open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fastrõ Mariko

**Fastrõ Mariko** (eesti keelen **Mariko Faster**, sündünüq. 4. urbõkuu pääväl 1977) om keeletiidläne ja kotussõnimõuurija. 

Tä om lõpõtanu 1992. aastagal Mõnistõ põhikooli ja 1995. aastagal Varstu Keskkooli. Fastrõl om bakalaurusõkraat (2000), magistrikraat (2005) ja doktorikraat (2020) Tarto Ülikoolist eesti keele erialalt. Timä doktoritüü kõnõl Harglõ kihlkunna viinimmist Eesti-Läti keelepiiril. 

Fastrõ tüütäs Võro instituudin tiidrünä, tä om avitanuq kokko pandaq Eesti-Võro sõnaraamadu ja om üts Eesti Kohanimeraamadu kirotajaist. Tä om üts võrokeelidse keelepesä käümäpandja ja toimõndas võrokeelist Tähekeist, miä ilmus kõrd aasta joosul.

## Tunnustusõq
* 2017 Keeleteo avvohind Eesti kohanimeraamadu kokkopandmisõ iist
* 2017 Kordelini stipendium
* 2012 Keeleteo rahvaavvohind võrokeeliste keelepessi tüü käümäpandmisõ iist

## Teossõq
* "Eesti-võru sõnaraamat. Eesti-võro sõnaraamat." Võru: Võro Instituut, 2014.
* "Eesti kohanimeraamat" Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
* "Hargla kihelkonna vetenimed Eesti-Läti piirialal" Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. 2020, doktoritüü.

## Lätteq

Katõgooria:Keeletiidläseq
Kontor (Ameeriga Ütisriike nal'asari)

**"Kontor"** (inglüskiilse päälkiräga *The Office*) oll' ameeriga nal'asari, miä põh'andus britte samanimelidsel sar'al. "Kontor" om võlss'- vai nal'adokumentaal üten Dunder Miffli firma kontorin, miä müü paprit ja kontoritarbit Scrantonin, Pennsylvanian.

Sarja filmiti üttekokko ütesä huuaiga. Edimäist ossa näüdäti Ameerikan 24. urbõkuu pääväl 2005 ja viimäst 16. lehekuu pääväl 2013. Päänäütelijä Carelli Steve lõpõt' sar'an ütenlüümise pääle säitsmendät huuaiga.

## Lätteq
Katõgooria:Teleseriaaliq
Naisipäiv

**Rahvidõvaihõlist naisipäivä** tähüstedäs egä aastaga 8. urbõkuu pääväl.    

Naisipäiv om ÜRO tähtpäivi nimistün ja taa om tunnõt mitmõl puul üle ilma. Taal pääväl kõrraldõdas vägivallavastatsit üritüisi ja kõnõldas naisi murrist ja hätist. 

Päävä tähüstämise algust om köüdet 1848. aastaga  ümbrekõrralduisiga Ameeriga Ütisriigen, ku naasõq saiq mitmit õiguisi ja vabahuisi.

Naisipäiv olľ väega tähtsä pühä Nõvvokogoliidon. Taad tähüstedi sääl ku riiklist tähtpäivä. 

Eestin ja palľodõn muin main jäi päält Nõvvokogo võõrvõimo lõppu naisipääväle mano Nõvvokogo pühä mekk. Naisipäivä es tahedaq inämb nii tähtsäs pitäq ja taa asõmal naati inämb tähüstämä immipäivä.  

Eestin olľ naisipäiv viimäte riigipühä 1990. aastagal.

Riigikogo tougaś 23. rehekuu pääväl 2001 napi helleinämbüsega tagasi opositsiooniparteie ettepanõgi kuulutaq 8. urbõkuu päiv jälq riigipühäs. 

Ku 1990. aastil suhtuti naisipäivä sakõstõ naaru ja halvaspandmisõga, sis jo kümnendi lõpun muutu päiv jälq tähtsämbäs. Jälq naati sõbrolõ ja tüüseldsiliisile naisipääväs lille viimä sakõstõ ka üten midägi pidoligumbat ette võtma.
Katõgooria:Feminism
Katõgooria:Tähtpääväq
Hõpõkaadsipuu

**Hõpõkaadsipuu** ehk **hõpõakaatsia** (*Acacia dealbata*) om liblikhäitsmeliidsi sugukunna akaatsia perrekunda kuuluv puu vai puhm. 

Hõpõkaadsipuu kasus luuduslidsõlt Austraalia lõunõjaon. Lisas om tedä sisse tuud mitmõlõ poolõ Kesk-Aasiahe, Indiahe, Lõunõ-Euroopahe, USA-htõ ja Brasiiliahe.

## Välälingi

*Hõpõkaadsipuu Wikidata andmõbaasin

Katõgooria:Puuq
Tsooru koloosikeskus

**Tsooru koloosikeskusõ** huunõ projektiire arkitekt Reinu Toomas. Hoonõq saiõ valmis 1977. aastagal Tsuuru, õkva mõisapargi viirde.

Keskusõ teljä oll' Võro rajooni Sverdlovi Jakovi nimeline koloos. Põrõld lagonuq koloosikeskusõ hoonõq om kannõt riikevaihõlistõ muudsa ehitüskunstimälehtüisi kaitsõ ütisüse DOCOMOMO nimistühe.

Ehitüskunstiaoluulasõ akadeemik Kalmu Mardi perrä ommaq koloosikeskusõq, miä põrõld lagonõsõq, näütüses Reinu Toomasõ kavandõt Tsooru koloosikeskus, miiq tävvelik tippehitüskunst.

## Lätteq


Katõgooria:Tsooru kant
Kirekäreleht

**Kirekäreleht** (ka **maikell, kärekiil,** ladina *Convallaria*) om mitmõaastatsidõ risuumikasvõ pereq kolmõ liigiga (*Liliaceae*) sugukunnast, miä luudusligult kasus Õuruupan, Põh'a-Aasian ja Jaapanin valgusrikkin kotussin mõtsan ja kivitside mäenõlvo pääl. 

Harilik kirekärelill (*Convallaria majalis*) om Eestin lajalt kassuv ilokasv.

katõgooria:lilliq
Harilik kirekärelill

**Harilik kirekärelill** (inämbüisi kutsutas taad lihtsähe **kirekärelill, kirekäreleht, maikell, kärekiil, piibeleht,** vai **piipleht**, ladina k. *Convallaria majalis*) om Eestin lajalt kassuv lill (nii mõtsa- ku ilokasv).

Hariligu kirekärelilli seen om mürgütsit glukosiide, selle piäsi latsilõ innekõkkõ seletämä, et kirekärelilli mar'aq ommaq väega mürgüdseq (või tullaq ossõndaminõ, päähalu). 

Kirekärelill kõlbas väega häste pindride pääle, jalgrato viirde ja puiõ ala, selle et kannahtas häste varjo. Taht viläka huumusrikka maaga parasniiskõt kasvukotust. Kasv om tävveste külmäkimmäs, taa või jäiäq sama kasumiskotussõ pääle pall'odõs aastis. Teno kõvõmbalõ risoomikasvolõ või muutudaq prügühainas. 

Ostõtuid kasvõ tulõ pitäq kooniq istutamisõni jahhen ja pümmen ruumin. Kõgõ parõmb istutusaig om varahanõ kevväi vai süküs. Kimbu jaos vai vaasi om soovitav varsi mitte lõigadaq, a kaksadaq.

Kasvo korgus om 12–40 cm. Risuum om ruumav ja haronõ ni om hariligult 7–8 cm pikk. Lehti om ütel kasvol 2–3, nuuq ommaq terävä tipuga. Lill häitses lehekuun-piimakuun. Häiermäq ommaq kuun 10–25 cm pikkudsõn hõrrõn üte külega ts'augan. Vili om verrev mari, mink seen om 2–6 seemend. Mar'a läbimõõt om hariligult 0,7–1,1 cm. Siimneq saavaq valmis süküskuun vai rehekuun. Siimneq ommaq sinist värvi ja tsõõriguq. 

Edesi lätt kasv vegetatiivsõlt risoomiga ja ka siimnidega.

Kirekärelill om harilik ilokasv ja haisas väega häste, teno toolõ tetäs taast muuhulgan tuu hõnguga siipe, hõnguõllõ, sampuunõ ja kriime.

## Kaeq viil
*Kirekärelill

katõgooria:lilliq
Herakles

**Herakles** (ladina keelen *Hercules*) om vanakreeka mütoloogian tunnõt kangõlanõ, Zeusi ja Teeba kuninga Amphitryoni tõõsõpoolõ Alkmene poig. 

Herakles om ilma kõgõ kõvõmb inemine. Üteliidsi om tä suurõ hindätiidmisegaq. Tä om kimmäs, et kiäkiq või-iq tedä võitaq, ja tõtõas'aq tunnistasõq tuud. Alasi, ku tä võitlõma nakas, om võitlusõ tulo ette teedäq. Kiäkiq saa-iq timäst kunagiq jako. Õnnõ nõidus või timä vasta saiaq ja tuu peräkõrd saatki Heraklese hukka.

