia vakka (132,8 liitrit). 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq
Pint

**Pint** om ruumalamõõt. 1 pint om 4 inglise kortlit vai 0,5683 liitrit. 

## Kaeq viil

*Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Nagõl (mõõt)

**Nagõl** om rasõhhusmõõt. 1 nagõl om 32 luuti (0,41 kilogrammi) vai 96 solotnikku vai 16 untsi (0,4536 kilogrammi). 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõdiq

Katõgooria:Vanaq mõõdiq
Gallon

**Gallon** om ruumalamõõt. 1 gallon om 8 pinti vai 4,5461 liitrit. 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõduq

Katõgooria:Vanaq mõõduq
Luut

**Luut** om rasõhhusmõõt. 1 luut om 12,8 grammi. 

## Kaeq viil

* Vanaq mõõdiq

Katõgooria:Vanaq mõõdiq
Belgiä

**Belgiä Kuningriik** (hollandi keelen *Koninkrijk België*, prantsusõ keelen *Royaume de Belgique*, s'aksa keelen *Königreich Belgien*) om Õuruupa riik. Belgiä naabrimaaq ommaq Prantsusmaa, S'aksamaa, Holland ni Luksõmburk. 

Belgiä pindala om 30 528 km² ja 2023. aastaga elli sääl 11 697 557 inemist. Belgiä pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Brüssel, miä om ka Õuruupa Liido keskusõs. Belgiä rahvas jagonõs katõs suurõmbas rühmäs: põh'a puul eläseq flaamiq, kiä kõnõlõsõq hollandi kiilt, lõunõ puul eläseq vallooniq, kiä kõnõlõsõq prantsusõ kiilt. Kolmas ammõtlik kiil Belgiän om s'aksa kiil.

2021. aastaga alostusõn elli Belgiän 67,3% belgäisi, ülejääk 32,7% olliq sisse tulnu vai olliq tõõsõst rahvusõst. Brüsselin ja Brüsseli ümbre eläväst rahvast olliq belgläseq 25,5%.

Belgiä om õurotsooni, NATO, OECD ja WTO asotajaliigõq. NATO pääkortin om Brüsselin.

## Lätteq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Õigustiidüs

**Õigustiidüs** om tiidüs õigusnormõ sisust. 

Põhilidsõq nättüseq, midä õigustiidüs uur, ommaq inemine, ütiskund, riik, õigusnormiq ku ütiskundliidsi protsesse säädjäq.

Katõgooria:Õigustiidüs
Slovakkia

**Slovakkia** (Slovaki Vabariik, slovaki keelen *Slovenská republika*) om Õuruupa riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur'

## Kaeq viil
* Tsehhoslovakkia

## Välislingiq
* The Slovak Republic Government Office

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Kreeka

**Kreeka** (*`kreeka* (hrl. III pikkus), kreeka keelen *Ελλάδα*, *Ελληνική Δημοκρατία*) om Lõunahummogu-Õuruupa riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Õuruupa Liit

**Õuruupa Liit** om riike ütistüs, kohe kuulus 27 Õuruupa riiki. 

Liidost om vällä astnu õnnõ Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriik (aastagal 2020). 

Õuruupa Liido algusõst arvatas 1952. aastakka, ku Õdagu-S'aksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Belgiä, Holland ni Luksõmburk teiq ütenkuun Õuruupa Söe- ja Teräseütistüse.

## Riigiq

* Austria
* Belgiä
* Bulgaaria
* Eesti
* Hispaania
* Holland
* Horvaatia
* Iirimaa
* Itaalia
* Kreeka
* Küprüs
* Leedu
* Luksõmburk
* Läti
* Malta
* Poola
* Portugal
* Prantsusmaa
* Romaania
* Roodsi
* S'aksamaa
* Slovakkia
* Sloveeniä
* Soomõ
* Taani
* Tsehhi
* Ungari

Katõgooria:Õuruupa
Roodsi

**Roodsi Kuningriik** (roodsi keelen *Konungariket Sverige,* välläütlemine [ˈkôːnɵŋaˌriːkɛt ˈsvæ̌rjɛ]) om Õuruupa riik. Roodsil om ütine maapiir Soomõ ni Norraga ja ütine merepiir Taani, S'aksa, Poola, Vinnemaa, Leedu, Läti ni Eestiga. Roodsi om Õuruupa Liido ja NATO liigõq. Roodsi raha om roodsi kruun.

