open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalda Kaja tõõnõ valitsus

**Kalda Kaja tõõnõ valitsus** oll' 18. hainakuu pääväl 2022 alostanuq 52. Eesti Vabariigi valitsus, mink teiq Eesti Rehvormieräkund, Sotsiaaldemokraatlik Eräkund ni Esämaa Eräkund.

President Karissõ Alar nimits' Kalda Kaja pääministrikandidaadis 14. hainakuu pääväl 2022. Eräkunnaq kinnüdiq valitsusliido lepüngi 15. hainakuu pääväl 2022. Riigikogo and' Kaldalõ volitusõq valitsusõ kokkopandmisõs 15. hainakuu pääväl 2022, puulthelü and' 52 saadikut ja vasta 26.

President Karissõ Alar nimits' Kalda Kaja tõõsõ valitsusõ ammõtihe 18. hainakuu pääväl 2022. Kell 15 anniq Rehvormieräkunna, Sotsiaaldemokraatõ ja Esämaa valitsusõ ministriq Riigikogon ammõdivandõ. Karissõ Alar vabast' valitsusõ vahtsõ valitsusõ tegemise peräst 17. mahlakuu pääväl 2023.

## Valitsusõ kuunsais

## Kaeq viil

* Kalda Kaja edimäne valitsus

* Kalda Kaja kolmas valitsus

## Lätteq

Katõgooria:Eesti valitsusõq
Esämaa Eräkund

**Esämaa Eräkund** (eesti keelen Isamaa Erakond; varrampa ka Erakond Isamaa ja Res Publica Liit) om rahvuslinõ alalõhoitja eräkund, miä sündü 2006. aastagal, ku Esämaaliit ni Res Publica latsiq ütte. 2018 otsustõdi eräkunna nimes pandaq ESÄMAA Eräkund (ISAMAA Erakond).

Äriregistri perrä oll' Esämaa eräkunnal 2022. aastaga 18. hainakuu päävä saisoga 7203 liigõnd. 

Esämaa edemiis om Seederi Helir-Valdor, pääsekretär Sibula Priit.

## Lätteq
Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Kõvask (priinimi)

**Kõvask** om priinimi.

Eestin om seol nimel om 2022. aastaga saisogaq 85 kandjat.

## Aolugu
Karula mõisa Lajassaarõ, Tsilimiku, Madsa talon ja Apja külän sai seo nime küländ suur suguvõsa, kiä võisõ olla peri Mägistelt. 1826. aastaga hingelugõmistõ kirotõdi *Kawask* ja *Kawast*. Karula keriguraamatin om algusõst pääle *Köwwask*, miä ildampa om vahtsõhe kiräviisi ümbre kirotõt. Seo om kõgõ suurõmb Kõvaski suguvõsa.

Liinamäe mõisan Urvastõ kihlkunnan panti Kõvaski Jüri pojalõ, Lakovitsa  talon elänüle Piitrele hingelugõmisõ nimi *Köwwak*, a keriguraamatin om tuu *Köwask*. Jääs tunnõq, et Piitre poigõst kedägi täüsiäni es eläq ja seo mõisa priinimi kuuli vällä. Kõvaski talo om külh alalõ, peris vana talonimi, 1834 *Kewaske*, 1688 *Kafwaske Andres Jaak*.

Tuhalaane mõisan Paistun Mulgimaal panti hingelugõmistõ *Kowack*. Nime saanul Jaak Jaasi pojal oll’ üts poig Piitre, kink nimme kirotõdi lutõri personaalraamatun *Köwwask*. Mulgimaa Kõvaski nime edesiminemist näütäse ka Tuhalaane õigõuso kalmuaia havvakivi.

Vana-Kavilda mõisan Puhjan Tartumaal panti hingelugõmistõ *Kowwast* ja *Köwwast*. 1840. aastagal alustõt personaalraamat näütäs, et nime saajaq olliq velleq Märt ja Juhan *Köwwask*, Paabu Märdi pojaq.

Kõvaski perekunnanimel olõ-õiq täämbä üttegi tõist kirotusviisi, a hingelugõmisõ protokolli kandmisõgaq om hulga varjantse tegünüq. Mitu kõrda om kirotõt -*sk* asõmal -*st*, miä või tullaq tuust, et kirotajalõ oll’ tutva Tartomaa Kavastu mõisa (saksa *Kawast*). Maakiilt parõmbalõ kirotaq mõistvil keriguoppajil jälq es olõq üttegi hätä: kõik neli mõistiq kirotaq sõnna *kõvask* (vanan kiräviien *köwwask*), miä tähendäs piinüterälist tahko. Näütüses mulgi keelen om üteld: *väitsä ihvets tahu pääl ja kõvas’ki pääl kõhudets üle*. Seosama sõna om olõman ka põh’aeesti keelen kujol *kõvasi* vai *kõvas*. Soomõ keelen om *kovasin*, midä käänetäs umasütlejän *kovasimen*.

## Lätteq
Katõgooria:Priinimeq
Ehin

**Ehin** om priinimi.

2022. aastaga saisoga om seol nimel 25 kandjat, vällämaal või kandjit ollaq samavõrd.

## Aolugu
Taa om õnnõ Kanepi kihlkunna nimi.

Vanan kiräviien kujol *Ehhin* pandsõ taa 1809. aastagal Kanepi opõtaja Roth Vana-Piigandi mõisa Hanni Ado läsä Katri perrele, Hanni Hansu läsä Annõ perrele, koolnuq Hanni Piitre latsilõ ja Hüssi Kaarli poja Juhani perrele. Juhtu nii, et nimme jäi perrä­tulõjilõ edesi kandma õnnõ Hanni Ado ja Katri poig Mihkle, kiä om hingelugõmisõn 1834 hoobis tõsõ nimega *Ehha* ’eha’. Sõristõ mõisalõ kolinult sai Mihkli ja poigõ 1850. aasta hingelugõmisõ nimes *Ehhi*, ildamb iks tagasi *Ehhin*, vahtsõn kiräviien *Ehin*.

Praosk Roth pandsõ priinimmis küländ hulga harilikkõ maakeele sõnno, miä olõ-õs õnnõ "asju nimeq", a ka abstraktsõq sõnaq. Säändsit nimmi nigu Algus, Edesi, Heldus, Hengus, Kõrran jt panti muialpuul väega harva. Üts sääne sõna, midä küll võro kiräkiil ei tunnista, om *õhhin*. A Roth es märgiq *õ*-hellü *e*-ga, tä pruuksõ küländ kimmält *ö*-d (*Höbbe, Sönna, Wösso*).

Õhina sõnast om olnuq ka tõistsugust kujjo – *ehin* (Wiedemanni sõnaraamatun). Ku sõna säändse algusõgaq olõs 19. aastasaa alostusõ kanepi keelen olõman olnuq, olõs timä kuju **ehhin*, umastavan **ehinä*. Lisas sõnalõ *õhk* om olõman vana sõna *õhk* vai *hõõhk* kuuma hõõhkamisõ tähendüsen. Ku ahu õhkas kuuma ja verrev raud hõõhkas, sõs tuud ommaq nä tennüq joba aasta­tuhandit ja vastavaq sõnaq ommaq ka soomõ (*hehkua*) ja kar’ala keelen (*hehkuo*). Ka Eestin om tunnõt e-algusõga sõnna *ehama* ’leuchten, glühen (heletämä, helkämä, hõõhkama)’, *ehamine* ’Entzündung (tulõsoetus, palanik)’. Või arvadaq, et hengelist ja meelelist üleslämmistätüst näütäjast sõnast *õhhin* om olnqu ka vanaperäne kujo **ehhin*. Sammamuudu põh’aeesti keelen, kon võro keele muutust *–h* > *–hh* ei tundaq, om sõna **ehin*.