Mõistusõgaq seovasta saa-i Herakles kittäq. Tuud om täl veidüq. Heraklese suur sõbõr om Theseus, kiä tälle hingeapi and.

katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Paldiski

**Paldiski** (aastaganiq 1933 **Baltiski**) om sadamaliin Harjo maakunnan Pakri puulsaarõ pääl. Aoluulinõ roodsikiilne nimi om **Rågervik**.

## Pildiq

Pilt:Paldiski Põhjasadam.jpg|Paldiski, 2015
Pilt:Paldiski_linnavalitsuse_endine_hoone.jpg|Paldiski aoluulinõ merekooli hoonõq, 2009
Pilt:Paldiski_raudteejaama_peahoone.jpg|Paldiski jaamahoonõq, 2013
Pilt:Paldiski,_maja,_kus_elas_ja_töötas_Amandus_Adamson.jpg|Adamsoni Amandusõ kunstitüükoda, 2011
Pilt:Paldiski_Georgi_õigeusu_kirik.jpg|Paldiski Pühä Georgi õigõuso kerik
Pilt:Paldiski_Nikolai_kirik.jpg|Paldiski Nikolai kerik
Pilt:Suur-Pakri maastik.JPG|Suur-Pakri


Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Õdagu-Harjo vald
Matvere Marko

**Matvere Marko** (sündünüq 4. radokuu pääväl 1968 Pärnon) om eesti laulja, näütelejä ja lavastaja.

## Elokäük
Tä lõpõt' 1986. aastagal Pärno 1. Keskkooli. Pääle Lavakunsikateedri lõpõtamist 1990. aastagal läts' näütelejäs Talliina Liinatiatrihe, kon tüüt' 2004. aastaganiq. 

2010–2012 käve tä uma sõbraga Tätte Jaaniga ümbre ilma merereisi pääl.

## Filmiq

* 1993 – "Suflöör" – Karl

* 1994 – "Tulivesi" – Pilli-Villu
* 1994 – "Ameeriga mäeq" – Pillimiis ja laulja üüklubin
* 1994 – "Jüri Rumm" – Robert
* 2001 – "Käokirässide jouluq" – Pedro (helü)
* 2002 – "Iäaig" – Diego (helü)
* 2003 – "Vanaq ja kohilaq saavaq jalaq alla" – Ranger
* 2006 – "Tusenbröder - Återkomsten" – Mart
* 2006 – "Vana daami visiit" – Ihhokaitsja Roby
* 2006 – "Vällämõtlõjidõ külä Lotte" – Mati (helü)
* 2007 – "Georg" – Otsa Georg
* 2018 – "Mihkel" – Mihkli esä
* 2018 – "Kaptõn Morten lollõ laiva pääl" – Kaptõn Viks (helü)
* 2020 – "Vii pääl" – Valter
* 2021 – "Kiik, kirves ja egävedse armastusõ puu" – Juhan Denholm
* 2022 – "Apteeker Melchior" – Spanheim

## Televisioon

* 1995 – "Wikmani poisiq" – Penno
* 1996 – "M-Klubi" – Maahärra
* 2004 – "Kodo kesk liina" – Mihkel
* 2006-2007 – "Ohtlik lind" – Andres
* 2008 – "Tuulõpääline maa" – Artur Kallaste
* 2020 – "Tulõjoonõ pääl" – Sommeri Jakob
* 2022 – "Armastus" – Kuldar Kivi
Katõgooria:Eesti lauljaq
Katõgooria:Eesti näütelejäq
Kirepi

**Kirepi** om külä Tarto maakunnan Rõngu kihlkunnan Elvä vallan. Külä pindala om 11,4 km² ja tuun piirkunnan om 59 tallo. 2020. aastaga alostusõn elli külän 123 inemist.

Kirepi ilo om 17. aastagasaal ehitet Kirepi mõisa ja 18. aastagasaal ehitet ait. Külän om 2019. aastagast uma eläjäpark — Kasetalu koduloomad.

2018 ja 2019 sai Kirepi külä Elvä valla aastaga küläs ni 2020. aastagal Tartomaa aastaga küläs. Külä keskehe ommaq tegüsäq inemiseq tennü küläplatsi, kon om säitsme pääväga valmis ehitet sann sannamaratoni tarbis. Tuu sann sai sannamaratonil Euruupa kõgõ parõmba sanna tiitli. Niisamatõ om Kirepi külä kuulsa AHAA tooli perrä tettüist tiiviiri silte IHII, JUHUU, EHEE ja OHOO poolõst. 2021. aastagal võtt' külä ossa Eestimaa aastaga külä valimisõst.

## Lätteq


Katõgooria:Rõngu kihlkunna küläq
Katõgooria:Tartomaa küläq
Katõgooria:Elvä valla küläq
Kärdlä

**Kärdlä** om Hiio maakunna ja Hiiomaa valla keskus.

Kärdlän eläs 3000 inimese ringin. Liina pinna suurus om 4,5 km².

Kärdlät om edimäst kõrda nimmat 1564. aastal. Edimädseq eläniguq olliq ruutslasõq.

Kärdlä om mere veeren. Liinan om pall'o arteesiä kaivõ. Läbi liina juuskvaq Nuutri jõgi, Lumumba jõgi ja Kärdlä oja.

Kärdlän ommavaq Kärdlä Põhikuul ja Hiiomaa Gümnaasium.

Kärdlä om Eesti laulupääliin.


Kärdla kirik*.JPG|Kärdlä kerik
Kärdla Ühisgümnaasium.JPG|Hiiomaa Gümnaasium
Kärdla, Nuutri jõgi.JPG|Nuutri jõgi
Kärdla sadam 2013.jpg|
Pritsumaja öises valguses..jpg|


katõgooria:Hiiomaa
katõgooria:Eesti liinaq
Kasvosüümine

**Kasvosüümine** om süümisharinõminõ, miä sündsüse, moraali, uso, kultuuri, esteetiga, keskkunna, ütiskundligõ, majandusõ, poliitiliidsi, maitsõ vai tervüse põhjuisi peräst jätt süümisest kõrvalõ kõik vai osa eläjist peri söögikraamist. 

Veganism ehk veganlus ehk tävveline kasvosüümine om ärqütlemine kõgõst eläjist peri söögikraamist, ka piimäst, mereannõst, miist ja selatiinist. 

Om üteld, et kasvosüümine või õigõ plaanmisõ man rahuldaq kihä söögitarvidusõ, parandaq tervüst ja vähändäq kassuvhäti ja tõisi surmahäti ohto.

Kasvosüümise põhjussõs om tuud nii vastaolõmist eläjide tapmisõlõ ja tüüstüsligulõ pidämisele ku ka tüüstüsligu eläjäpidämise suurt halva mõjjo kliimalõ.

ÜRO raportidõ perrä om eläjäkasvatus üts päämäidsi kliima lämmämbäsminegi põhjuisi. Võrrõldõn kasvõ söögis pruukmisõga kulus eläjäpidämise pääle hulga inämb vett.  

Kasvosüümine om hää võimalus avitaq vähändäq keskkunnahäti.

katõgooria:kasvosüümine
Muna

**Muna** pääl om kuur (pall'oq tsirguq, ruumajaq ja muistidsõq eläjäq) vai tohl (mutugaq, vähäq, härmäq). 

Muna om seemendet imämuna. Ruumajaq ja tsirguq munõsõq maa pääl. Pesän munõt muna hoiõtas lämmän. Ku loodõq om edenüq, tulõvaq munnõ seest pojaq vällä. 

Tiidüs, miä uur tsirgumunnõ, om ooloogia vai munatiidüs. Nä juurdlõsõq muna kujjo, mõõtu, kaalu ja värmi.

Kõgõ suurõmb muna om vaalhai muna (30 x 14 x 9 cm). Kõgõ suurõmb tsirgumuna om jaanatsirgu muna (17,8 x 14 cm). Kõgõ vähämb tsirgumuna om mehiläsekoolibri muna ja kaald puul grammi.

katõgooria:elotiidüs
Vabarna Jalmar

**Vabarna Jalmar** (Jalmar Vabarna, sündünüq 17. mahlakuu pääväl 1987) om eesti perimüsmuusigamiis ja andsambli Trad.Attack! liigõq. Tä mäng pal'odõn eesti andsambliin, näütüses Trad.Attack! ja Zetod, kitrat.

2025. aastaga põimukuul valiti Vabarna Jalmar Setomaa ülembsoots'kast.

2005. aastagal lõpõt' Jalmar Verska muusigakooli ja 2006. aastagal Verska gümnaasiumi. Tä om lõpõtanuq Tarto Ülikooli Viländi kultuuriakadeemiä perimüsmuusiga ala pääl. Jalmaril om kats albummi "Minapilt" ja "ID. Lisas viil pall'o, kon mängväq ka tõsõq andsambliq. Tä om saanuq pall'o avvuhindu, näütüses Põlvamaa teenetemärk (2016), Etnokulp kõgõ parõmb perimüsmuusik (2015) ja Etnokulp aastaga muusik (2018, 2020). 