Roodsi pääliin ni kõgõ suurõmb liin om Stockholm.

## Nimi
Arvatas, et nimi Roodsi, midä õdagumeresoomõ keelin pruugitas, tegüsi Stokholmist põh'aõdagu poolõ jäävä Roslageni piirkunnast, roodsi keeli om piirkund *rōþsland* ja taa kandi inemiseq *rōþskarl* . Tegosõna tähendäs sõudmist ja õdagumeresoomõ keeleq ommaq taa Roodsi nimmamisõs pruukmistõ võtnuq arvadaq viikingiaol. 

## Poliitiga
Riigikõrraldusõ poolõst om Roodsi kuningriik, sääl om konstituts'oonilinõ monarkia.

## Luudus
Roodsin om pall'o mõtso ja sääl ommaq ilosaq jõõq.

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Lätteq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Palindruum

**Palindruum** om sõna vai miä taht märgijoro, kon ummaq märgiq iinperi ja taasperi saman järekõrran.

## Palindruumõ võro keelen

* sütüs
* süvvüs
* sütütüs
* süküs
* sõkõs
* miiliim
* riiviir
* riipiir
* jallaj
* hõpõh
* nõkõn
* nälän
* nälävälän
* notśooston
* hämähämäh

 taal um mu laat
 tuul um mu luut
 suul um mu luus
 suu um mu uus

 suut um mu tuus
 tuul um mu luut
 nuur um mu ruun
 suur um mu ruus

 püür um mu rüüp
 küür um mu rüük

 raas um mu saar
 kaas um mu saak
 saal um mu laas
 sääl um mu lääs

 riiv um mu viir
 riit um mu tiir
 riih um mu hiir
 riis um mu siir
 liiv um mu viil
 siih um mu hiis

 kann um mu NAK
 kon um mu nokk
 prakk um mu karp
 pann um mu napp
 post um mu tsopp
 pots um mu stopp

 kadõ um mu õdak
 kummuh um mu hummuk

 tiit sis tiit
 tuut sis tuut
 taa aśa aat
 taa ala aat

Katõgooria:Keeletiidüs
Küprüs

**Küprüse Vabariik** (kreeka keelen *Κυπριακή Δημοκρατία*, türgü keelen *Kıbrıs Cumhuriyet*) om Õuruupa riik.

Küprüs om saarõriik Õuruupa lõunõhummogujaon ja kuulus Õuroopa Liito. Küprüse naabriq ommaq Türgü, Süüriä ja Egüptüs. Riigi ammõtlidsõq keeleq ommaq kreeka ja türgü kiil. Küprose pääliin om Nikosia. Küpros sai hindäperi riigis 1960. aastagal. Inne oll' tuu maa Inglüsmaa ala. Riigikõrd om vabariik ja 2023. aastagast pääle om president Nikos Christodoulidis. 

Küprose kliima om suvõl kuiv ja kuum, talvõl likõ ja temperatuur 10 kraadi ümbre. Saarõ õdagupuul om mägine ja hummogupuul tasatsõmb. Väega kuulsa om Olümposõ mägi, miä om saarõ kõgõ korgõmb tipp (1953 m).

Küpros jagonõs kuvvõs piirkunnas: Famagusta, Kyrenia, Larnaca, Limassol, Nikosia ja Paphos.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Malta

**Malta Vabariik** (malta keelen *Repubblika ta' Malta*, inglüse keelen *Republic of Malta*) om Õuruupa riik.

Riigi suurus om 316 km². Malta kuustus saarist, minkast kolmõ suurõmba pääl (Malta, Gozo, Comino) eletäs.