## Lätteq
Katõgooria:Priinimeq
1800

**1800. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10013.** aastak sirvikallendri perrä.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
*...

### Eestin
*...

### Muial
*...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
*...

### Eesti inemiseq
*...

### Muu ilma inemiseq
* Talboti William Henry Fox

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
*...

### Eesti inemiseq
*...

### Muu ilma inemiseq
*...

Katõgooria:18. aastagasada
1800
Petersoni Jordan

**Petersoni Jordan** (Jordan Bernt Peterson, sündünüq 12. piimäkuu pääväl 1962 Kanadan Alberta provintsin Edmontonin) om kanada kliiniline psükoluug, kirämiis, kultuurikriitik ja Toronto Ülikooli psükoloogia emeriitprohvõsri. Tä om uurnuq sotsiaal- ja inemisepsükoloogiat. Petersoni teoreetiline tüü kaes uso ja ideoloogia psükoloogiat. 

## Elokäük
Petersonil om uma esä puult norra juurõq. Tä kasvi väikun Fairview liinan Alberta provintsin. Peterson om opnu Alberta ülikoolin ja McGilli Ülikoolin riigitiidüisi ja psükoloogia magistris ja psükoloogia doktoris. Tä om olnuq Harvardi Ülikoolin psüholoogiadotsent ni ildampa ka prohvõsri. 1998. aastagast om tä olnuq psükoloogiaprohvõsri Toronto Ülikoolin.

Petersoni uurmisalaq ommaq kliiniline psükoloogia ja sotsiaal- ni inemisepsükoloogia. Tä uur näütüses inemise ja timä vaimojovvu arõndamist ni mõõtmist.

Aastagal 1999 Peterson and' vällä raamadu "Tähendüse tiijuhiq" (originaal "Maps of Meaning"), kon tä selet' uskõ ni müüte psükoloogiat, pannõn kokko Jungi arkitüüpe teooria ja neuro-, edengi- ja inemisepsükoloogiaga. Päält tuu pruuv' Peterson uman raamatun seletäq kõgõvõimuliisi riigikõrdo psükoloogilist põhja. Kõgõvõimuliisi riigikõrdo psükoloogia om Petersonilõ miilt müüdä, tä om eskiq uma kortina nõvvokogoliido propagandakunsti täüs pandnuq.

2016. aastaga sügüse nõssi Peterson rahvidõvaihõlidsõ tähelepandmisõ alaq, ku tä pand' uma YouTube kanali pääle üles videoq, kon tä kritisiir' Kanada C16 säädüst, miä ütel, et suulist hindämäärämist tohe-eiq diskriminiiri, ja noud tettüisi asõsõnno pruukmist – inglüse keelen om asõsõnnol sugu, päält miissuu (*he*) ja naissuu (*she*) om manoq mõtõld viil asõsõnno, miä näütäseq, et kõnõldas transinemisest vai kinkast, kiä taha-aiq umma suku määrädäq. Petersonist sai kipõstõ avalik inemine, kiä and pall'o intervjuusit, kon tä kritisiir postmodernismi ja poliitilist korrektsust. Pall'o kaemiisi ommaq saanuq ka timä sotsiaalmeediä kanaliq. 

Tä käü umist mõttist ka ümbre ilma kõnõlõman, 2022. aastaga suvõl oll' täl ülesastminõ Tal'nan.

## Kaehuisi
Peterson om kõvva kritisiirnüq "postmodernistlikke kurapoolitsit" vai "postmodernistlikku vahtsõtmarksismi", miä om timä perrä hindä ala võtnuq piä kõik akadeemilidsõq Õdagumaiõn. 

## Lätteq
Katõgooria:Kanada inemiseq
Katõgooria:Psükoloogiq
Katõgooria:Kiräniguq
2022

**2022.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10235.** aastak sirvikallendri perrä.

## Sündmüseq

### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa|Setomaal]]

* Kaika suvõülikuul 2022 Rõugõn

### [[Eesti|Eestin]]

* ...

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]]

* ...

### Eesti inemiseq

* 10. joulukuu päiv – Kihnu Virve, Eesti lauluimä
* 29. joulukuu päiv – Savisaarõ Edgar, Eesti poliitik

### Muu ilma inemiseq

* 30. põimukuu päiv – Gorbatšovi Mihhail, viimäne Nõvvokogoliido riigipää
* 8. süküskuu päiv – Elizabeth II, Ütiskuningriigi kuningaimänd
* 29. joulukuu päiv – Pelé, Brasiilia jalgpallimängjä

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
Katõgooria:2022
Hagège Claude

**Hagège Claude** (Claude Hagège, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1936 Tueesian, Karteegon) om prantsusõ keeletiidläne.

## Elokäük
Tä om sündünüq ristiusku püürnüide juutõ perren. 

Keskharidusõ sai Kartagon Carnot' lütseumin, lõpõt' 1953. aastagal. Sõs 1953–1970 opsõ Prantsusmaa ülikoolõn mitmõsugutsit kiili.

1971. sai sai doktorikraadi Pariisi 5. ülikoolin, nõvvuandja Martinet' André.

Hagege kitsambaq alaq ommaq araabia ja aafriga keeleq, üldine keeletiidüs. 

Timä keelehuvvi seletädäs 6-aastadõst pääle – Kartaagon om pall'o rahvit, poiss nakas' kõiki vasta huvvi tundma, küsümä ja kõnõlõma.

Tä tund umbõs viitkümmend kiilt, naidõ siän itaalia, inglüse, araabia, heebreä, vinne, kreeka, ungari, türgü ja jaapani kiilt. 

Tä pidä tähtsäs, et kiili olnuq pall'o, et kõnõlõminõ püsüsi tehnoloogilidõn maailman.

Raamadu "Vasta ainumõttõlõ" sisu võtt timä kokku niimuudu:

*"Seo raamat om üleskutsõq ainumõttõlõ vasta.*

*Seo raamat om üleskutsõq vastanakkamisõlõ.*

*Ku olulist saa ei inämb eristäq tõsõjärgulidsõst*

*ku põrkasõq suurõlidsõq vaimlidsõq projektiq*

*suurõ hariligu massiga ja piinüide as'anduisiga,*

*ku moodus kujunõs standardisiirmine ideeden,* 

*egapääväelon, olõmisõ meeme kasumisõn*

*sõs valitsõs ainumõtõq.*

*Inglüse kiil valitsõs maailman ja tiin parla*

*toetust tollõlõ ainumõttõlõ.*

*Aga prantsuskiil om ka elon ja terveq. Nisama om pall'o*

*tõisi terven ilman, kiä pandvaq umma ossa vastaminekis*

*inemise vaba vaimu pelgüsele"*

Tä om vällä andnuq umbõs 20 raamatut.

## Kirändüs
L'Homme de paroles : contribution linguistique aux sciences humaines, Paris, Fayard, 1985

## Välälingiq
Hagége kodoleht (prantsusõ keelen)

## Lätteq
Katõgooria:Prantsusmaa keeletiidläseq
Eesti valitsus

**Eesti valitsus** (ammõtligult *Vabariigi Valitsus*) om Eesti riigi täüdeviijä võimuorgan, miä toimõndas Eesti Vabariigi põhisäädüse ja säädüisi perrä. Valitsus vii riigivõimu täüde õkva või valitsusasutuisildõ. Valitusõ juht om pääministri, kink ettepanõkigaq nimmas Vabariigi President ammõtihe tõõsõq valitsusõ ministriq.