Tä om olnuq abielon Vabarna Sandraga. Näil om kats poiga – Villem (sündünüq 2018) ja Kuu (sündünüq 2021). Jalmari sõsar om Vabarna Jane, kiä om käsitüümeistre, seto kultuuri edendäjä ja Verska Kultuurikeskusõ juhataja ni om olnuq seto ülembsoots'ka. Vabarna vanavanaimä oll' seto lauluimä Vabarna Anne. Jalmaril om Setomaal talo Poloda nulga Treski külän, kon tä kõrraldas kontsõrtõ (Treski küün).

Katõgooria:Setomaa inemiseq
Katõgooria:Eesti lauljaq
Tarto Ülikooli botaanigaaid

**Tarto Ülikooli botaanigaaid** om botaanigaaid Tarto liinan Imäjõõ kaldal, Laian uulitsan. Lisas om Oa uulitsan katsmisõaid.

Tarto Ülikooli botaanigaaid on Baltimaiõ kõgõ vanõmb järgepiten toimõndanuq ja kõgõ väikumb botaanigaaid Baltimain. Taa om kah kõgõ liigitihhemb aid Eestin.

## Kotus

Botaanigaaid sais inneskidse Tarto liinamüürü nukan ja tä om tett Ulrika Eleonora nimelidsõ bastioni pääle ja ümbre, botaanigaaia lump om kujonuq inneskidsest vallkraavist. Niisamatõ om botaanigaaid üts kotus, kon oma püsünü Tarto liinamüür.

## Aolugu

Botaanigaaid om luud 1803. aastaga. Taa luuja ja edimäne direktri oll' Gottfried August Germann. Kõgõpäält oll' botaanigaaid Tiigi uulitsan (kon parhilla om Vanõmuisõ park), aga joba 1806. aastagal minti parhilladsõ kotussõ pääle ja 1811. aastagas oll' aid joudnuq uma parhilladsõ suurusõ mano.

## Kasvoq

Kokkõ kasus botaanigaaian inämb kui 10 000 liiki vai sortõ kasvõ.

Botaanigaaian kasvi Eesti kõgõ jämmemb harilik vaher, miä raoti 2014. aastagal maaha oholisusõ peräst.

Botaanigaaia kõgõ vanõmb kasv om olga lehtkuus, miä om vanõmb kui botaanigaaid esiq.

## Kujoq

Lisas kasvõlõ om botaanigaaian mitmit kujjõ, näütüses direktride Gottfried August Germanni ja Teodor Lippmaa mälehtüsmärgiq.

## Välislingiq
*Tarto Ülikooli botaanigaaia kodoleht

katõgooria:Tarto
Katõgooria:Tarto Ülikuul
Rakvere kants

**Rakvere kants** sais Õdagu-Viromaal Rakvere Vallimäel. Tuum om olnuq muistidsõ Viromaa kõgõ suurõmb kants.

Rakvere kants om olnuq nii Taani kuningidõ, Liivi ordo kuq Roodsi ja Poola riigi uma.

Vanõmbaq jäleq liina kostilõ ommaq peri 5.-6. aastagasaast. 1220. aastaga ümbre läts' kants taanlaisi kätte, kiä naksiq ehitämä edimäidsi kivvimajjo. Edimäst kõrda nimmatas elokotust aastagul 1226 Läti Henrigu aigraamatun. Taanlaisi vahtsõt tugikotust nimmati Wesenberghis. Aastagil 1600-1629 peeti Poola-Roodsi sõta, ku poolakõsõq 1605. aastagul kandsi õhku lasiq ni tuust aost sais kants varõmin. 1635. aastagal kistudiq ruutslasõq Rakvere tsirgu kindluisi nimekiräst. Täämbädses om Rakvere kants küläliisile vallalõ ku keskaignõ teemapark.

katõgooria:Rakvere
katõgooria:Kandsiq
Nõnasarvik

**Nõnasarvik** om nisaliidsi eläjide sugukund, kiä eläseq Afrikan ja Aasian.

Nõnasarvikutõ sugukunnan om viis nõnasarvikut.

## Liigiq
Kats liiki (valgõ-nõnasarvik ja must-nõnasarvik) eläseq Afrikan ja kolm Aasian. 

* Lag'a mokaga nõnasarvik vai valgõ-nõnasarvik (*Ceratotherium simum*).

Näid on põh'apoolitsit (*Ceratotherium simum cottoni*) ja lõunõpoolitsit (*Ceratotherium simum simum*). Kooniq 4,4 m pikäq, 2 m korgõq, kaaldvaq 3–4 tonni. Valgõq nõnasarviguq sööväq päämädselt ruuhõ. Näide ülemäne mokk om lag'a.

* Terävä mokaga nõnasarvik vai must-nõnasarvik (*Diceros bicornis*)

3–3,7 m pikk, 1,5–1,7 m korgõ, kaald 1–2 tonni. Mustaq nõnasarviguq sööväq puhmõ ja puiõ ossõ. Näide ülemäne mokk om kitsas ja terräv.

* India nõnasarvik (*Rhinoceros unicornis*).

Om kolmõst liigist, kiä Aasian eläseq, kõgõ suurõmb – om kooniq neli miitret pikk ja kaald kooniq neli tonni. Täl om üts sarv ja sügävide käpriga hall nahk, miä näütäs soomusplaadi muudu vällä. Eläväq mõtsu seen ja söövä ruuhõ, lehti ja ossõ. 

* Jaava nõnasarvik (*Rhinoceros sondaicus*).

Om vähämb ja pehmembä nahaga ku india nõnasarvik, a sammamuudu hall. 

* Sumatra nõnasarvik (*Dicerorhinus sumatrensis*).

Viiest nõnasarvikust kõgõ vähämb, tä ei olõq päält kolmõ miitre pikk ja kaald kõgõ rohkõmb üte tonni. Täl om kats sarvõ ja karvanõ nahk. 

## Tähendelemine
Nõnasarvigu silmänägemine om keskmäne, a täl om hää nõna ja hääq kõrvaq. Näil om paks nahk nigu eelevandsel. Nõnasarviguq juuskvaq sama kibõhõhe ku hobõsõq. 

Katõgooria:Imetäjäq
Ihaste

**Ihaste** om Tarto liinajago, mis om Tarto liina lõunõhummoguosan, Imäjõõ kura perve man. Ihaste piiren om Ihaste tii, Nõlvaku huulidsa pikendüs, liina piir ni Imäjõgi. Viil lätt Ihaste liinajago kokko Anneliina liinajao ja Luunja vallaga.

Liinajao suurus om 424 ha ja elänikke om 2013. aasta joulukuu andmidõ perrä kokko 2497. 

Ihaste jagonõs lõunapoolitsõs **Vana-Ihastes** ja põh'ahummogupoolitsõs **Vahtse-Ihastes**, midä erätäs pedäjämõts. Vana-Ihaste madalaq kandiq võivaq keväjäsel aol vii alaq jäiäq. 

Eduard Wiiralti huulidsa man om Wiiralti nimegaq mõts, mink lakõ pääl om juuskmisrada, võrkpalliplats ni tulõplats kuun küdsämise kotussõgaq. Kiigemäel om korvpalliplats. Raeremmelga huulitsal saa Ihaste spordi- ja vabaaokesküsen ratsutaq, golfi ja võrkpalli mängiq ni vipu laskõq. 

Aadrõssil Nõlvaku 12 om Tarto Vaimlidsõ Tervüse Huuldekesküs, kon saavaq vanaq inemiseq elläq. 

Liinajaon toimõndas Ihaste Selts ni Ihaste Elänike Liit.

Katõgooria:Tarto
Vanaimäkruut

**Vanaimäkruut** om maailman üts´ armastõdump element midäs heegeldedäs. Taaga või heegeldäq tõõsõsugumaidsi põnõvampi asjo: suuri sängürõivit; uhkit latsirõivit; paalappõ ja kõkkõ, midä eloilman inemise mõistus joud vällä märkiq. Kruudilidsõq as'akõsõq om väegaq moodulidsõq. Tõõnõkõrd avitas hää tulõmi jaos ka ainukõsõst kruudiriast.

Kiri om selge süstiim, mink perrä heegeldüstüüd suurõmbas kasvataq. Kuq süstem selge, või kruuti ilma kirjä kaemaldaq kasvataq perädüsuurdõ mõõtu. Õnnõ heegeldüsnõgõl ja lang tulõ hoitaq hindä ligi, nii saa egä prii rehk tsipakõnõ käsitüüd tetäq. Kruudi heegeldämine om parasjago nii väiku tüü et egäl puul tuud tetäq. 