Malta naabriq ommaq Sitsiilia, Liibüä ja Tuneesiä.

Malta läts’ Õuroopa Liido mano 2004. aastagal.

Malta ammõtliguq keeleq ommaq malta kiil ja inglüse kiil.

## Poliitiga
Maltal om olnuq 11 presidenti, noist kolm ommaq naasõq. Aastast 2024 om president Myriam Spiteri Debono.

## Luudus
1,4% Maltast om katõt mõtsagaq. Kõgõ jämmemb puu om Ceratonia siliqua (Carob).

Maltan olõ-õiq üttegi järve egaq jõkõ.

## Rahvastik
Maltan eläs 469 730 inemist. Rohkõmb ku 90% inemiisist ommaq rooma katoligu usku.

## Lätteq


## Välälingiq
* Photos, Webcam of Gozo
* Malta travel guide
* Malta Travel Guide

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Sloveeniä

**Sloveeniä Vabariik** (sloveeni keelen *Republika Slovenija*) om Õuruupa riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq
* Slovenia.si. Your gateway to information on Slovenia.
* Sloveeniä ammõtlinõ turismiinfo
* Mountains in Slovenia

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Rumeeniä lipp

**Rumeeniä lipp** (rumeeniä keelen *Tricolorul*) om Rumeeniä riigilipp, miä om pruugin 27. joulukuu pääväst 1989.

Katõgooria:Romaania
Katõgooria:Romaania lipuq
Katõgooria:Riigilipuq
Holland

**Hollandi Kuningriik** vai **Matalmaaq** (hollandi keelen *Koninkrijk der Nederlanden*) om riik Kesk-Õuruupan. Holland om Saksamaa, Belgiä ja Põh'amere vaihõl.

Hollandil om kats päälinna: Amstõrdam ja Haag. Rottõrdamin ommaq ilmamaa kõgõ suurõmbaq sadamaq.

Hollandin eläs 17 772 378 inemiist (2024). Lõunõ-Hollandin eläs rohkõmb inemiisi ku põh'an. Inämb-vähämb neländik pinnast om merepiirist allpuul. Hollandi kõgõ madalamb paik om Zuidplaspolder, miä om 7 miitret alla merepinna.

Holland läts ütte Õuruupa Liidogaq 1958. aastaga 1. vahtsõaastakuu pääväl. Hollandin om konstitutsioonilinõ monarkia. 2013. aastaga 30. mahlakuu pääväst pääle om Hollandi kuning Willem-Alexander.

## Lätteq


Katõgooria:Õuruupa riigiq
Bulgaaria

**Bulgaaria Vabariik** (bulgaaria keelen *Република България*) om Õuruupa riik. Tä om Lõunõhummogu-Õuruupan Balkani puulsaarõ hummogujaon, Musta mere õdaguveeren. Timä naabriq ommaq põh'a puul Rumeeniä, õdagu puul Serbiä ja Põh'a-Makõdoonia ni lõunõ puul Kreeka ja Türgü.

Bulgaaria pääliin on Sofia. 

## Inemiseq ja kiil
2023. aasta andmidõ perrä oll' Bulgaarian kokko 6 447 710 inemist. 

Bulgaarian kõnõldas bulgaaria kiilt. 

## Luudus
Lõunõhummogu poolõ juuskva mäkivüü Stara planina jaga riigi katõs. Stara planinast põh'a puul om Doonau jõõ ümbre Valahhia matal vai Alam-Doonau matal. Lõunõ poolõ jääs Traakia tasamaa, miä om Maritsa jõõ lajan oron ja kon om Bulgaaria kõgõ parõmb põllumaa. 

Bulgaaria lõunõhummogujaon om suur mägine ala, kohe käüväq Rila, Pirini ja Rodope mäeq. Bulgaaria kõgõ korgõmb mäetipp Musala Rila mäkin om 2925 m korgõ. Rodope mäeq tegeväq piiri Kreekaga.