2024. aastaga 23. hainakuu pääväst om ammõtin Michali Kristeni valitsus.

## Valitsusõ ammõtihe astminõ
Vabariigi Valitsusõ nimmas ammõtihe Vabariigi President kolmõ päävä joosul pääle tuu, ku Riigikogo käest valitsusõ kokkopandmisõs volitusõ saanuq või Riigikogo üles säet pääministrikandidaat om tälle ette säädnüq valitsusõ kuunsaiso. 

Ministri nimmas ammõtihe Vabariigi President pääministri käest saadu ettepanõgi kättesaamisõst kolmõ päävä joosul. Valitsus või ministri nimmatas ammõtihe presidendi otsusõga, miä ilmutadas Riigi Teedüstäjän (Riigi Teataja).

Valitsus või ministri ast ammõtihe ammõdivandõ andmisõga Riigikogo iin: *"Asudes täitma valitsuse liikme kohustusi, olen teadlik, et kannan selles ametis vastutust Eesti Vabariigi ja oma südametunnistuse ees. Tõotan pühalikult jääda ustavaks Eesti Vabariigi põhiseaduslikule korrale ning pühendada oma jõu eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele."*

Valitsusõ ammõtihe astmisõ man and suulidsõ ammõdivandõ pääministri. Pääle tuu kirotasõq vandõ tekstile alaq kõik ammõtihe astva valitsusõ liikmõq. Ministri, kiä ast ammõtihe pääle valitsisõ ammõtihe astmist, and suulidsõ ammõdivandõ ja kirotas vandõtekstile alaq, ku pääminstri om man.

## Välälingiq

* Vabariigi Valitsusõ kodoleht
Katõgooria:Eesti valitsus
Imäjõõ Suursuu

**Imäjõõ-Suur'suu** om soiõ kogo vai suustik Tarto maakunnan. Suu pindala om 13 000 ha. Soiõ kaitsõs om tett Imäjõõ Suurõsuu maastigukaitsõala. 

Suustikust 85% om matalsuu, kon om turbakihti kooniq 5,8 miitret.

Imäjõõ Suursuu om tegünüq Imäjõõ delta ümbre, miä om Eesti kõgõ suurõmb delta. Sääl om pall'o putmaldaq luudust ni mõtseläjit.

Katõgooria:Suuq
Husari

**Husari** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.

Husari külän oll' vabrigu Võrukivi haro, sääl tetti savikivve.

Kooniq 2001. aastaganiq oll' Husarin raudtiipiätüs.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Illi

**Illi** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist külä külä Vahtsõliina valda.

Illi kaehuspunktin om 1974. aastagal mõõdõt Eesti kõgõ suurõmb üüpääväne saohulk – 154mm.

Külän om Lag'akivi ja Illi mõisa vesiveski. Külän om olnuq luuduskaitsõ all olnuq Illi hõpõpai, miä murdu 1996. aastagal.


Pilt:Illi mõisa vesiveski 2014.jpg|alt=|Illi mõisa vesiveski, 2014
Pilt:Lagjakivi 2014 06.jpg|alt=|Lag'akivi, 2014


## Lätteq


Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Jantra

**Jantra** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda Põlva maakunnan.

Küläst juusk läbi Madala uja.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kaika suvõülikuul 2022 Rõugõn

2022. aastaga '''Kaika suvõülikooli''' matkapäiv peeti Rõugõ kihlkunna süämen Rõugõn 30. hainakuu pääväl ja oll' järekõrran 34. Kaika suvõülikuul.

Suvõülikooli rektri oll' kiränik ja kultuuritegeläne Kauksi Ülle. Suvõülikooli tegemiseq olliq päämädselt Rõugõ kunstikuurin.

2022. aastaga Kaika suvõülikoolist võtt' ossa kokko umbõs 50 inemist. 

## Kava
10.00 Matkapäävä pidolinõ alostus Rõugõ kunstikuurin. 2021. aastaga matkapäävä rektri Koorti Erkki and' ammõdi ja ammõdiraha üle vahtsõlõ rektrile Kauksi Üllele.

10.10 Allasõ Tiia loeng Võro kiränige maastigu kujotamisõst. 

Päält loengut tekkü arotus Rõugõ kerigu kellist ja tuust, kas Jaigi Juhan om ka bussisõidost midä kirotanuq.

10.45 Tootseni Toivo loeng vanõmbast ja vahtsõmbast Rõugõ aoluust.

11.30 Kauksi Ülle loeng Eesti vaimust Rõugõn ja tuust, kuimuudu tä Rõugõt umin näütemängen ja raamatin om kujotanuq.

12.00 Matk Rõugõ pääl. Matka vidi Kauksi Ülle, võeti ärq mõlõmbaq Rõugõ mäeq.

16.00 Kontsõrt Rõugõ kunstikuurin. Üles astu Baaba ja Ka (Riitsaarõ Evari ja Kauksi Ülle ansambli). Kõnõldi ka Pulga Jaani CD-d "Litsmõtsa tango"

## Lätteq
Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2022
Loiri Vesa-Matti

**Loiri Vesa-Matti** (Vesa-Matti Loiri, sündünüq 4. vahtsõaastakuu pääväl 1945 Helsingin, koolnuq 10. põimukuu pääväl 2022 Helsingin) oll' soomõ näütelejä, laulja ja nall'atekij.

Tä om üles astnuq 61 filmin ja mitmin telesar'on ja -saatin. Timä kõgõ popimb filmiroll om Turhapuro Uuno, kedä tä om mängnüq 20 filmin. Tõisi tunnõtuisi rollõ siän olliq Nasse-setä, Jean-Pierre Kusela ja Tyyne.

2010. aastagal saiõ Loiri PÖFFi elotüüpreemiä.

Katõgooria:Soomõ inemiseq
Juba

**Juba** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

1993. aastagal tetti Juppa Kaitsõväe har'otusala, miä kand nimme Tsiatsungõlmaa.

Juba küläst lätt läbi Valga–Koidula raudtii, sääl oll' 2001. aastaganiq Vagula raudtiipiätüs.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Vaslõ

**Vaslõ** (läti keelen *Jaunzemi*) oll' inneskine leivu külä Lätin Alūksne piirkunnan Ilsnä vallan.

Pääle vallamaja ommaq külän viil Ilzene põhikuul, sidõ, raamadukogo ja huvikeskus "Dailes". Külän om Jaunzemi bussipiätüs.

Katõgooria:Läti küläq
Katõgooria:Leivu keelesaarõ küläq
Juraski

**Juraski** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.

Külä lõunõpiir juusk Piusa jõkõ piten, põh'apiir Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantiid piten.

Külän ommaq Juraski lumbiq, naist kõgõ suurõmb om Kolmõpinijärv.

Tõsõl puul maantiid Küläoro külän om Juraski karjäär.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kahkva (Võro)

Seo artikli kõnõlõs Võro valla Kahkva küläst. Kahkva-nimeline külä om ka Setomaa vallan.

**Kahkva** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.

Külän om olnuq Kahkva kuul, miä panti kinniq 1977. aastagal. Ildampa om sääl huunõn olnuq rahvamaja.

Küläst lätt läbi Niitsiku–Võmmorski tii.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kaku (Võro)

Seo artikli kõnõlõs Kaku küläst Võro vallan. Ka Rõugõ vallan om Kaku külä.

**Kaku** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kakusuu

**Kakusuu** (eesti kiräkeelen om ka pruugit nimmi *Kakusoo* ja *Kahusoo*) om küla Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda.