Kuq kõik tarblidsõq kruudiq olõman, tulõ neoq hindäkesken ütte pandaq. Tuu jaos om mitund sorti võimaluisi. Kuq tahetas kokkopandmiskotussõlõ eräle suurt rõhku pandaq, köüdetäseq nuuq kinniq silmussidõga. Naid või kokko ummõldaq ka päältlüümise võttõgaq. Kui tahetas, võidasõq ka valmi aśa veereq üle heegeldäq.

katõgooria:käsitüü
Luutsinapäiv

**Luutsinapäiv** (ka *luutsõpäiv*, *luutsnapäiv*, *luutsi*) om 13. joulukuu pääväl. Kerkokallõndrin om tuu Pühä Lucia mälehtüspäiv.

Eesti rahvakallõndrin peetas tuud päivä kõgõ inämb Eesti rannaroodsi kandin. Luutsinapäävä üüd peetäs aasta kõgõ pikembäs üüs ja Juliuse kallõndri peri nii om kah. Seol pääväl tetäs jouluehteq.

Rannaruutslaisi kandin ja saari pääl peetäs päivä niimuudu, et luudsiq vai kostümeeridüq sandiq traagõldavaq egäl puul ja kaesõq, kas tarõn om kõik puhas ja kõrran. Laisko virgutasõq sandiq vitsogaq. Eestin pidäväq luutsinapäivä ka Gustav Adolfi Gümnaasiumi oppajaq.

Põh’amain alostas luutsinapäiv joulu aigo. Tuul pääväl kasivaq põh’amaalasõq tarri, pandvaq kündleq palama ja kõrraldasõq rongkäüke. Sääl ast näio valgõn kleidin, kiä om Lucia. Tä kand pään kündlist kruuni. Põh’amaalasõq küdsäväq luutsinapääväl eräle saia, *Lussekatt*, miä küdsetäs safranist.
Katõgooria:Võro rahvakallendri
Nublu

**Nublu** (kodanigunimegaq Markkus Pulk; sündünüq 26. piimäkuu pääväl 1996) om Keiläst peri Eesti räpimiis.

## Laulõ aolugu
Nublu tuntumbaq lauluq ommaq näütüses „Maq kah“ (eesti keelen „Mina ka“), „1-2“, „für Oksana“, „tmt“ ja „Kõgõkogo“ (eesti keelen „Universum“). 2020. aastaga talsikuus oll' timä laulõ ja virpe (videoid) YouTube`in kaet umbõs 48,8 mill'onni kõrda – kõgõ kullõldumb oll' laul „für Oksana“. Tuud oll' kullõld 6,2 mill'onni kõrda.

## Koolitus
Markkus Pulk opsõ põhikoolin Talliina Inglüse Kollõtsin ja keskkoolin Talliina Vanaliina Koolituskolleegiumi tiatriklassin. Parhillaq tä opp Tarto Suurõnkoolin aokirändüst ja läbikäümist bakalaureusõ astmõn.

## Kittüisi
2021. aastagu Eesti Muusigavõidutähti pidoõdagul oll' Nublu määrät säitsme võidutähe kandidaadis. Tä võit' kuus võidutähte: aastagu album, aastagu muusigavirp (muusigavideo), aastagu alostusalbum, aastagu lavakunstitekij (eesti keelen *artist*), aastagu miislaulja ja aastagu *hip-hop*-/räpp-/jorokõrrabluusi-laulja.
Katõgooria:Eesti muusiguq
Protopenko Denõss

**Protopenko Denõss** (ukraina keelen Дени́с Генна́дійович Прокопе́нко; sündünüq 20. piimäkuu pääväl 1990) om alambpolkovnigu avvukraadin Ukraina sõaväeläne.

Azovi polgu komandör Vinne–Ukraina sõan 2022.

Kar'ala juuriga.

Tä om Kiievi Ülikoolist saanuq inglise keele oppaja ammõdi.

20.mail 2022 andsõ Mariupoli Ukraina ülemujatusõ käsu perrä mahajätmiseaigu hinnäst vangi. 

21.septembril 2022 sai vahetusõ kõrran vangist priis, läts viie tõsõ ukraina syapäälikuga sya lõpuni Türki.

## Sõaväe avvukraadiq:
noorõmbleitnant 2015.

leitnänt

vanõmbleitnänt

kaptõn 2019.

majjor 2022.

alambpolkovnik 2022.

## Lätteq

Katõgooria:Ukraina sõaväeläseq
Veski Anne

**Veski Anne** (sündünüq 27. radokuu pääväl 1956 Raplan) om eesti laulja. Suurõmba tuntusõ sai tä teno edimädsele kotussõlõ Sopoti lauluvõistlusõl poolakiilse laulu astmõn 1984. aastal. Pääle tuu võit' tä suurõ avvu terven Nõvvokogoliidon. 

Anne kõgõ kuulsamb laul Eestin om “Roosiaia kuningaimänd”, seod laulu tiidväq kõik. Anne om osalinõ olnuq kah mitmõn telesaatõn. Niisama om tä ummi laulõ iist saanuq pall'o avvotassõ. Näütüses Eestimaa avvu ja uhkusõ avvuraha.

Veski Anne veli om muusigamiis Vaarmani Mati (sündünüq 2. märtekuu 1952), kiä om olnuq Länigu Marju tõõnõpuul.

Annel om tütär Kerli.

Katõgooria:Eesti lauljaq
Pühäjärv

**Pühäjärv** (kaq Otõmpää Pühäjärv) om järv Valgamaal Otõmpää korgõmaal, Otõmpääst 3 km lõunaõdagu puul. Pühäjärvest nakkas pääle Väikene Imäjõgi.

## Kotus ja morfomeetriä
Pühäjärv om 293 ha suurudsõ viipiigligaq järv. Saarigaq kuun om pindala 298,3 ha. Järve pikkus om 3,5 km, lakjus 1,6 km. Pühäjärv om 115 m korgusõl merepinnast ja timä kõgõ suurõmb süvvüs om 8,5 m.

Pühäjärven om nelli saart: põh'aosan Sõsarsaarõq (tiidläseq pidäväq ütes saarõs), keskosan Kluustrisaar, lõunaosan Väiku-Lepäsaar ja Suur-Lepäsaar. Järve perveq ommaq pistülidseq ja inämbähe liivadsõq vai ruusadsõq.

## Läbivuul
Pühäjärv om tugõva läbivoolugaq, järve juusk Neitsijärve kraav, Sulauja, Nüpli uja ja Mülke uja, ka muid kraavõ. Järven om pall'o lättit.

Järve lõunaosan om Väikese Imäjõõ läteq, mink kaudu käü vällävuul.

## Kalaq
Pühäjärven om pall'o kalaliike. Kõgõ inämb om latikat, tuu perän tulõ linask, ruusärg, särg, haug, ahhun, sudak, kogõr, angõrjas ja kusk.

## Pühäjärve sõda

1841. aastaga süküskuul sündü Pühäjärve lähkün, Pühäjärve mõisan talopoigõ mäss baltis'aksa mõisnigu Wilhelm von Stryki vasta. Pühäjärve sõa perrä om nime saanuq Pühäjärve sõatammistik ja Pühäjärve sõatamm. Pühäjärve sõast kõnõlõs Ernesaksa Gustavi edimäne oopõr ”Pühäjärv”.

## Pühäjärv eesti kirändüsen

Pühäjärv om aoluulidsõlt olnuq paik, kon eesti kiräniguq ja luulõtajaq ommaq puhanuq, elänüq ja tüütänüq. Tuglase Friedebert oll' edimäne kuulsa eesti kiränik, kiä elli Pühäjärve veeren. Ta puhas' Pühäjärve lõunaveeren Saarõ talon 1904. ja 1906. aastagal. Tuglas sai tuust aost huugu uma romaani ”Felix Ormusson” kirotamisõs. 

1905. aastaga suvõl elli Pühäjärve veeren Kolga puulsaarõl Eduard Vilde kuun uma vahtsõ naasõ Linda Jürmannigaq. Vilde kirot’ sääl uma romaani ”Prohvõt Maltsvet”. 

1917-1925 vaihõl suvidiq  Pühäjärve veeren Saarõ talon luulõrühmitüse ”Siuru” liikmõq, säälhulgan Underi Marie, Adsoni Artur, Visnapuu Henrik ja Gailiti August. Gailit kirot' tuul aol ka luulõluu ”Pühäjärv” (1921). 
 
1911. aastagast pääle puhas' piaaigo egä suvi Kolga puulsaarõl kiränik ja kunstnik Hindrey Karl August, kedä kutsuti ka ”Mister Pühäjärves”. Hindrey kirot' pall'o juttõ Pühäjärve kandist ja ka üte romaani ”Sündmüsildä suvi”, miä kõnõlõs suvõst Pühäjärve veeren. 

## Dalai Laama Pühäjärve veeren
1991. aastaga rehekuu 3. pääväl käve Otõmpääl ja Pühäjärve veeren budausolinõ juht Dalai-laama Tenzin Gyatso. Dalai-laama õnnist’ Pühajäjärve põh'aotsan Pühäjärve, Otõmpääd ja Eestit. Täämbädsel pääväl om tuun kotussõn Dalai-laamalõ pühändet mälehtüssammas. 