## Aolugu
681. aastal luudi Edimäne Bulgaaria riik. Tuu kattõ pääle parhilladsõ Bulgaaria ka suurõmba jao Balkanist. Tõõsõ Bulgaaria riigi langõmisõga 1396. aastal läts' territoorium pia viiessaas aastagas Osmanidõ võimu alaq.

Vinne-Türgü sõda (1877–1878) vei Bulgaaria vürstiriigi (1878–1908) ja Bulgaaria kuningriigi (1908-1946) luumisõniq. 1946. aastagal sai Bulgaariast üteparteilinõ sotsialistlik riik Nõvvokogo Liido mõotusalan (Bulgaaria Rahvavabariik). 1989. aastal saivaq võimalikus mitmõ parteiga valimisõq, pääle tuud läts' Bulgaaria üle demokraatia ja turumajandusõ pääle.

2026. aastaga alostusõn võtt' Bulgaaria umas rahas õuro.

## Kuulsaq inemiseq

### Dobreva Nina
Dobreva Nina om Bulgaariast peri näütlejä, kiä mäng' Mia Jonesi ossa telesaatõn "Degrassi: The Next Generation" ni pääossa Gilberti Elena telesaatõn "The Vampire Diaries".

## Lätteq
Katõgooria:Bulgaaria
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Albaania

**Albaania** (albaania keelen *Shqipëria*, võro keeli *kodastõ maa*) vai **Albaania Vabariik** (albaania keelen *Republika e Shqipërisë*) om Õuruupa riik. Albaania naabõrriigiq ommaq Montenegro, Põh'a-Makõdoonia, Kreeka ja Kosovo.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq
* National Tourism Organization Albania's official website for travel & tourism information.

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Bosnia ja Hertsegoviina

**Bosnia ja Hertsegoviina** (bosnia ja horvaadi keelen *Bosna i Hercegovina*, serbiä keelen *Босна и Херцеговина*) om Õuruupa riik.

Bosniast ja Hertsegoviinast põh'a, õdagu ja lõunõ puul om Horvaatia, hummogu puul om Serbiä nink lõunõhummogu puul Montõnegro. Merepiiri om Bosnial ja Hertsegoviinal õnnõ 20 km Aadria mere veeren Neumi liina man.

Bosniast ja Hertsegoviina pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Sarajevo.

Bosnia ja Hertsegoviina sai hindäperi riigis 1990. aastagil Jugoslaavia sõa käügin. Inne tuud oll' tä Jugoslaavia Föderatiivsõ Sotsialistlidsõ Vabariigi osa. Bosnia ja Hertsegoviina om parlamentaarsõ demokraatlidsõ riigikõrraga riik, miä sai 2010. aastaga mahlakuun NATO liikmõkandidaadis. Õuruupa Nõvvokogo liigõq om Bosnia ja Hertsegoviina 2002. aastaga 24. mahlakuu pääväst.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

Bosnia ja Hertsegoviina kesk- ja lõunõosa ommaq mägitseq, põh'aõdagun om kah kühmõ, a põh'ahummogu jaon om maa tasanõ. Kõgõ korgõmb tipp om Magliči lava (2386 m) Dinaari mäkin, mink õdagujago om karstinõ ja kon om pall'o kuupõ. Sisemaal om mõõdokas kontinentaalnõ kliima, tuu tähendäs, et suvõq ommaq kuumaq ja talvõq külmäq ja lumitsõq. Maa lõunõotsan kliima om vaihõmereline. Pia puult maast katvaq mõtsaq.

## Valitsõmisjaotus
Riik om detsentraliseerit võimoga nink sais kuun katõst föderatiivsõst valitsõmisütsüsest – Bosnia ja Hertsegoviina Föderats'oonist (*Federacija Bosne i Hercegovine, Федерација Босне и Херцеговине*) ja Serbläisi Vabariigist (*Republika Srpska, Република Српска*). Mõlõmbaq föderatiivsõq piirkunnaq valitsõsõq ütenkuun Brčko ringkunda (*Brčko distrikt, Брчко дистрикт*).