Kakusuu oll' aastil 1977–1998 Vivva külä osa.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii

**Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa maantii** (päämaantii nr 2, E-tii tähüs E263) om Eesti kõgõ pikemb maantii, miä om 284,555 km pikk. Edimädseq 5505 m ommaq Talliinan, tuu tähendäs, et Transpordiammõdi all om 279,05 km maantiid. Edimädseq 63 kilomiitret tiist om 2+2 I klassi maantii.

2022. aastagal saa valmis tiijago Võõbu-Mäo, sis om I klassi maantii pikkus 82 km.

Maantii nakas pääle Talliinan Viru platsi pääl ja lõpõs sääl, kon Riia–Pihkva maantii ette tulõ.

Maantii lätt läbi Harjo, Järva, Jõgõva, Tarto, Põlva ja Võro maakunna.
Katõgooria:Tiiq
Kerigumäe

**Kerigumäe** vai **Kerkomäe** (eesti kiräkeelen ka *Kirikumäe*) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda. 

## Kaeq viil
Kerigumäe järv

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kliima (külä)

**Kliima** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Orava valda.

Külä lähkün oll' Kliima raudtiijaam.

## Kuulsambaq inemiseq
Kunnasõ Leo

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kolebi

**Kol'ebi** (eesti kiräkeelen ka *Kolepi*) om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kõvõra

**Kõvõra** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda

Külän om Kõvõra järv, minkast põh'a poolõ jääseq Väikujärv ja Tahojärv, midä om nimmat ka Kõvõra väikusjärves.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Käätso

**Käätso** vai **Käätsu** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Jüvä Sullõv

**Jüvä Sullõv** (Sulev Iva, sündünüq 3. rehekuu pääväl 1969 Võrol) om võro keeletiidläne.

Juvä Sullõv om edendänüq ni uur'nuq võro kiilt ja võro kiräkiilt, om üts võro sõnaraamadu tegijist ja üts võrokiilse Vikipeediä iistvõtjit. 

## Tiidüstüü
Jüvä Sullõv om kirotanuq mitmit artikliid võro keele helüoppusõst ni mooduoppusõst ja edendänüq keeleteknoloogiat. 

Timä doktoritüü kõnõlõs Võro kiräkeele sõnamuutmiskõrrast (2007, nõvvuandja Pajusalu Karl).

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti keeletiidläseq
Küläoro

**Küläoro** (ka **Kerigumõisa**) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.

Külä jääs Talliina–Tarto–Võro–Luhamaa suurõtii viirde.

## Kae viil
* Vahtsõliina Katariina kerik

## Lätteq


Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Liinamäe (Orava)

Seo artikli kõnõlõs Liinamäe küläst, miä käve 2017. aastaganiq Orava valda. Võro vallan om ka tõõnõ Liinamäe külä.

**Liinamäe** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Meegomäe

**Meegomäe** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Külä lähkün om Meegomäe uja.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Möldri

Seo artikli kõnõlõs Möldri küläst Võro vallan. Samanimeline külä om ka Rõugõ vallan, kaeq Möldri (Rõugõ).

**Möldri** vai **Möldre** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Noodaskülä

**Noodaskülä**, varrampa ka **Nuudaskülä** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2014. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Nooska

**Nooska** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kalla Urmas

**Kalla Urmas** vai **Kala Urmas** (Urmas Kalla, sündünüq 25. mahlakuu pääväl 1970) om võro keele as'atundja, ümbrepandja ja bioluug. Timmä om peet ütes parõmbas võro keele ni kultuuri as'atundjas.

1985. aastagal lõpõt' Kalla Urmas Mehikuurma 8-klassilidsõ kooli, 3 aastakka ildampa Räpinä keskkooli. Om opnuq Tarto Ülikoolin bioloogiat ja filosoofiat, lõpõt' bioloogia 1993. aastagal. Om Eesti Ornitoloogiaütisüse liigõq ja üliopilaskorporatsiooni Ugala vilistläne.

Om Võro Instituudin võro keele as'atundja ja tegeles muusiähn egäsugutsidõ tekste ümbrepandmisõgaq, näütüses om tä kokko säädnüq võrokeelitside vannosõnno raamadu ni pandnuq võro kiilde "Kalõvipuja", pildiq tekk' kunstnik Kuusingu Toomas. "Kalõvipuja" ümbrepandmisõ iist saiq nääq 2021. aastagal Kreutzwaldi mälehtüsmedäli. Viil om Kalla Urmas sisse lugõnuq mitmit võrokeelitsit tekste helükogon Helüait.

Om laulnuq mitmin ansamblin, näütüses Lõkõriq, Ütsiotsõ, Liinatsuraq. Om olnuq ka Moostõ Elohelü kõrraldamisõ man. 

## Teosõq

* "Seto- ja võrokeeline laulik. Üteh mulgi- ja tartokeelitside laulaga." (2013)
* "Eläväneelähtäjä haard hõngu. Ütelüisi võro keeli." (2014)
* "Eesti-Võru sõnaraamat" (2014; üts' kokkopandjit Fastrõ Mariko, Jüvä Sulõvi, Jüvä Triinu ja Oro Laivigaq).
* "Võnnu kihelkonna kohanimed ja minevik" (2016; toimõndaja; kokkopandjaq Rootsmäe Ilse ja Rootsmäe Lemming)
* "Vabahusõ mõistõq Hummogu-Euruupa kirändüisin. Vabaduse kontsept Ida-Euroopa kirjandustes" (2017; ümbrepandja Taukari Marjuga; toimõndajaq Jüvä Sullõv, Kirillova Roza ja Tóthi Szilárd Tibor)
* "Võru-eesti eksitussõnaraamat" (2019)
* "Võrukeelseid vanasõnu" (2020)
* "Aastatsõõr pokudõga. Aastaring pokudega."(2019; ümbrepandja; autor Leppigu Külli)
* "Kalõvipoig" (2022; ümbrepandja; autor Friedrich Reinhold Kreutzwald)
* "Võromaa rahva jutusõ I. Immejutusõ. 1. köüde" (2025, kokkosäädjä)

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Nõnova

**Nõnova** vai **Nõnovaq** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Vanõmban keelen om külä nimi mitmüsen, minti Nõnovihe.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.

Külän oll' nika ku 2001. aastaganiq Nõnova raudtiipiätüs.

## Kuulsambaq inemiseq

* Vreemanni Friedrich

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Otsa

**Otsa** või **Otsamõisa** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Piusa

**Piusa** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.

Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii ja sääl om Piusa raudtiijaam.

Liiva kaibmisõgaq omma Piusalõ tegünüq Piusa koobaq, miä ommaq Hummogu-Õuruupan kõgõ suurõmbas üüsiskidõ talvõkodos. Ku 1976. aastagal loeti näid sääl 350, sis parhilladsõs om tuu nummõr kümnekõrdsõs kasunuq. 

## Lätteq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Pääväkese

**Pääväkese** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.

Küläst juuskvaq läbi Suuruja ni Lambauja, miä saavaq inne Mädäjõkkõ sisse juuskmist kokko.

Külän om Pääväkese läteq.

## Kuulsambaq inemiseq
* Asti Karla

* Asti Gottlieb 

* Kõlli Friedrich

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Raudsepä (Võro)

Seo artikli kõnõlõs Raudsepä küläst Võro vallan. Raudsepä nimme kandvaq ka tõõsõq kotussõq, kaeq Raudsepä.

**Raudsepä** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Riihora

**Riihora** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.

Küläst juusk läbi Varsauja. Sääl om ka Soe suu.

Külä lõunõosan om kats väikut järvekeist – Tahojärv ja Väikujärv. Naist kavvõmbalõ lõunõ poolõ jääs Kõvõra järv.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Roosisaarõ

**Roosisaarõ** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Külä lõunõpiir juusk Valga–Petseri raudtiid piten.

Külän om muistinõ Tamula elokotus.