## Pühäjärv vahtsõl aol
Pühäjärv om populaarnõ suvitamisõ ja ka ümbreaastadsõ hingämise kotus inemiisile Eestist ja tõisilt mailt. Pühäjärve veeren om suvõl pall'o kontsõrtõ ja pitõ.   

Pühäjärve põhaveeren om Pühäjärve Spa & Puhkekeskus, kon saa aastak läbi üüd ollaq, ujjoq, sannan kävvüq, süvväq ja pall'o muud tetäq. 

Pühäjärve põh'aveeren GMP Club Hoteli majan om Pühäjärve restoraan, mink pääkokk om Uustalu Koit. 

Katõgooria:Järveq
Katõgooria:Otõmpää kihlkund
Katõgooria:Eesti järveq
Jaan Kaplinski Selts

**Jaan Kaplinski Selts** om selts Tarton Eesti Kirändüsmuusõumin, miä köüt ütte inemiisi ja asotuisi, kink jaos Kaplinski Jaani kiräsõna om tähtsä ja kiä tahtvaq, et tuust saanuq ossa võimaligult pall’o nii täämbä ku tulõvigun.

Selts luvvas 6. lehekuu pääväl 2022 Tarton.

## Lätteq


## Välälingiq
* Jaan Kaplinski Seldsi kodoleht

Katõgooria:Seldsiq
Sõnajalg

**Sõnajalg** (*Dryopteris*) om kasvõ pereq sõnajalaliidsi sugukunnast. Tä kasus mõtsan. Täl om hariligult vaia kasumisõs likõt ja var'olist kotust. Tä kõlbas häste ka koton kasvatamisõs.

Perrekunnast om teedäq üle ilma 150 sorti. Vahtsõmbidõ andmidõ perrä üle 300 sordi. 

Eestin kasus 4 sorti: maarja-sõnajalg (*Dryopteris filis-mas*), suga-sõnajalg (*Dryopteris cristata*), oholinõ sõnajalg (*Dryopteris carthusiana*), laiunõ sõnajalg (*Dryopteris expansa*).

Katõgooria:Kasvoq
Garfield

"**Garfield**" om Davisõ Jimi luud USA koomiks, midä naati vällä andma 1978. aastagal.

Tuu kõnõlõs kass Garfieldist, timä umanigust Johnist ja Johni pinist Odiest. 2002. aastaga saisoga ilmu tuu koomiks umbõs 2570 aolehen ja aokirän ni "Garfield" hoit tuuga Guinnessi rekordit ku kõgõ laembalt avaldõt koomiksiriba.

Garfield om ülekaalolinõ pihlõnõ joonilinõ kass, kiä om tunnõt uma laiskusõ, sarkasmi ja ülbüse poolõst, ni ka himo poolõst söögi, esiqeränis lasanje ja muu jahust tettü söögi vasta. Koomiksin peegeldüseq inämbüisi Garfieldi, Johni (timä umanigu) ja Odie (Johni pini) umavaihõlidsõq suhtõq, a välläandõn om ka vähämbit kõrduvit tegeläisi. Algusõn luudi Garfield mõttõga, et tuust saasi hää, lihtsähe müüjä tegeläskujo.

Katõgooria:Koomiks
Parts

**Parts** (ladina keelen *Anas*) om viitsirk. Partsõ om 40–50 sordi ümbre. Pardsil om rähmik kihä ja lausik nokk. Imäpardsiq ommaq esäpardsõst vähämbäq. Esädseq ommaq herksämbäq. Näide pää ja kaal om rohikas-sinine. Imädseq ommaq pruunikaidsi sulgigaq. 

Mõnõq pardsiq ommaq kododsõq. Inämbüs täämbäse päivä pardsisortõ ommaq peri tsigapardsist. 

Eestin olõ-õi pardsi kasvataminõ väega lajalt levinüq. Eestin eläseq näütüses piirpardsiq, mudapardsiq ja tsigapardsiq.

Katõgooria:Tsirguq
Labradori retriiver

**Labradori retriiver** vai **labrador** om Briti retriiveri tõugu jahipini. Tää om Ühendkuningriigi inneskidsest Newfoundlandi kolooniast (parhillaq Kanada veeremaa) peri pini. 

Tää sai nime tuu veeremaa Labradori nuka perrä. Tä om mitmõ riigi, esiqerälidselt Õdagumain, üts kõgõ sagõhõmb pini. Labrador om perine, sõnakullõja ja mängohimokanõ. Tälle miildüs väega süümine. 

Tää om sordi poolõst mõtõld spordi- ja jahipinis, agaq tedä peetas lajalt kaq ku seldsipinni. Tää või-ollaq koolitõt kaq juhik- vai abipinis, pästetüüs vai ravipinis. 

Edimädseq seod tõugu piniq tuudi Suurbritanniahe 1830. aastil Newfoundlandist. Nuuq ommaki kõiki maailma labradori tõugu pinne edevanõmbaq.
Luunja vald

**Luunja vald** om umavalitsusütsüs Tarto maakunna hummogujaon Imäjõõ ürgoro kurapuulsõn perven.

Valla suurus om 132 ruutkilomiitret. Vallakeskus om Luunja allõv ja vallan om 20 küllä. Kõgõ suurõmb külä om Kavastu külä, kon om 383 elonikku. Luunja vallan om 5182 elonikku.

Luunja vallan om kats latsiaidaq ja üts kuul, kon om piaaigo 500 last. Luunja vald om kõgõ inämb tunnõt kurgikasvatamisõ peräst, vallan om Grüne Fee Eesti As, kiä kasvatas kurkõ ja muud aiakraami. Luunjan om ka Tarmeko As, kon tetäs tarõkraami. Luunjan om ka mitu talli ja palju hobõsit. Luunjan om illos viiviir ja satam, kon saa tsukõldaq ja loodsikuga sõitaq. Imäjõõ veeren om ka Imäjõõ Suursuu, kon saa matkal kävvüq. Kavastu külän om Kavastu parv, miä om ainukõnõ tekev parv Eestin. Om ka kultuurimaja, kon om pall'o huvitsõõrõq. Kooli man om ka spordiplats. 

Luunjast om peri ka tunnõt inemiisi, näütüses maadlõja Jaago Jaan, kirämiis Söödi Karl-Eduard ja Hiie Ernst, kiä oll' klavõrimeistre.

Luunja vald tetti 1991. aastaga lehekuu 16. pääväl. Parhilla om Luunja vallavanõmb Andersoni Aare. Varrampa om Luunja vald olnuq Uue-Kastrõ piiskupilinnussõ jago. Uue-Kastrõ piiskuplinnus oll' tähtsä Tarto liina hoitmisõl Põh'asõa aol. Luunjan om olnuq ka mõisaq, kõgõ suurõmbaq olliq Luunja ja Kavastu mõisaq. Luunjan oll' viil 6 mõisat. Mõisaaost ommaq alale jäänüq ilosaq mõisapargiq.

## Pildiq

Pilt:Luunja mõisa park.jpg|Luunja mõisa park
Pilt:Kavastu allee.JPG|Kavastu
Pilt:Kavastu over river Emajõgi.jpg|Kavastu parv


## Välälingiq
* Luunja valla kodoleht

Katõgooria:Eesti vallaq
Naksitralliq

**Naksitralliq** om eesti latsikiränigu Ravva Eno ja kunst'nigu Valteri Edgari raamat. Valteri Edgar joonist' raamadu päätegeläseq, väikuq mehekeseq Muhvi, Sammõlhabõna ja Kängpoolõ.

Nuuq pakvaq põnõvust nelän raamatun:

* "Naksitralliq. Edimäne raamat"
* "Naksitralliq. Tõnõ raamat"
* "Jälq neoq naksitralliq. Edimäne raamat"
* "Jälq neoq naksitralliq. Tõnõ raamat"

Kats viimäst raamatut "Naksitralliq" ja "Jälq neoq naksitralliq" tulliq vällä ildampa.

Neoq teosõq ommaq tõlgiduq kokko 18 kiilde.
Katõgooria:Raamaduq
Sibula Jaan

**Sibula Jaan** (Jaan Sib(b)ul *alias* **Ivan Narodny**, **J. Talune**, sündünüq 11. märtekuu pääväl 1869 Vilustõn, koolnuq 23. süküskuu pääväl 1953 Sharonin Connectitcutin Ameerikan) oll' Võromaalt peri eesti kirämiis, perimüsekorjaja ja riigipüürdjä.

Veriora lähkül sündünüq Sibula Jaan sai suurõmba tuntusõ Ameerikan, kon tä kand' nimme Ivan Narodny. Eestin olõ-õi timmä seeniqaoniq hinnat. Sibula Jaan käve läbi Lenini, Stalini, Gorki Maksimi, Tolstoi Levi, Twaini Margi, Roerichi Nikolai ja väega pall’odõ tõisi maailma näko kujondanuisi inemiisiga.