## Majandus

## Rahvastik
Riigin eläs kolm suurt etnilist rühmä. Noist kõgõ suurõmb om bosnialasõq (48%), sõs serbläseq (37%) ja horvaadiq (14%).

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Bosnia ja Hertsegoviina
Horvaatia

**Horvaatia Vabariik** (horvaadi keelen *Republika Hrvatska*) om Õuruupa riik Aadria mere kalda pääl. Põh'aõdagun om Horvaatia naabris Sloveeniä, põh'ahummogun Ungari, hummogun Serbiä, Bosnia ja Hertsegoviina ni Montõnegro lõunõhummogun, üle Aadria mere om Horvaatia naabris Itaalia. Kõgõ suurõmb liin om Zagreb, miä om ka Horvaatia pääliin. Horvaatia pindala om 56,594 km2 ja sääl eläs 2021. aastaga saisogaq 3 871 833 inemist. 

Horvaatia om parlamentaarnõ vabariik ja kuulus Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiuuni, OSCE-he, Õuruupa Liito, WTO-ho, NATO-htõ ja 1. vahtsõaastakuu pääväst 2023 viil õurotsuuni ja Schengeni viisaruumi. Horvaatia om alaq kirotanuq Kyōto protokollilõ ja Pariisi kliimaprotokollilõ.

Maailmapanga perrä ommaq Horvaatian suurõq palgaq, ka inemise edengi indeks om suur'. Majandusõn ommaq suurõmbaq haroq teenindüs, tüüstüs ja põllumajandus, tähtsä om ka turism.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Horvaatia
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Valgõvinne

**Valgõvinne Vabariik** (valgõvinne keelen *Рэспубліка Беларусь*, vinne keelen *Республика Беларусь*) om Õuruupa riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Õuruupa riigiq
Argentina

**Argentina Vabariik** (hispaania keelen *República Argentina*) om Lõunõ-Ameeriga riik. Argentina naabrimaaq ommaq Boliivia, Brasiilia, Tsiili, Paraguay ja Uruguay. Argentina om pindala poolõst maailman katsas kõgõ suurõmb riik, päält Brasiiliat Lõunõ-Ameerikan tõõnõ kõgõ suurõmb. 

Argentina om Ütistünüisi Rahvidõ asotajaliigõq ja om üts G20 maid. Mõnikõrd kõnõldas Argentinat, Brasiiliat ja Tsiilit, et nuuq ommaq ABC-riigiq. 20. aastagasaa alostusõn oll' Argentina maailma rikkampi maid, ildampa om majandus kehvemb olnuq, om olnuq mitmit majanduskriise.

Argentinan mängitäs spordist kõgõ rohkõmb jalgpalli. Argentina miihi jalgpallikogondus om võitnuq maailmameistrevõistlusõq (1978, 1986, 2022) ja olümpiämängoq. Argentinlaisi Maradona Diegot ja  Messi Lionelli om peet maailma kõgõ parõmbis jalgpallimängjis.

Katõgooria:Argentina
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Uruguay

**Uruguay Vabariik** (hispaania keelen *República Oriental del Uruguay*) om Lõunõ-Ameeriga riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Tiatri

**Tiatri** (kriika keelest *theatron* "näütemängopaik") om sõna-, muusiga-, tandsulavastuisi näütäjä kunstiasotus, kon hariligult kandas ette näütemänge, oopõriid, opõrette ja ballette. Tiatri om ka kunstiliht (lavakunst, tiatrikunst).

## Kaeq ka
* Võro tiatri

Katõgooria:Tiatri
Katõgooria:Kunst
Katõgooria:Meelelahutus
Semiootiga

**Semiootiga** om tiidüs märgest ja märgisüstemiist.

Semiootiga alaharoq ommaq parlatsõl aol suurõn plaanin säändseq:

* kultuurisemiootiga (tähtsä arõndaja Lotmani Juri),
* keelesemiootiga (loomuligu keele semiootiga edendäjä om Mikita Valdur),
* sotsiosemiootiga, 
* biosemiootiga, 
* visuaalsemiootiga.