Külän ommaq Roosisaarõ tammõq.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Räpo

**Räpo** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Külän om Räpo järv.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Moodusõna

**Moodusõna** om sääne sõna vai ütelüs, miä lätt tarvitustõ ärin, propagandan vai ammõdijutõn as'atundligu olõki rõhutamises. Inglüse keeli *buzzword*.

Moodusnno tarvitamist peetä ei hääs. Tuu põhjus om säänesama, miä majandusõn ammu tunnõt Geshram–Kopernikusõ säädüs: "Must raha tõukas uppi puhta raha".

Moodussõnno teemast om edimäne kirotus 1946. aastagast, sääl oll' põh'as Harvardi Ülikooli majandustudõngidõ kiil.

1992. aastagast om USA ülikoolõn naatuq mängmä *buzzword bingot* vai *bullshit bingot.*

## Lätteq

Katõgooria:Kiil
Saarõmaa (külä)

Seo artikli kõnõlõs Saarõmaa küläst Võro vallan. Saarõmaa om ka Eesti kõgõ suurõmb saar', kaeq Saarõmaa.

**Saarõmaa** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Soe (Võro)

**Soe** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Orava valda.

Külä lähkün om Soe suu.

Küläst lätt läbi Karisilla–Petseri suurtii, mink man oll' Soe kõrts.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Sigulda

**Sigulda** om liin Lätin Koiva jõõ veeren, Sigulda piirkunnan. 

Läbi liina lätt Riia–Valga tsihin raudtii ja Riia–Pihkva suurtii.

2022. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Sigulda elänikkunnast lätläisi 89,6%, vindläisi 6,6%, valgõvindläisi 0,9% nink poolakõisi 0,7%.

## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Ahhun

**Ahhun** ehk **harilik ahhun** (ka **ahun, ahnik, ahunik** ladina keelen *Perca fluviatilis*) om ahhunlaisi sugukunna ahuna perrehe kuuluv rüüvkala.

Ahhun om levinüq terven Õuruupan (vällä arvat Pürenee puulsaar, Itaalia, Island, Sotimaa ja Norra), Taga-Kaukaasian ni Põh'a-Aasian. Vinnemaal olõ-õi timmä õnnõ Amuuri jõgikunnan ja Kolõma jõõst hummogu puul. Eestin om ahhun harilik kala, kedä püüdväq nii as'aarmastajaq ku elokutsõlidsõq kalameheq.

Ahhun om hariligult kooniq 2&nbsp;kg rassõ (ütsiguq päält 4&nbsp;kg) ja kooni 50&nbsp;cm pikk. Tä või elläq kooniq 20–25-aastagadsõs. Euruupan ka kasvatõdas ahunat timä hää maigu peräst.

## Kirändüs

* "Loomade elu", 4. kd, lk 320–321

Katõgooria:Kalaq
Kahruvabarn

**Kahruvabarn** (ka **tsiavabarn**, ladina keelen *Rubus nessensis,* eesti keelen *kitsemurakas*) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv hiitlehine puhm. Egäpääväkeelen tähendäs kahruvabarn inämbüisi taa puhma musta marja.

## Kon kasus
Kahruvabarn kasus Kesk-, Õdagu- ja Põh'a-Euruupan. Eestin om inämb levinüq Hummogu- ja Lõunõ-Eestin.

## Määne vällä näütäs
Kahruvabarna varrõq ommaq vabarnavarsi muudu, pistülidseq, a tummõmbidõ lehtiga ja terävide nõkloga. Häitsmeq ommaq valgõq, nii 2 cm läbimõõduga. Häitses piimäkuu lõpust põimukuu algusõni.  

## Mar'aq
Kahruvabarnaq ommaq vabarnidõ muudu, a mustaq. Algusõh ommaq mar'aq vereväq, a midä kütsembäs saavaq, tuu tummõmbas lääväq. Tävveste kütseq kahruvabarnaq ommaq mustaq vai mustjaspruuniq, pall'aq ja läükväq, ilma vahakõrraldaq. Verekädseq puultuuraq kahruvabarnaq ommaq hapnõvõitu ja ei tulõq häste varrõ külest vallalõ, a tävveste valmiq mustaq maŕaq ommaq makõq ja tulõvaq kergehe ärq. 

## Tarvitaminõ
Kahruvabarnaq ommaq hääq söögimar'aq. Nä ommaq maigu poolõst väega aidkahruvabarna (eesti keelen *pampel, aedmurakas*) muudu, a nä ommaq vähämbäq ja veidükese mõrkjadsõ perämaiguga, miä olõ-õi siski sukugi halv. 

Kahruvabarnist saa tetäq sahvti, mahla ja muud, midä vabarnistki. Siski olõ-õi kahruvabarnit miiq mõtson hariligult nii palľo nigu vabarnit vai Põh'a-Eestin sinivabarnit (eesti keelen *põldmari*). Tuuperäst õnnistus naid harva löüdäq nii palľo, et naid tasonuq sissetegemises kor'adaq.

## Kaeq viil
*Sinivabarn
*Vabarn
*Molohk

## Välälingiq

* Kahruvabarn andmõbaasin eElorikkus 
Katõgooria:Mar'aq
Tudõrna

**Tudõrna** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.

Külä lõunõpiiris om Piusa jõgi. Küläst juusk läbi Tudõrna uja, miä juusk külä piire seen Piusa jõkkõ. 

Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii, kooniq 2001. aastaganiq oll' külän Tudõrna raudtiipiätüs. 


Pilt: Tuderna raudteesild.jpg|Tudõrna raudtiisild üle Haan'kasõ–Tammõ tii
Pilt:Tunnel Tuderna peatuse lähedal.jpg|Vähämb raudtiisild


## Kaeq viil

* Vahtsõliina kihlkunna küläq
* Tudõrna raudtiisild

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Umbsaarõ

**Umbsaarõ** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Küläst lätt läbi Valga–Petseri raudtii.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Mandarones

**Mandarones** om Eesti eksperimentaalnõ rokkbänd, miä om muusikat tennüq 2012. aastagast pääle.

## Lätteq
*Mandaronesõ kodoleht

Katõgooria:Eesti ansambliq
Katõgooria:Rokkansambliq
Vana-Nursi

**Vana-Nursi** vai **Visnevski** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

## Kaeq viil
* Vana-Nursi Linnuväli

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Vana-Saalussõ

**Vana-Saalussõ**, vanastõ rahvasuun ka **Vanamõisa** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Vahtsõliinamõisa

**Vahtsõliinamõisa** vai **Vahtsõliina asundus** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.

Vahtsõliinamõisan ommaq Vahtsõliina piiskobikants ja Piiri kõrdsihoonõq.


Vastseliina castle from south.jpg|Piiskobikandsi varõmõq
Vastseliina Piiri kõrts.JPG|Piiri kõrts
Piiri kõrtsi sepikoda 2009.jpg|Piiri kõrdsi sepikoda


## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Sinivabarn

**Sinivabarn** (ladina keelen *Rubus caesius,* eesti keelen *põldmari*) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv kasv. Egäpääväkeelen tähendäs sinivabarn inämbüisi taa kasvo musta marja. 

## Kon kasus
Sinivabarn kasus Kesk- ja Hummogu-Euruupan, Kaukaasian, Õdagu-Tsiberin, Kesk- ja Väikun-Aasian. Eestin põhilidsõlt Õdagu- ja Põh'a-Eestin, kon kasus väega sakõstõ tiiveerin, kiviaido pääl jms paigon. Lõunõ-Eestin kasu-ui sinivabarnit piaaigo sukugi. Tuuiist kasus tan kahruvabarnit, midä tõõnõkõrd sinivabarnaga segämini ajjas.