## Elolugu

### Varahanõ elo
Sibula Jaan sündü nimega Jaan Sibbul 1869. aastagal Vilustõ külän Veriora vallan aidamehe pujas. Tä oll' Sibula Jaani (1840–1920) ja Ao Madli (1830–1919) poig.

Pääle Räpinä kihlkunnakoolin ni Võro kreisikoolin opmist läts tä Võrolõ ja tüüt' raamadupoodin.

### Koolitõt Eesti Selts ja noorõmehe igä
1893. aastal võeti Sibula Jaan, karskusõpidäjä ni kasvosüüjä, Koolitõdu Eesti Seldsi liikmõs. Tälle miildü mitmõsugudsõq as'aq, näütüses tehniga, rahvalauluq, pilditegemine. 1894. aastagal asut' tä Võrolõ liina edimädse pilditüükua, mink tä joba järgmädsel aastagal Tartohe ümbre vei ja sinnäq mano mehaaniga, elektrotehniga, galvaaniga ja tsinkograafia tüükua tei. 

1896. aastagal võtt' Jaan naasõs Pauline, kiä oll' veskiomanigu Viiandi Kaarli tütär. Jaan ollõv sääl veski man mitmõq tüükuaq käümä pandnuq.

Ildampa võtiq võimuq Sibula Jaani kinniq, ku tä ollõv tahtnuq Tšiili ja Vinnemaa jaos parõmbit rahhu, peesosit ni ruubliid tetäq, selle et nuuq olliq kerge perrä tetäq. Inne naidõ Vinne riigile pakmist tekk' meistrimiis üte jao kolmõruubliliidsi hindä jaos. Jaani past' kohto käest Jaani esä, kiä ütel', et tä poig om pääst ull', tä tundõv huvvi lindämise vasta ja taht tegeligult arsti perräkaemist. Peterburgist uurmisõ alt tull' Jaan tagasi diagnoosiga, et tä ei olõq terveq, a haigõ kah mitte. Uurmisõ aol tä lugi pall'o ja harisi hinnäst. 

### Välämaa käümiseq
1904. aastagal oll' tä Berliinin ja ütel' paigapäälsiile Vinnemaalt peri inemiisile, et tä om poliitiga peräst Jurjevi ülikoolist vällä arvat tudõng. Sääl võtt' tä hindäle vahtsõ nime Ivan Ivanovitš Narodnõi, miä ildampa Ameerikan Narodnys sai. Tä nakas vällä andma sotsialistlikku aokirjä. Tä es olõq vägivaldsõ riigipüürdmise puult, selle et "eesti rahvas on põhjusmõtteliselt kõik üks vaene töörahvas, kellel ei ole adeli seisust ega seda niinimetatud „Bourgeoisid““. 

1905. aastagal läts tä Vinnemaal tagasi ja tekk' ütist tüüd verevide aokiräga Novaja Žizn. Narva sotsiaaldemokraadiq valliq Sibula Jaani hindä võitluspargi juhis ja saatsõq timä Tamperre verevide konvõrentsile. Sääl näkk' tä ka Leninit ja Stalinit.

## Kirändüs
Kitveli Toivo "Kolm nimme – üts miis". Külim 2017. 

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Ravva Eno

**Ravva Eno** (Eno Raud; sündünüq 15. radokuu pääväl 1928 Tarton, koolnuq 9. hainakuu pääväl 1996 Haapsalun) om eesti latsikiränik. 

Tä lõpõt' Tarto Ülikooli eesti keele eräala pääl 1952. aastagal. 

## Luudu
Tä tull' kirändüste 1930. aastagal aokirän Latsi Rõõm (Laste Rõõm) tä hellänimi om Eno Sammalhabe. Tä tunnõduq teosõq ommaq "Sipsik" ja "Naksitralliq".

Katõgooria:Eesti kiräniguq
Tarvastu

**Tarvastu** om külä Viländimaal Tarvastu kihlkunnan.  

Tarvastu külä om Mustla küle all, Viländi-Pikasilla suurõtii man Tarvastu jõõ veeren. Külä suurus om 10,8 km² ja sääl eläs 80 inemist (2020). 

Tarvastu külä alaq jäi kunagi Sägä (ka Säga vai Sägaküla).

Katõgooria:Tarvastu kihlkund
Katõgooria:Viländi vald
Tusti mõisa

**Tusti mõisa** (s'aksa keelen *Tustenhof*) om mõisa Tusti külän, Viländi vallan, Viländi kihlkunnan, Viländimaal.  

Tusi mõisa oll' pikält Viländi mõisa kar'amõisa. 1878. aastagal sai umaette rüütlimõisas.

Tusti mõisa man om Tusti ülessulut järv, miä om osa Teräseojast

## Hoonõq
Mõisa päähoone om pikk ja lihtsä, om peri 18. aastagasaa lõpust.

Katõgooria:Viländi kihlkund
Katõgooria:Viländimaa mõisaq
Katõgooria:Viländi kihlkunnaq mõisaq
Vana-Võidu mõis

**Vana-Võidu mõisa** om nimma saksa keelen *Alt-Woidoma*, olli rüütlimõis Villändimaal, Villändi kihlkunnan, Vana-Võidu külän.

Edimält nimma mõisa 1507. aasta, mis tähendä keskaigo. 1834. aastagast pääle omma mõisaherrä Strykide aadlisuguseltsi käehn....http://www.mois.ee/vilj/vanavoidu.shtml

## Hoonõ
Päähoone om peri 1840......

## Lätteq


Katõgooria:Viländimaa mõisaq
Katõgooria:Viländi kihlkunnaq mõisaq
Mere Lennart

**Mere Lennart** (Lennart Georg Meri; sündünüq 29. urbõkuu pääväl 1929 Talliinan, koolnuq 14. urbõkuu pääval 2006 Talliinan) oll' Eesti kirämiis, ümbrepandja, kinotegijä, diplomaat ja poliitik, Eesti riigipää 1992–2001.

## Elokäük
Mere Lennarti vanõmbaq olliq Eesti diplomaat, peränpoolõ William Shakespeare’i ümbrepandja Mere Georg ja Engmanni Alice-Brigitta.

Esä ammõdi peräst käve Lennart mitmõn S'aksamaa ja Prantsusmaa koolin ja opsõ mitund kiilt. Tä mõist vabalt s'aksa, prantsusõ, inglüse, soomõ ja vinne kiilt. Eestin lõpõt' tä Tal'na 10. Keskkooli ja Tarto Riiklidsõ Ülikooli *cum laude.*

1990. aastal oll' Lennart Savisaarõ Edgari valitsusõn välläministri. Tä sai Eesti Vabariigi pääkonsuli Ernst Jaaksoni hüvahüse Eesti valitsusõ tegevüsele ja oll' kaq Eesti Kongrõssin ja Põhisäädüse Täüskogon. Põimukuu riigipüürdmise aigo oll' tä Soomõn ni „sõdisi“  sääl Eesti Vabariigi vahtsõsttunnistamisõ iist.

1992. aastagal läht' Meri välläministri ammõtist ja sai veidükeses aos Eesti Vabariigi suursaadikus Soomõn. Sama aastaga sügüse kandidiirse tä Eesti riigipääs ni valiti Rüütli Arnoldi iin vahtsõs riigipääs. 1996 valiti tä tõõsõs ammõdiaos tagasi.

Mere Lennart kuuli pääajo kassuvhädä peräst 14. urbõkuu pääval 2006 ja om matõt Talliina Mõtsamatusaida.

katõgooria:Eesti inemiseq
katõgooria:Eesti poliitiguq
Häitsvä kalmus

**Häitsvä kalmus** vai **tatõrsälg** vai **võhomõõk** vai **iiris** (*Iris* L.) om kasvõ perekund võhomõõgaliidsi sugukunnast.

Ei toheq segi aiaq peris kalmussõgaq (*Acorus calamus*).

Häitsväq kalmussõq ommaq katõjaolidsõq, sinitside ja kõllatsidõ häelmidegaq, kasusõq aian ja jõõ veeren.

## Eesti liigiq ja naidõ nimeq
Eestin kasus seost perekunnast kats liiki: 

* *Iris pseudacorus* – kõllanõ kalmus
* *Iris sibirica* – tsiberi kalmus

Kalmussidõ nimmiga om võro ja seto keelen väega segäne lugu. Eesti kiräkeelen kutstas sinitside häiermidega kalmust *siberi võhumõõk* ja kõllatsidõ häiermidega *kollane võhumõõk*. *Võhumõõga* sõna esiq om rahva pruugist hoobis ärq kaonuq. Tuu asõmõl om naatuq taad **(häitsväs) kalmussõs** kutsma. Tuud ei toheq segi aiaq hariligu kalmussõga (*Acorus calamus*), miä häitses väega armõtuhe – õnnõ üts tsillokõnõ tõlvik tulõ külge. Sõna *kalmus* om tulnuq võro kiilde üle s'aksa keele, a s'aksa kiilde om taa umakõrda lainat ladina keelest – *calamus*. 