Katõgooria:Semiootiga
Haloneni Tarja

**Haloneni Tarja Kaarina** (Tarja Kaarina Halonen, sündü 1943) om Soomõ poliitik, riigi president aastagil 2000–2012.

## Haloneni Tarja ja Võromaa

7. hainakuu pääväl 2009 käve Haloneni Tarja Võromaal. Tä käve Võro Instituudin, kon oppõ üten tõsis suumlaisiga veitse võro kiilt. Viil käve tä külän Kaalepi Ainil, kiä suvõl Karula kandin eläs.

## Kirändüs
* Harju Ülle, "Soomõ president opsõ võro kiilt ja istut Kaalepi Aini moro pääle tammõpuu", Uma Leht nr. 185, 14.07.2009.

Katõgooria:Soomõ inemiseq
Katõgooria:Soomõ poliitiguq
Brasiilia

**Brasiilia Vabariik** (portugali keelen *República Federativa do Brasil*) om kõgõ suurõmb Lõunõ-Ameeriga riik. 2013. aastagal elli sääl umbõs 201 mill'onat inemist. Nii suurusõ ku rahva hulga poolõst om Brasiilia maailman viies riik.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

Brasiiliast juusk läbi maailma kõgõ viirikkamb jõgi Amazonas.

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur
### Sport
Kõgõ tähtsämp spordiala Brasiilian om kimmähe jalgpall. Brasiilia miiskund om kõikaig olnuq ku mitte kõgõ kõvõmp kõgõn ilman, sõs üts kõvõmbit. Tä om tulnuq viiel kõrral jalgpalli maailmameistres: 1958, 1962, 1970, 1994 ja 2002.

## Välislingiq

Katõgooria:Brasiilia
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Isten, áldd meg a magyart

**Isten, áldd meg a magyart** om Ungari riigihümn'.

**Himnusz**

*A magyar nép zivataros századaiból*

Isten, áldd meg a magyart
Jó kedvvel, bőséggel,
Nyújts feléje védő kart,
Ha küzd ellenséggel;
Bal sors akit régen tép,
Hozz rá víg esztendőt,
Megbűnhődte már e nép
A múltat s jövendőt!

Őseinket felhozád
Kárpát szent bércére,
Általad nyert szép hazát
Bendegúznak vére.
S merre zúgnak habjai
Tiszának, Dunának,
Árpád hős magzatjai
Felvirágozának.

Értünk Kunság mezein
Ért kalászt lengettél,
Tokaj szőlővesszein
Nektárt csepegtettél.
Zászlónk gyakran plántálád
Vad török sáncára,
S nyögte Mátyás bús hadát
Bécsnek büszke vára.

Hajh, de bűneink miatt
Gyúlt harag kebledben,
S elsújtád villámidat
Dörgő fellegedben,
Most rabló mongol nyilát
Zúgattad felettünk,
Majd töröktől rabigát
Vállainkra vettünk.

Hányszor zengett ajkain
Ozman vad népének
Vert hadunk csonthalmain
Győzedelmi ének!
Hányszor támadt tenfiad
Szép hazám, kebledre,
S lettél magzatod miatt
Magzatod hamvvedre!

Bújt az üldözött, s felé
Kard nyúlt barlangjában,
Szerte nézett s nem lelé
Honját e hazában,
Bércre hág és völgybe száll,
Bú s kétség mellette,
Vérözön lábainál,
S lángtenger fölette.

Vár állott, most kőhalom,
Kedv s öröm röpkedtek,
Halálhörgés, siralom
Zajlik már helyettek.
S ah, szabadság nem virul
A holtnak véréből,
Kínzó rabság könnye hull
Árvák hő szeméből!