## Määne om ja midä tetäs
Sinivabarn sünnüs süvväq ja om muido vabarna ja kahruvabarna muudu, a ku vabarna mari um verrev vai kõllanõ ja kahruvabarnal must, sis sinivabarna mustal mar'al um pääl valgõ vahakõrd, miä tege mar'a sinitses. Tuu um sammamuudu nigu mustikilgi.

Naid marjo kor'atas ja tetäs sisse, näütüses sahvtis vai mahlas.

## Kaeq viil
*Kahruvabarn
*Vabarn
*Molohk

## Välälingiq

* Sinivabarn andmõbaasin eElorikkus

Katõgooria:Mar'aq
Ala-Luustoja

**Ala-Luustoja** oll' külä Harglõ kihlkunnan, täämbädse päävä Rõugõ vallan.

1977. aastagal panti külä kokko Hütü külägaq.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Pantalon

**Pantalon** om priinimi.

Seol priinimel om Eestin 30 kandjat. 

## Aolugu
Nimi panti Vana-Antsla mõisan, saajaq elliq Kiisa, Laksi, Härmä ja Suurõsõõru-Hinni talon. Varahampa, 1811, olliq elokotussõq Härmä ja Suurõsõõru-Hinni, viil varatsõmbist hingelugõmiisist tulõ vällä, et tegemist oll’ Hinni Jüri ja Hinni Mihkli poigõga. Sama suguvõsa liikmõs oll’ ka üts sant Mihkli, Reinu poig, a timä sai Pantaloni priinime pääle surma, selle et kuuli 1818.

Pantaloni nime algkodo Suurõsõõru-Hinni om seo poolõst märkmist väärt, et sama priinimi püssü sääl talon vähämbält 20. aastasaa lõpuni.

Nime alossõs võissi olla pühämehenimi, miä Õdagu-Õuruupa ja ka s'aksa traditsioonin om *Pantaleon*. Eestin tundas kreeka nimekujost saadut nimme *Panteleimon*, minkalõ vastas ka vinne keele *Пантелеимон*. Kreekakeeline nimi tähendäs ’kõiki vasta halõstaja; armulinõ’, a ülekantun tähendüsen ka ’kõiki arstja’. Nime tuntus tegijä Pühä Panteleimon elli 3. aastasaal Nikomedian (parhilla Türgü) ja oll’ kuulsa tohtri, kedä peeti immetegijäs. Võhlust täüs kolleegiq kaibsivaq timä pääle Rooma keisrile, et tä om kristlanõ. Umast usost vallalõ tä es ütleq, ka piinamise pääle. Esikiq timä hukkaminõ es lääq kõrda inne ku Panteleimon oll’ esi pallõlnuq hukkajidõ iist ja hinnäst näide meelevalda andnuq.

Tõnõ, vähämb usutav võimalus om, et Vanan-Antslan anti priinimes Itaalia *commedia dell’arte* tegeläse Pantaloone nimi. 16. aastagasaa tegeläskujo tüübis om Veneetsiä vanamiis, tsussõrdaja, kidsi, a sõski moodunarr (kitsaq kaadsaq, midä naati kutsma "pantalooniq"). Ka timä nime alossõs om kõgõ usutavambalt Panteleimoni pühämehenimi. 

## Lätteq
Katõgooria:Priinimeq
Tsooru vald

**Tsooru vald** (s'aksa keeli *Fierenhof*) oll' vald Võromaal Rõugõ kihlkunnan.

Vald oll' umaette aastil 1866–1939. 1939. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega tetti Tsooru vallat Lepistü vald.

Tsooru vallan olluq Tsooru ja Korgõpalu mõisaq.
Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Gorbatšovi Mihhail

**Gorbatšovi Mihhail** (vinne keelen Михаил Сергеевич Горбачёв *Mihhail Sergejevitš Gorbatšov*; sündünüq 2. urbõkuu pääväl 1931 Privolnojen Põh'a-Kaukaasia krain (parhilla Stavropoli krai) Nõvvokogoliidon – koolnuq 30. põimukuu pääväl 2022) oll' Nõvvokogoliido ja Vinnemaa poliitik ja ütiskunnategeläne, viimäne Nõvvokogoliido riigipää. Gorbatšov oll' 1980–1991 NLKP KK Poliitbüroo liigõq, 1985–1991 NLKP KK pääsekretär, 1988–1990 NSV Liidu Ülembnõvvokogo edemiis ja 1990–1991 Nõvvokogoliido president.

## Tegemiseq NLKP Keskkomitee pääsekretärin
Päält NLKP KK pääsekretäri Tšernenko Konstantini kuulmist valiti Gorbatšov 11. urbõkuu pääväl 1985. aastagal vahtsõs parteijuhis. Tä oll' õnnõ 54 aastakka vana ja edimäne Nõvvokogoliido juht, kiä oll' sündünüq Nõvvokogoliidon. Tä saiõ arvo, et vaia om tõsitsit vahtsõnduisi, selle et minevide juhtõ valitsõmisõ aol oll' riigi majandusarõng saisma jäänüq, korruptsiuun süvvünüq.

Rehvormi nimes saiõ *perestroika* (vinne keelen *perestroika*, 'vahtsõndus, ümbreeihtüs'). Tä alost' korruptsiooni- ja alkoholismi võitlust. Gorbatšov mõista-as arvadaq, et nuuq rehvormiq võivaq jovvugaq luudu ja hoiõdu impeeriümi ärq häötäq. Tä pand' käümä liberaaldsõq vahtsõndusõq (sh *glasnost*, 'avalikkus') ni pand' ette tetäq mitmõ eräkunnagaq demokraatia.

Ildampa om Gorbatšov ütelnüq, et ku Nõvvokogoliit olõssi 1989. aastagal Berliinin tahtmisõ näütäjide vasta sõaväega lännüq, olõssi tuust võinuq tullaq kolmas ilmasõda. Tä taht' tuud ärq hoitaq.
Katõgooria:Nõvvokogo Liido riigipääq
Ala-Haan'kasõ

**Ala-Haan'kasõ** oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.

1977. aastagal panti külä kokko Mäe-Haan'kasõ külägaq.

## Kaeq viil

* Haan'kasõ

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Hindi

**Hindi** oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.

1977. aastagal panti külä kokko Loosi külägaq.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Huulõ

**Huulõ** oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.

1977. aastagal panti külä kokko Rebäsmäe külägaq Räpinä kihlkunna lõunõpiiri pääl.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Imaru

**Imaru** oll' külä Vahtsõliina kihlkunnan.

1977. aastagal panti Imaru külä kokko Sutõ külägaq.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna vanaq küläq
Voki

**Voki** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Tammõ (Lasva)

**Tammõ** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda. Et Võro vallan es olnuq kattõ Tammõ nimega küllä, panti seolõ küläle ammõtligus kiräkiilses nimes **Voki-Tamme**.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Narva tank

**Narva tank** oll' mälehtüsmärk tuu avvus, et Verrev vägi võtt' tõõsõ ilmasõõ käügin 1944. aastagal Narva liina ärq. Monument oll' Narva liinan Jõõsuu huulitsan sääl, kon 25.–26. hainakuu pääväl Leningradi väerõnna väeq üle Narva jõõ tulliq. Monumendi geograafilidsõq koordinaadiq olliq 59° 25′ 1″ N, 28° 8′ 26″ E.