Viil om häitsvä kalmussõ kotsilõ üteld *tatõrsälg*, arvadaq tatarlaisi mõõga perrä. Aq *tatõrsälä* sõnna om hariligu kalmussõ kotsilõ niisamatõ pruugit. Vai ollaq omgi *tatarsälg* edimält olnuq s'eto sõna hariligu kalmussõ kotsilõ ja sis om tuu sõna *võhumõõgalõ* edesi lännüq. 

Kõgõ vahtsõmban võro keelen üteldäs eesti keele muudu ka *iiris*.

Kasvoq esiq ommaq Eestin küländ vahtsõq tulijaq, arvadaq ommaq mungaq naaq siiäqmailõ toonuq ja tää om siin esiq edesi lännüq viiviiri piten kasoma. Keskol olliq kalmussõq väega kuulsa rohitsuskasvoq.

Eesti kõgõ tuntumb häitsvä kalmussõ sort om helle tsirelililla Punkar Villu, miä om saanuq nime punkari Tammõ Villu perrä. Sordi luujaq ommaq Lepigu Heino ni Lepigu Laine.
Katõgooria:Võhomõõgalidsõq
Kassi Carmen

**Kassi Carmen** (Carmen Kass, sündünüq 14. süküskuu pääväl 1978 Talliinan) om eesti modell.

Katõgooria:Eesti modelliq
Lačplēsis

**Lačplēsis** (Kahrutapja) om läti eepos, mink luuja om läti luulõtaja Andrejs Pumpurs. Teos om läti rahvaseepos. 

Andrejs Pumpurs kirot' eeposõ aastagal 1872–1887 umahindä ettekujotamisõst. Teos tull' vällä aastagal 1888. Eepos kujotas lätläisi võtlust s'aksa ristisõan. 

Teosõ päätegeläseq ommaq läti kangõlanõ Kahrutapja ja eesti kangõlanõ Kalõvipoig.
Tarto obsõrvatoorium

**Tarto Obsõrvatoorium** om tiidüs- ja arõndusammõt´ astronoomia ja Maa õhukihi füüsiga vallan, Tarto Ülikooli kuunsaisun. Obsõrvatoorium om Tarto maakunnan Nõo vallan Tõraveren ja om tuuperäst tunnõt ka ku **Tõravere obsõrvatoorium**. 

Tarto Obsõrvatoorium om 1808. aastal luudu Tarto Ülikooli Tähetorni 1856. aastal luudu Tarto Ülikooli meteoroloogia obsõrvatooriumi perrätulija ja tüü jakkaja.

Obsõrvatooriumi ammõtlinõ nimi om Tarto Ülikooli Tarto Obsõrvatoorium ja käü Tarto Ülikooli luudus- ja täpsätiidüse ütsüse mano.

Tarto Obsõrvatooriumin ommaq astronoomia, kavvõstkaemisõ ja ilmaruumiteknoloogia osakunnaq. 

Kõgõ tähtsämbäq uurmistsihiq astronoomian ommaq tähefüüsiga, kosmoloogia, tähekogo füüsiga, kavvõstkaeminõ, viikokõ kaeminõ, Maa õhukihi kaeminõ ja radarkaeminõ. Ilmaruumiteknoloogian ommaq tähtsämbäq vahtsidõ säädmide projektiirimine, ehitämine ja pruuvminõ. 

Tarto obsõrvatooriumi tiidläseq ommaq projekte ESTCube-1 ja ESTCube-2 nõvvuandjaq.

Katõgooria:Tarto Ülikuul
Katõgooria:Nõo vald
Saarniidü Ivar-Igor

**Saarniidü Ivar-Igor** (Ivar-Igor Saarniit; sündünüq 11. põimukuu pääväl 1940 Talliinan) om eesti matõmaatik.

## Elokäük
Saarniidü Ivar-Igor om oppajidõ poig.

Lõpõt' 1958. aastagal Tarto 2. Keskkooli, 1963. aastagal Tarto Ülikooli füüsiga-matõmaatigatiidüskunna rehkendüsmatõmaatiga eräala pääl.

1968–1971 TÜ aspirant, füüsiga-matõmaatigakandidaat (1972, TÜ), väüdüskiri "О разностных методах решения краевых задач дифференциальных уравнений с отклоняющимся аргументом". 

Stažiire 1974–1975 Berliinin Humboldti Ülikoolin, 1994 Helsingi Ülikoolin. Oll' 1965–1967 TÜ rehkendüskeskusõ stažüür, 1967–1968 NSVL Tiidüisi Akadeemiä Majandusmatõmaatiga Keskinstituudi Eesti filiaali vanõmbinsinör, 1971–1976 TÜ arvutusmatõmaatiga katiidri vanõmboppaja, 1976–1993 dotsent, 1981–1987 matõmaatigatiidüskunna prodekaan ja 1989–1994 dekaan, 1993–94 rakõndusmatõmaatiga instituudi dotsent, 1994–2015 TÜ akadeemiline sekretär. 

Om lugõnuq diferentsiaalvõrrandidõ ja matõmaatilidsõ füüsiga võrrandidõ kursuisi. 

## Tiidüstüü
Uurimisala: päämädselt diferentsmetoditõ pruukminõ matõmaatilidsõ füüsiga ülesandidõ lahendamises. 

Arvas hinnäst Vainikko Gennadi kuulkunda. Om Eesti Matõmaatiga Seldsi alostajaliigõq. Päält 20 tiidüstrükütükü.
Katõgooria:Matõmaatiguq
Ibrahimovici Zlatan

**Ibrahimovici Zlatan** (Zlatan Ibrahimović; sündünüq 3. rehekuu pääväl 1981 Malmön) om roodsi jalgpallimängjä, kiä mäng Itaalia Serie A-n võistkunnan AC Milan. Tä mäng ka Roodsi rahvuskogondusõ iist.

Ibrahimović oll' 2011. aastagal kõgõ parõmba palgaga mängjä Itaalian. Tä om valit Roodsi kõgõ parõmbas jalgpallimehes kümme kõrda.
Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Andsumäe (Võro)

**Andsumäe** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda.

## Lätteq


Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Zapi Valtri

**Zapi Valtri** (Walter Zapp, läti muudu *Valters Caps*; sündünüq 4. süküskuu pääväl (vkp 22. põimukuu päiv) 1905 Riian, koolnuq 17. hainakuu pääväl 2003 Binningen, Šveitsin) oll' baltis'aksa peritollo vällämõtlõja, fotokunsti tiirajajit, väiku fotoaparaadi Minox vällämõtlõja ja kokkosäädjä.

Zappi, kiä es lõpõtaq üttegiq kuuli, pidäväq a'satundjaq ütes pilditegemise suurist tiirajajist, üten Leitzi Ernsti, Zeissi Carli, Barnacki Oskari ja Kellneri Karliga.

## Tsitaat

Katõgooria:Vällälöüdjäq
Hainsoo Meelika

**Hainsoo Meelika** (sündünüq 12. mahlakuu pääväl 1979 Põlvan) om eesti rahvamuusik.

Aastil 2000–2011 oll' ansambli Vägilased liigõq.

## Haridus
Tä om opnuq Põlva Latsimuusigakoolin viiulit, 2002. aastagal lõpõt' Viländi Kultuuriakadeemiä perimüsmuusiga pääl.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti muusiguq
Hannustõ

**Hannustõ** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Piitimesaami kiil

**Piitimesaami kiil** (piitimesaami keelen *bidumsámegiella*) om saami kiil soomõ-ugri kiili siän. 

## Parhillanõ sais
Piitimesaami kõnõlõjit arvatas olõvat 20–50 ja tuud kõnõldas päämädselt Arjeplogin, Roodsin. Aoluulidsõlt om piitimesaami kiilt kõnõld ka Norran. Kõik piitimesaami keele kõnõlõjaq ommaq katskiilseq, nääq kõnõlõsõq roodsi kiilt ja piitimesaami kiilt. Kõik kõnõlõjaq ommaq 60-aastagadsõq ja vanõmbaq ja väega veidü om latsi, kinkaq piitimesaami kiilt kõnõldas. Piitimesaami kiilt ei opadaq koolin egaq pruugita meediän. Roodsi säädüisi perrä om saami keelil külq ammõtilidsõ keele õigusõq, aq täpsät kiilt olõ-õiq nimmat. Tuu tähendäs, et tegeligult ei olõq piitimesaami keelel ammõtilidsõ keele staatust egaq õiguisi. Egäpääväelon pruugitas päämädselt roodsi kiilt, õnnõ põh'apõtro pidämise man pruugitas päämädselt piitimesaamikeelitsit sõnno. 

Piitimesaami keelel om 2019. aastagast ammõtlik kiräkiil, miä pruuk ladina tähistüt, mink mano om tähti lisas pant.
Katõgooria:Saami keeleq
Kalda Kaja edimäne valitsus

**Kalda Kaja edimäne valitsus** oll' 26. vahtsõaastakuu pääväl 2021 alostanuq 51. Eesti Vabariigi valitsus, mink teiq Eesti Rehvormieräkund ja Eesti Keskeräkund.