Szánd meg Isten a magyart
Kit vészek hányának,
Nyújts feléje védő kart
Tengerén kínjának.
Bal sors akit régen tép,
Hozz rá víg esztendőt,
Megbűnhődte már e nép
A múltat s jövendőt!

Katõgooria:Ungari
Katõgooria:Riigihümniq
Mi Esä

**Mi Esä** palvõq om ristiuso üts tunnõtumpi palvit.

Vahtsõ Testamendi perrä and' taa palvõ Jeesus Kristus vastussõs ummi jüngride küsümisele, kuis tulõ pallõldaq. 

Palvõ tekst lövvüs Matteuse evangeeliümin (6:9–13), kon taa om osa mäejutlusõst. Analoogia Luuka evangeeliümin (11:2–4).

## Võrokeeline tekst
*(Säet [http://www.christusrex.org/www1/pater/JPN-eesti-dorpat.html vana lõunaeesti kiräkeele teksti] perrä.)*

Mi Esä taivan, 
pühendedüs saaguq sino nimi. Sino riik tulguq.  
Sino tahtminõ sündkuq ku taivan, nii ka maa pääl. 
Mi päävälikku leibä annaq meile täämbä. 
Nink annaq meile andis mi süüq, 
nii ku ka mi andis anna umilõ süüdläisile.  
Ni saatku-i meid joht kiusatusõ sisse,  
a pästäq meid ärq kur’ast,  
selle et sino perält om riik 
ja vägi ni avvustus igävedses aos. 
Aamõn. 

## Setokeeline tekst
*Säet setokeelidse evangeelumi perrä *  
*("Miiq issändä Jeesusõ Kristusõ pühä evangeelium. Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt. * 
*Seto kiilde ümbre pannu' Ernst Puusepp. Keele poolõst õiõnduisi tennüq P. Voolaine.*  
*Tartoh, Akedeemilise Emakeele Seltsi toimetused XIV, 1926.)*

Miiq Esä, kiä sa olõt taivah,  
pühendedüs saaguq suq nimi. Suq riik tulguq,  
suq tahtminõ sündüguq kui taivah nii kah maa pääl.  
Miiq egapääväst leibä annaq meile täämbätsel pääväl.  
Ja annaq andis meile miiq võlaq,  
niguq miikiq andis annamiq umilõ võlglaisilõ.  
Ja ärq saatkuq meid kiusatustõ,  
aq pästäq meid ärq kur'ast!  
Sest suq perält om riik  
ja vägi ja au igäveste.  
Aamen. 

## Mi Esä palvõq ku keelenäüdeq
Kombõs om olnuq pruukiq Mi Esä palvõt keelenäütes ilma kiili võrdõlõmisõ man. Põhjusõs om muuhulgan tuu, et pall'oq kristlasõq tiidväq taad pääst ni taa om pant pall'odõhe ilma kiilihe.

## Muusiga
Mitmõq helüluujaq ommaq Mi Esä palvõlõ viise tennüq, naidõ siän: 
* Luigi Cherubini
* Charles Gounod 
* Leoš Janáček 
* Ferenc Liszt 
* Giacomo Meyerbeer 
* Otto Nicolai 
* Bernardino Rizzi 
* Pjotr Tšaikovski 
* Giuseppe Verdi.

## Välislingiq
* Mi Esä palvõq 1322 keelen ja murdõn
* Mi Esä palvõq lõunaeesti (tarto) kiräkeelen.

Katõgooria:Ristiusk
Katõgooria:Usk
Ristiusk

**Ristiusk** vai **krõstlus** om monoteistlinõ usk, miä põhinõs Jeesusõ elol ja oppusõl, nii niguq tuu om kirja pant Vahtsõn Testamendin. Ristiusko inemiisi kutsutas **ristiinemiisis** vai **ristirahvas**. 

## Kaeq viil
* Piibli
* Vana Testament
* Vahtsõnõ Testament
* Mi Esä
* Kerik

Katõgooria:Ristiusk