Monument esiq oll' tank T-34/85, miä oll' pant postamendi pääle. Tank oll' pant jõõgaq risti, suunagaq Berliini pääle.

Postamendi pääl oll' kiri katõn keelen: "25.–26. juulil 1944. a. forsseerisid Leningradi rinde väed selles rajoonis Narva jõe, murdsid fašistliku-Saksamaa vägede kaitse ja vabastasid Narva linna. В этом районе воиска Ленинградского фронта 25–26 июля 1944 года форсировали реку, прорвали оборону немецко–фашистских войск и освободили город Нарву."

Monument tetti valla inemiisile kaiaq 9. lehekuu pääväl 1970.

Tangist ja tõisist Nõvvokogoliido mälehtüsmärgest naatiq jälq rohkõmb kõnõlõma 2022. aastagal, ku Vinnemaa läts' sõaga Ukrainahe. Põimukuun lepüti kokko, et tank viiäs minemä.

16. põimukuu pääväl 2022. viidi tank Narvast ärq Viimsihe, Eesti Sõamuusõummi. Maaha võeti ka postament, mink pääl tank oll'. 

Vinnemaa Jaaniliina piirkunna juht Karpenko Viktor ütel', et Narva-Jaaniliina piiripunkti Vinnemaa poolõ pääle pandas Narva tangi koopia, miä plaanitas pidoga inemiisile kaemisõs valmis saiaq 11. süküskuu pääväs 2022.

## Lätteq
Katõgooria:Narva
Nukis

**Nukis** (ka **nuginõ** vai **nuk'us**, ladina keelen *Martes martes*) om lasidsaliisi sugukunda nugisõ perrekunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.

## Kon eläs
Nugisõ luuduslinõ elomaa om pia terveq Euruupa üten Briti saariga. Teda olõ-õi õnnõ Skandinaavia põh'aotsan ja Hispaanian. Tä eläs viil Kaukaasian ja Euruupast hummogu poolõ kooniq Obi jõõni. 

Eestin eläs nugissit nii suurõ maa ku saari pääl ja näid arvatas ollõv kongi 4000 ümbre.

## Vällänägemine
Suurusõ poolõst om tä lähkü kassilõ. Timä kihä pikkus om 36–56 cm, hannal 17–28 cm.

## Välälingiq

* Nukis
* Loodusoppus: nukis
* Viio Aitsam: "Nugise elukäik sõltub saakloomadest" Maaleht, 25. märts 2004
Katõgooria:Imetäjäq
Mink

**Mink** ehk **ameeriga narits** (*Neovison vison*) om lasidsaliisi sugukunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.

## Kon eläs
Luudusligult ommaq mingiq väega laja elomaaga Põh'a-Ameerikan. Euruupahe tuudi mink algusõn naha peräst kahueläjide kasvanduisihe, a mitmõl puul lasti ka luudustõ. Parhilla eläs minke lajalt üle terve Euruupa. Timä peräst om ohto sattunuq euruupa narits. Minke eläs üle terve Eesti pia egäl puul.

## Vällänägemine
Mink om ütelidselt tummõpruuni värmi ja tümbä hannaga. Kihä om 35–45&nbsp;cm ja hand 15–25 cm pikk. Mink om väega Euruupa naridsa muudu. Naritsal ommaq õnnõgi valgõq ni lõug ku mokaq, a mingil õnnõ lõug.

## Välälingiq

* Mink andmõbaasin eElorikkus

Katõgooria:Imetäjäq
Opõratsiuun London Bridge

**Opõratsiuun London Bridge** (võrokeeli *Londoni silla opõratsiuun*) om plaan, miä saa Ütiskuningriigist päält kuningaimändä Elizabeth II kuulmist. Plaanit oll', kuimuudu kuulutõdas vällä kuningaimändä kuulminõ, ku pikk om ammõtlik leinoaig ja määne piät olõma timä matminõ. Osa plaanist om paika pandnuq kuningaimänd esiq, mõnõq otsusõq tege timä perrätulija Walesi kuningapoig Charles.

Opõratsiuun läts käüki 8. süküskuu pääväl 2022 ku kuningaimänd Elizabeth II kuuli.
Katõgooria:Ütiskuningriik
Kuningaimänd Elizabeth II

**Elizabeth II** (Elizabeth Alexandra Mary Windsor; sündünüq 21. mahlakuu pääväl 1926, koolnuq 8. süküskuu pääväl 2022) oll' Suurbritannia ja Põh'a-Iiri Ütistedü Kuningriigi, Kanada, Austraalia, Vahtsõ Meremaa, Jamaica, Bahama, Grenada, Paapua Vahtsõ Guinea, Saalomoni Saari, Tuvalu, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiine, Antigua ja Barbuda, Belize'i ni Saint Kittsi ja Nevise kuningaimänd.

Tä oll' ainugõnõ monark maailman, kiä oll' samal aol rohkõmb ku üte esiqsaisja riigi pää. 15 riigin, mink riigipää Elizabeth II oll', elli tuud aigu kokko nii 128 mill'onat inemist. 

Tä saiõ kuningaimändäs 6. radokuu pääväl 1952 päält uma esä, kuning Georg VI, kuulmist, ollõn samal aol uma tõsõpoolõga Keeniän. Ammõtlik kruuni päähä pandminõ oll' 2. piimäkuu pääväl 1953 Westminster Abbeyn.

9. süküskuu pääväl 2015 saiõ timäst kõgõ kavvõmb pukin olnuq monark Ütiskuningriigi aoluun (63 aastakka, 7 kuud, 2 päivä). 2017. aastagast oll' tä maailma kõgõ vanõmb riigipää. 

Elizabeth II oll' Inglüsmaa Kerigu pää.

2006. aastagal käve kuningaimänd Eestin.

Kuningaimänd kuuli 8. süküskuu pääväl 2022, mõni tunn' inne tuud anniq Ütiskuningriigi välläandõq teedäq, et tohtriq ommaq timä tervüse peräst murrõn. Kats päivä inne kuulmist pand' Elizabeth II ammõtihe Ütiskuningiigi vahtsõ pääministri Trussi Lizi.

Pääle timä kuulmist läts käüki opõratsiuun London Bridge.

## Lätteq
Katõgooria:Ütiskuningriigi kuningannaq
Kammkeraamiga kultuur

**Kamm'keraamiga kultuur** oll' neoliitiline arkeoloogilinõ kultuur, midä tunnõtas päämädselt kamm'- vai suaormamendigaq keraamiga perrä. 

V aastagatuhandõ lõpun ja IV aastagatuhandõ edeotsan i.m.a rändäsiväq Õuruupa mõtsavüün, ka seoilmaao Eestin, mitmõq rahvaq. Sündü kamm'keraamiga kultuur, mink kõgõ laembaq piiriq küündüq vällä Põh'a-Soomõst nika ku Kar'alaniq hummogun ja Lätiniq vai Põh'a-Leeduniq lõunõn. Naidõ maiõ pääl naatiq tegemä üttemuudu savianomit ja kivist ni luust tüüriisto. 

Kamm'keraamiga kultuuri inemiseq elliq inämbüisi sisäveekokõ kaldõ pääl vai mererannan. Naidõ elokotussit, mink hulgan om nii lühküaigsidõ piätüskotussidõ ni jahi- ja kalanduslaagridõ jätüssit ku küläasõmit, om Eestist parhillaq lövvet ligi sada. Eleti elotuisin, miä olliq maa pääl, vai maa sisse kaibõtu süvembä põh'agaq. Süvvä saadiq kalapüüdmisest, jahipedämisest ja söögikorjamisest (mar'aq, seeneq). Ainukõnõ kodoelläi oll' pini. Kamm'keraamiga kultuuri matmiskombõq olliq mitmõsugumadsõq. Inämbüisi ei olõq noist matussist midä alalõ jäänüq. Osa kuulnuist panti pikkä vai kugõrikku haudõ sisse, miä olliq elonduisi lähkun. Eestist om vällä kaibõt seoniqaoniq inämb ku 30 kamm'keraamiga kultuuri inemise põrmuq. Havvõst om lövvet asjo, miä olliq pantuq kuulnuisi mano vai rõividõ külge. Arvada oll' as'ol ka määnegi usolinõ tähendüs. Eesti ala rahvas oll’ tuud aigu küländ väiku – 3900. aastagal i.m.a võisõ tuu ollaq kõgõ rohkõmb 6000 ni 2000. aastagal i.m.a kõgõ rohkõmb 10 000 inemist. 
Katõgooria:Aolugu
Rõuge Kiriku Teataja

**Rõuge Kiriku Teataja** oll' Rõugõ kogudusõ aoleht. Leht oll' eestikiilne. Lehte andsõ vällä Rõugõ kogudusõ juhatus, toimõndaja oll' opõtaja Viksi Valter. 

Lehte oll' kokku 12 nummõrt: (1931 – 9, 1932 – 2, 1933 – 1). Ilmumisõ kotsilõ sais lehepään: "Ilmub Tarviduse korral". Lehte oll' trükit gooti tähtiga, nelä leheküle pääl. 

Telmise hind: aasta 1 kr, 1/2 aastat 50 s, 1/4 aastat 25 s, ütsik nummõr 5 senti.

## Välälingiq
* https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=cl&cl=CL1&sp=rougekirikuteataja
Katõgooria:Aoleheq
Rõuge Teataja

**Rõuge Teataja** oll' eestikeeline aoleht. 

Lehe pään om: Rõuge Teataja : Rõuge kihelkonna ja külakultuuri häälekandja / väljaandja ja vastutav toimetaja E. Ploom

Leht ilmu 1931. aastagal viis' kõrda ja 1935. aastagal üts' kõrd.

## Rõugõ kogudusõ opõtaja ja revisjonikomisjoni tülü 1930-dil aastil
Rõuge Teataja ja Rõuge Kiriku Teataja saivaq algusõ Rõugõ kogudusõ revisjonikomisjoni tülüst opõtaja Viksi Valteriga. Asi oll' 1600 kr. puudujäägin, miä revisjoniaigu vällä tull' ja minkast alas' aastidõ pikkunõ vaiõlus kogudusõn, aolehin ja kohtun. Üts' pikemb revisjonikomisjoni seletüs om trükit "Elun" 27. radokuu pääväl 1930. "Pastor Wiks kohtulikule vastutusele", avaldaja komisjoni esimiis F. Tint, liikmõq K.Trummal, W.Wissel, J.Waino. 

Opõtaja Wiksi seletüse tülüst om pikembält trüknüq "Rõugõ Kiriku Teataja" 24. piimäkuu pääväl 1931. 

Komisjoni tunnistajas kohtun ja mujjal kujunõsi Wisseli Wiktor Haani vallast. Aolehist oll' Wiksi suurõmb toetaja Wõru Teataja, revisjonikomisjonil Waba Maa ja Elu, mõni tükk viil tõisin lehin.

1931. aastagal asutivaq mõlõmbaq tülüpoolõq uma aolehe. Viksi alustadu Rõuge Kiriku Teataja edimäne nummõr ilmu 25. radokuu pääväl 1931.

Revisjonikommisjoni alustõt Rõuge Teataja edimäne nummõr ilmu 21.06.1931.  

Rõugõ Teataja ilmu 5 kõrda. 12. märtekuu pääväl 1931, and teedä, et leht arestiti. Välläandja Ploom jäi Võru Pohlaku trükikualõ 2000 senti võlgu. Peräst raha ärmassmist kolisi leht G. Songi trükikotta. Edesi nelä aasta joosul "Rõugõ Teataja" es ilmu. 

1935. aastagal kuuli Wisseli Wiktor ja timä avvus ilmu viimäne "Rõugõ Teataja" nr.6.

## Lätteq

Katõgooria:Aoleheq
Visseli Viktor

**Visseli Viktor** (Wiktor Wissel, sündünüq 25. märtekuu pääväl 1906 Rõugõ kihlkunnan; koolnuq 30. süküskuu pääväl 1935) oll' raamadupidäjä, aolehti kiräsaatja, seldsitegeläne.

## Elokäük
Esä Juhan oll' noorõn iän olnuq Rõugõ mõisa kutsar, peräst naasõvõtmist pidäsi Rõugõ kihlkunnan mitmit rendikotussit. 1932 ostõti talo Haani valda Tallima küllä. Imä Leena (Juul) oll' peri Rõugõ valla Pudrumäelt. Viktoril oll' viis sõsard ja kats' velle. 

Viktori tervüs es olõq hää, kergembä elo pääle saamisõ jaos timmä koolitõdi, lõpõt' 1927. aastagal Võru poisslatsi gümnaasiumi humanitaarklassi. Opsõ Tarto ülikoolin juurat (matrikli nr 8890)

Visseli Viktoril oll' Võro Tüüstüskooli raamadupidäjä-asjaajaja ammõt. Tä oll' Kaitsõliidon ja Isamaaliidon, sakõ Waba Maa ja Elu kiräsaatja. Rõugõ kogodusõ revisjoni komisjonin ollõn sai timäst päämine vaidlõja opõtaja Viksi Valtõriga ja üts Rõuge Teataja asutajit.

Visseli Viktor läts 1935. aatsagal paari Jakobsoni Amandaga ja kuuli tuusama aastaga 30. süküskuu pääväl.

Visseli Vikrori mälestüses anti vällä Rõugõ Teataja eränummõr, miä jäi tollõ lehe jaos ka viimätses.

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kirivä Lehmä Liin

**Kirivä Lehmä Liin** (s'aksa keeli *Stadt die bunte Kuh*) om kotus Nietzsche Friedrichi raamatun "Nii kõnõl' Zarathustra", kon algas Zarathustra periskõnõluisi sisolinõ rida ja sünnüs edimäne kõnõlõminõ: "Kolm muundust". 

Raamadu sissejuhatusõn om kah kõnõluisi, a nuuq ommaq rohkõmb opmisõ ja essütüse kõnõlusõq, algusõn om ütsjago Zarathusta tegemiisi ja läbielämist, kooniq lõpus tulõ timäle valgustus meetodist – kuimuudu piät timä edespiten kõnõlõma. Tä tõotas, et kõnõla-aiq inämb kunagi kantslist vai kuigi tõistmuudu korgõst rahvalõ, a nakkas kõnõlõma õnnõ sõpru ringin ja huviliisigaq.

## Kirändüs
* Friedrich Nietzsche. Nõnda kõneles Zarathustra. 1.osa, 1.ptk. “Kolmest moondusest”.

Katõgooria:Kultuur
Piho

**Piho**, ka **vihmatsirk** vai **vihmakass** (*Oriolus oriolus*), om tsirguliik piholaisi sugukunnast piho perrekunnast.

## Kon eläs
Piho om uma pesitelemise aigo lajalt levinüq Euraasian – mandri õdaguveerest kooniq Õdagu- ja Kesk-Aasiani.

## Vällänägemine
Piho om rästä suurunõ, a piinümbä kihäga. Pihoq ommaq kõllast ja rohilist värmi, altpuult hellembäq.

## Välälingiq
*Piho andmõbaasin eElurikkus

Katõgooria:Tsirguq