President Kaljulaiu Kersti nimits' Kalda Kaja pääministrikandidaadis 14. vahtsõaastakuu pääväl 2021. Ammõtihe saiõn oll' tä edimäne Eesti naispääministri. Ministrikandidaadiq ja valitsusliido lepüng kinnitõdi eräkundõ volikokõn 24. vahtsõaastakuu pääväl 2021. Riigikogo and' Kaldalõ volitusõq valitsusõ kokkopandmisõs 25. vahtsõaastakuu pääväl 2021, puulthelü and' 70 saadikut ja vasta 30.

President Kaljulaiu Kersti nimits' vahtsõ Kalda Kaja valitsusõ ammõtihe 26. vahtsõaastakuu päävä hummogu kell 8.44, päävänõsõngi aigo. Kell 10 anniq Rehvormieräkunna ja Keskeräkunna valitsusõ ministriq Riigikogon ammõdivandõ. Riigisekretäri teedüsse perrä sai valitsus ammõtihe päält ammõdivandõ andmist kl 10.03.

3. piimäkuu pääväl 2022 tekk' pääministri Kalda Kaja president Alar Karisõlõ pakmisõ säidse Keskeräkunna ministrit valla tetäq. President tekk' samal pääväl ministriq vallalõ. 14. hainakuu pääväl 2022 and' Kallas teedäq, et valitsus ast tagasi. President tekk' Kalda Kajalõ ettepanõgi tetäq vahtsõnõ valitsus. 

## Valitsusõ kuunsais

## Lätteq

Katõgooria:Eesti valitsusõq
Eesti jalgpallikogondus

**Eesti jalgpallikogondus** om võistkund, kiä edüstäs jalgpallin Eestit. Kogondusõ liikmõq vali vällä päätreener, tallituslikku puult kamandas Eesti Jalgpalli Liit. Eesti jalgpallikogondusõ kodostaadion om A. Le Coq Arena Tal'nan.

Edimäne jalgpallikogondusõ mäng ollä 1920. aastaga rehekuun. Seeniqaoniq ainukõnõ suurõstturniirist ossavõtminõ jääs 1924. aastakka. Eesti ei olõq saanuq maailmameistevõistluisillõ egaq Õuruupa meistrivõistuisillõ. 2012. aastaga joud' Eesti Õuruupa Meistrivõistluisi sõgõlmängele, a Iirimaa jäi 5:1 pääle. 

Miihi kogondusõ iist om kõgõ rohkõmb mängnüq Reimi Martin (157 mängo), kink käen oll' ka Õuruupa rekord 2009. aastaga märtekuuniq. Kõgõ rohkõmb värehtit (38) om löönüq Operi Andres. Kogondusõ päätreener om 2021. aastaga vahtsõaastakuust Häberli Thomas.

## Mängjäq

### Miihi kogondus
Mängjäq, kiä kutsõti kogondustõ 2022. aastaga piimäkuun San Marino, Argentiina ja Malta vasta.

### Naisi kogondus

## Lätteq
Katõgooria:Jalgpall
Ramstein-Miesenbach

**Ramstein-Miesenbach** om liin Kaiserslauteri rajoonin, Reinland Pfaltzi liidumaal S'aksamaal. 2020. aastagal elli sääl 8000 inemist. 

Liina asotaminõ oll' 7. hainakuu pääväl 1969 Ramsteini ja Miesenbachi küllist. 

Liina hummogupiirist nakkas USA Ramsteini õhuväe baas. Tuu om USA kõgõ suurõmb tugipunkt välänpuul Ameerikat – sääl om kõgõ suurõmb evakuiirmiskotus, kõgõ suurõmb haigla ja 150 säsüpommi.

Liinast lõunõ puul om suunõ maastik, kost vanast lõigati turvast.

Säält lätt Prantsusmaa–Tšehhi vaihõlinõ suurtii nr 6 (Bundesautobahn 6, BAB 6). Tiid naati ehitämä 1938, aga liiklust es olõq 1940–1953, selle et Mannheimi lähkün üle Reini sattõ sild kokko. Sakslasõq naksiq sõa aigu tiid tarvitama linnuväläs, ja peräst sai sinnäq Raimsteini õhuväe baas. 

Katõgooria:S'aksamaa liinaq
Messi Lionel

**Messi Lionel** (Lionel Andrés Messi Cuccittini, hispaania välläütlemine: [ljoˈnel anˈdɾes ˈmesi]; ka **Leo Messi**; sündünüq 24. piimäkuu pääväl 1987 Rosarion) om Argentiina jalgpallimängjä, kiä mäng Ligue 1 klubin Paris Saint-Germain ja Argentiina jalgpallikogondusõn.

Messit peetäs sakõstõ maailma kõgõ parõmbas jalgpallimängjäs. Tä om võitnuq säidse kõrda maailma kõgõ parõmba jalgpallimängjä avvohinna Ballon d'Or, ja kuus Õuruupa kuldsaabast. 2012. aastagal lõi Messi ütel aastagal inneolõmaldaq 91 värähtit.

2021. aastaganiq mänge Messi kõgõ uma karjääri FC Barcelona iist, kon klubi võit' 35 karikat, naidõ siän kümme La Liga tiitlit, säidse Copa del Rey tiitlit ja neli UEFA Meistride liigat. 
Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Niinistö Sauli

**Niinistö Sauli** (Sauli Väinämö Niinistö, sündünüq 24. põimukuu pääväl 1948 Salon) om soomõ poliitik ja Soomõ Vabariigi 12. president. Tä sai ammõdi pääle 1. urbõkuu pääväl 2012 ja valiti 2018. aastagal vahtsõst tagasi.

Jurist Niinistö toimõnd' Salo liinainspektsioonin 1977–1992, oll' rahvasaadik aastil 1987–2003 ni 2007–2011 ja oll' Rahvusligu Kuunderäkunna edemiis aastil 1994-2001. Tä oll' Lipposõ Paavo edimädsen ja tõõsõn valitsusõn, edimält justiitsministrin 1995–1996 ja sõs rahandusministrin aastil 1996–2003. 

Niinistö oll' Kuunderäkunna presidendikandidaat 2006. aastaga presidendivalimiisil ja vahtsõst 2012. aasta valimisõl, kon tä valiti vabariigi presidendiks. Timäst sai edimäne Kuunderäkunna president päält Paasikivi Juho Kustit. 2018. aastaga valimiisil võitsõ Niinistö valimisõq edimädse vooriga päält 60 protsendi helükandmisõga. Nii sai timäst edimäne Soomõ Vabariigi president, kiä om õkvavalimiisil ammõtihe valit joba edimädse helüandmisvooriga.

Vinnemaa sisseminek Ukrainahe 2022. aastagal muutsõ Soomõ julgõolõgipoliitikat. President Niinistö ja pääministri Marini Sanna otustiq lehekuun 2022, et Soomõ piät NATO-he astma.

## Lätteq
Katõgooria:Soomõ poliitiguq
Jakusõda

**Jakusõda** (soomõ keelen *jatkosota*) oll' sõda Soomõ ja Nõvvokogoliido vaihõl 25. piimäkuu pääväst 1941 kooniq 19. süküskuu pääväniq 1944.

Mõnikõrd om jakusõta peet Talvõsõa jakus. Vinnemaa ja Nõvvokogoliido kirändüsen kõnõldas Jakusõast päämädselt ku suurõ esämääsõa soomõ väerõnnast. 

Jakusõda naas' pääle 15 kuud päält Talvõsõta. Sõaplaani peiq suumlasõq s'akslaisiga kuun. Soomõl oll' sõas mitmit põhjusi, näütüses suuv Talvõsõan kaotõtuq maaq tagasi võttaq ja mõtõq Suurõst Soomõst.

22. piimäkuu pääväl alost' S'aksamaa opõratsiooniga Barbarossa ja rünnäs' Nõvvokogoliito. Kolm päivä ildampa, 25. piimäkuu pääväl, naas' Nõvvokogoliido linnuvägi Soomõ liino, tõisi siähn ka Helsingit, pommitama, mink pääle Soomõ Eduskund tunnist', et Soomõ on sõan. 

1941. aastaga lõpus oll' Soomõ käen suur osa Kar'alast kooniq Süväri jõõniq. 1944. suvõs võtiq vindläseq suurõ osa naist maiõst tagasi. Tõõnõtõõsõ tapminõ lõppi 5. süküskuu pääväl 1944, ku naas' pääle vaheqrahu, ammõtlik Moskva vaheqrahu tetti 19. süküskuu pääväl 1944. 

Sõan kuuli 63 200 suumlaist, 23 200 s'akslaist ja päält 250 000 vindläse, ku rehkendäq õnnõ sõaväeläisi.

## Lätteq
Katõgooria:Soomõ
Katõgooria:Sõaq
Holsta

**Holsta** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq