open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Räpinä kihlkunna suuq

**Räpinä kihlkunna soiõ nimekiri** lugõ üles Räpinä kihlkunna suuq.  

__NOTOC__  A E H I K L M N O P R S T V    

## A

*Andrusjärve suu
*Aro suu

## E

*Esäkeste suu

## H

*Haabaharasuu
*Haidrasuu
*Hangõsaarõ suu
*Hani suu
*Hargiharo suu
*Helsesuu
*Hundisuu Lepikeste kandin
*Hundisuu Suuhara kandin
*Huul'kidõ suu
*Hüdsehavva suu

## I
 
*Ilmjärve suu
*Inghara suu

## K

*Kahkva suursuu
*Kaivoniidü suu
*Kantsaarõ suu
*Kilask
*Kirmsi suu
*Kondsa Tsõõriksuu
*Kondsasuu
*Kont'saarõ suu
*Kostoperä suu
*Kuivamäe suu
*Kurt'suu
*Kübärdi suu

## L

*Labassaarõ suu
*Lakõsuu
*Lebinäpai
*Lehesjärv
*Lennukisuu
*Liipsaarõ suu
*Likkoja suu
*Linnusuu
*Lipõsilla suu
*Lombipääsuu
*Loos'kosuu
*Luigasuu
*Läpätepääline
*Lättesillasuu

## M

*Mar'asuu
*Meenikunno suu
*Meerapalo suu
*Mulgi suu
*Mulgi Väikene suu
*Murisuu
*Must'kõsuu
*Määrästü suu Miilva järve kandin
*Määrästü suu Laanõ külä kandin

## N

*Nemvaltsi suu

## O

*Oinasaar

## P

*Palandusuu Süvähavva kandin
*Palandusuu Sarvõmäe kandin
*Pallassilla suu
*Peräjärve suu
*Punni suu
*Purrõtõsuu
*Pus'a suu
*Pusõmi suu
*Põdrasuu
*Põdõrlompõ mõts
*Põrguhavva suu

## R

*Rahahaudusuu
*Rehäjärve suu
*Rits'kasuu
*Rämmäni suu

## S

*Saapaniit
*Saarõsuu
*Sikamäe Tsõõriksuu
*Sikasuu
*Silla suu
*Sillasuu
*Sopati suu
*Suldsi suu
*Sääskeorg
*Sükävhavva suu

## T

*Tagamõtsa suu
*Tarnalomp
*Tarõsaarõ suu
*Terepi suu
*Tiigisuu
*Tsõõriksuu Võukülä kandin
*Tsõõriksuu Jaamamõisa kandin
*Tsõõriksuu Haavapää kandin
*Tsõõriksuu Vaara kandin
*Tsõõriksuu Süvähavva kandin
*Tsõõriksuu Ilomõtsa kandin
*Tsõõriksuu Hundilaanõ kandin
*Tuhapalo
*Turbasuu
*Tuudisuu
*Tõrduperä suu
*Tõrvlaan
*Türmäsuu

## V

*Vaara suu
*Vadsakoti suu
*Vahesuu Palokülä kandin
*Vahesuu Pahtpää kandin
*Võiardi suu
*Võika suu

## Kaeq viil

*Võromaa suuq

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo
Harglõ kihlkunna suuq

**Harglõ kihlkunna soiõ nimekiri** lugõ üles Harglõ kihlkunna suuq.  

__NOTOC__  A E J K L M N P S T U V    

## A

## E

## J
 

## K

## L

## M

## N

## P

## S

## T

## U

## V

## Kaeq viil

*Võromaa suuq

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo
Vald

**Vald** om mitmõn riigin valitsõmisütsüs.

## Eesti vallaq aoluun

Eestin ja tõisil soomõugrilaisi maiõl tähend' skandinaavia lainsõna *vald* muinasaol ilmselt kas kinkagi puult inämb vai vähämb vägivaldsõlt kehtestet võimo ja võimoalla vai mõnõ paigapäälse autoriteedi mõopiirkunda (tuust aost ommaq ilmselt perit kah sõna *vald* köüdüsseq võimo ja mõogaq, näütüses liitsõnnon meelevald, vägivald jne). Arvadaq, et erinevält kihlkunnast, es olõq vald kimmäs val'tsõmispiirkund vai -ütsüs. 

17. aastagasaal naati vallas nimetämä üte mõisa mano kuuluvit perisorjusõn talopoigõ majapidämiisi, tuu tähendäs üte mõisa võimkunda, inemiisi ja maid. 18. aastagasaal naas' vald tähendämä viil lihtsält talopoigõ kogokunda. Olukõrd muutu peräst perisorjusõ kaotamist 1816 Eestimaal ja 1819 Liivimaal, peräst midä naati tegemä valdo, miä olliq paikliguq val'tsõmisütsüseq; inämbüisi tetti noid mõisidõ kaupa. 1866. aasta vallareformigaq saivaq vallaq mõisast sõltumatus, talopujad saivaq esiq hindäle vallaval'tsusõ (volikogo) valliq. Valimiseq olliq 1917. aastaganiq sõski saisusliguq: peremiheq valisivaq kats, sulatsõq üte kolmandaosa volikogost. Pääle Radokuurevoluts'uuni muutuvaq valimiseq demokraatlikõs, valit koko naati kutsma nõvvokogos, nuuq nimetediq jälq volikogodõs 1926. aastagal. 

Edimädse Eesti vabariigi aigu, veitse joba innembgi, vähendediq valdo arvo peris pall'o, et tetäq näid elojovvulidsõmbas ja efektiivsembäs, 1939. aastagas oll' Eestin veitse üle 200 valla. Vallaq püssüväq Eestin 1950. aastaganiq, ku säeti sisse nõvvokogolik val'tsõmiskõrd. 1945–1950 eksistiirseväq valdo allütsüisinäq külänõvvokogoq.

## Eesti vallaq s'oo ilma aigu

Valdo naati tagasi tegemä alatõn 1990. aastagast, ku kolmõ aastaga kestel viidi läbi põh'alik val'tsõmisreform. Külänõvvokogoq nimetediq ümbre valdos ni näid naati kokko pandma. Pääle tuu luudi maavaldado kõrvalõ alõvivallaq, noidõs saivaq alõviq, miä toona liinas saa-s. Mõnõ ao peräst naksivaq tekkümä liino ja maavaldado ütidseq umaval'tsusõq (näütüses Räpinä liina ja valla uma), miä tähend' tuud, et valla territooriumi sisse võisõvaq naata kuuluma liinaq. 

Kuna valdo suurus, rahva hulk ja elojovvulidsus ommaq üle Eesti väega esiqmuudu, om püüvvet läbi viiäq suurõmbit val'tsõmisreforme, et umaval'tsuisi süsteemi tasakaalustadaq. Nuuq val'tsusõpoolidsõq katsõq ommaq lõppõnuq tulõmusõldaq, agaq umal algatusõl ommaq sõski pall'oq vallaq, liinaq ja alõviq ütsütegaq kokko lännüq ni moodustanuq tugõvampi umaval'tsusütsüisi. Tõõlinõ pretsedent luudi agaq 2005. aastagal, ku Tapa vallas lätsiq kokko Lehtse ja Saksi vald ni Tapa liin ni tuu aoni Järvä maakunna ala kuulunuq Lehtse valla alaq lätsiq Lääne-Viru maakunda.

## Võromaa vallaq

Katõgooria:Riik
Võromaa suuq

**Võromaa suuq** ommaq inämbüisi väikoq ja näid om veidemb ku muial Eestin. Suurõmbaq suuq ommaq  Luhasuu (Rõugõ kihlkunnan), Määräastü vai Miilva suu ja Meenikunno suu (Räpinä kihlkunnan) - nuuq ommaq päält 6000 aastaga vanaq. Kõgõ paksõmba turbakihigaq om Vällämäe alonõ suu (Rõugõ kihlkunnan) - 17 miitret. 

*Hargla kihlkunna suuq
*Kanepi kihlkunna suuq
*Karula kihlkunna suuq
*Põlva kihlkunna suuq
*Rõugõ kihlkunna suuq
*Räpinä kihlkunna suuq
*Urvastõ kihlkunna suuq
*Vahtsõliina kihlkunna suuq

## Kirändüs

* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
Räpinä kihlkunna küläq

**Räpinä kihlkunna külli nimekiri** lugõ üles Räpinä kihlkunna küläq.  

__NOTOC__  A H J K L M N O P R S T V   

## A

*Aravu

## H

*Haavamõtsa
*Haavapää
*Hundilaanõ

## J

*Jaama
*Jaamamõisa
*Jaanikõstõ
*Jõõvaara
*Jõõperä

## K

*Kahkva mõisa
*Kanassaarõ
*Kassilaanõ
*Kikka
*Kirmsi
*Kol'o
*Kullamäe
*Kurõkülä
*Kuuksi
*Kõnnu
*Kõrvõ
*Köstremäe
*Kükä
*Kürsä

## L

*Laaksaarõ
*Laanõ (Miiksi vald)
*Laanõ (Räpinä vald)
*Laho
*Leevaku
*Lepikeste
*Lepiku
*Lihtensteini
*Linte
*Lokuta

## M

*Meerapalo
*Miiksi mõisa
*Miilva
*Mõtsavaara
*Mägiotsa
*Männisalo

## N

*Naha
*Niidsiku
*Nohipalo
*Nulga

## O

*Orava-Rõsna

## P

*Pahtpää
*Palokülä
*Palopää
*Palo-Pääsnä
*Parapalo
*Parma
*Pihostõ
*Piiri
*Pindi (Räpinä vald)
*Priitholmi
*Punni
*Puusta
*Pääsnä

## R

*Raadama
*Raigla
*Rebäsmäe
*Rihtemõtsa
*Ristipalo
*Ruusa mõisa

## S

*Saarõkülä (Räpinä vald)
*Sarvõmäe
*Sillapää
*Silminitsa
*Suuhara
*Suurõ-Viirksu
*Suusaarõ
*Sülgäjä
*Süvähavva

## T

*Tammistu (Miiksi vald)
*Tammistu (Räpinä vald)
*Tobraotsa
*Toolamaa mõisa
*Toostõ
*Tsirksi

## V

*Vaadimäe
*Vaara
*Varõstõ
*Verioramõisa
*Vilustõ
*Vins'o
*Võiardi
*Võika
*Võukülä
*Väiko-Viirksu
*Vändrä

## Kaeq viil

*Räpinä liin - Mehikuurma alõvik - Veriora alõvik - Võõpso alõvik 

*Võromaa tõisi kihlkundõ külli nimekiräq:
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Pääsnä

**Pääsnä** om külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Võhandu jõõ veeren. Pääsnä küläst põh'a poolõ jääs Ruuna külä, hummogu poolõ Mõtsavaara külä, lõunõ poolõ Suuhara külä ja õdagu poolõ Hundilaanõ külä. 

## Kuulsambaq inemiseq

*Pääsnä küläst om perit matõmaatik, Tarto Ülikooli kavvaaignõ dotsent Parringu Aivo.

## Kaeq viil
*Räpinä kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä vald
Sólyomi László

**Sólyomi László** (ungari keelen: *Sólyom László* [šoojom laasloo]; sündü 1942) om Ungari jurist ja poliitik. Tä oll' Ungari Vabariigi president 2005. aastaga 5. põimukuu pääväst 2010. aastaga 5. põimukuu pääväni. Tä om käünüq ka Eestin. 

Katõgooria:Ungari poliitiguq
Võro Tiatriateljee

**Võro Tiatriateljee** om puul'kutsõlinõ projektitiatri, miä tegotsõs "Kandlõ" kultuurimaja man ja mink lavastusõq ommaq suurõlt jaolt võrokeelidseq. Võro Tiatriateljee om innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. 1999. aastagast pääle toimõndas tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as om uma kiil ja kultuur. Tuusjaos tarvitõdas väärtkirändüst ja -dramaturgiat. Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liido festivaalil.

2009. aastagal nimitedi tiatriateljee Võro Liinatiatris.

## Võrokeelitsit lavastuisi

*Lattiku Jaani/Kõivo Madissõ/Tubina Taago "Ütskõrdüts", 1998, lavastaja Tubina Taago
**1999 Eesti harrastustiatridõ riigifestivaali *Grand Prix* + eripreemiä muusigalidsõ kujondusõ iist (näütlejäpreemiäq Kelbä Glen, Kudu Ilmar)
*Jaigi Juhan "Pido pahandusõga", 1999, lavastaja Kudu Kalev
*Saarikoski Pentti "Kauri põld", 2000, lavastaja Tubina Taago
*Kivirähki Andrussõ "Rehepapp", 2001, lavastaja Tubina Taago
**2001 Eesti harrastustiatridõ riigifestivaali I pääpreemiä
**2002 esind' lavastus Eestit Põh'amaiõ Tiatrifestivaalil Arosia
*Kõivo Madissõ "Ennola", 2003, lavastaja Tubina Taago
**2003 kultuurisaatõ "OP" aasta lavastus
**2003 Eesti harrastustiatridõ riigifestivaali *Grand Prix*
**2003 Kultuurkapitali aastapreemiä
*Ruitlasõ Olavi "Volli", 2004, lavastaja Tagametsa Tarmo
*Kuuldõmäng "Ennola", 2004, lavastaja Tubina Taago, üten Eesti Raadio Raadiotiatrigaq
*Shalespeare'i Williami/Ovidiusõ "Pyramus & Thisbe", 2005, lavastaja Tubina Taago
*Milleri Arthuri "Ilma luuminõ & muu äri", 2005, lavastaja Tubina Taago

## Tunnustusõq

*2008 - Eesti Tiatrikriitikide Ütisüse Hää Tiatri Avvohind 2007

## Välislink

*Võro Tiatriateljee kodoleht

Katõgooria:Võro kiil
Katõgooria:Eesti tiatriq
Katõgooria:Võro
Räpinä kihlkunna mäeq

**Räpinä kihlkunna mäki nimekiri** lugõ üles Räpinä kihlkunna mäeq.  

__NOTOC__  A H I J K L M N O P R S T U V    

## A
*Ahivarrõkont
*Andrusjärve mägi

## H
*Haavamägi Piirissaarõl
*Has'animägi
*Haudusmägi
*Haudõsaar
*Hirsomägi
*Hobõstõpalo mägi
*Hänkmägi
*Härgikalmat
*Härmä mägi Jõeperä kandin

## I
*Immismägi Toolamaa kandin

## J
*Jaanimägi Ruusa kandin
*Jaanimägi Süvähavva kandin
*Jaanimägi Süvähavva kandin
*Juudakalsamägi
*Juurikmägi
*Jürimägi Väiko-Viirksu kandin

## K
*Kadajamägi Tammistu kandin
*Kahruvarigu kenk
*Kakakenk
*Kalmatukenk
*Kalmatõmägi
*Kalmõtumägi Parapalo kandin
*Kamarusmägi
*Kanarikumägi Lepiku kandin
*Kavakumägi
*Keldremägi Hundilaanõ kandin
*Keldremägi Oodsipalo kandin
*Keldremägi Vilustõ kandin
*Kerikmägi Kikka kandin
*Kerkomägi Kikka kandin
*Kerkomägi Suurõ-Viirksu kandin
*Kikkamägi Varõstõ kandin
*Kindralimägi
*Kindsi mägi
*Kivimägi Kirmsi kandin
*Kivimägi Võukülä kandin
*Kohvimägi
*Kondimägi
*Konnumägi
*Konsa mägi
*Koobakont
*Koobamägi Siilamõtsa kandin
*Koobamägi Varõstõ kandin
*Koogomägi
*Koplimägi Hundilaanõ kandin
*Korgõmägi Hundilaanõ kandin
*Korgõmägi Kanassaarõ kandin
*Korgõmägi Oodsipalo kandin
*Korgõmägi Süvähavva kandin
*Kotimägi
*Kruusmägi
*Kukumägi Vaara kandin
*Kullamägi Lüüste kandin
*Kullamägi Sika kandin
*Kunnimägi Vilustõ kandin
*Kunn'mäeq
*Kunn'mägi Praali kandin
*Kurgikenk
*Kuugamägi
*Kuupõmägi Kahkva kandin
*Kuupõmägi Kirmsi kandin
*Kuupõmägi Kirmsi kandin
*Kuupõmägi Suuhara kandin
*Kuupõmägi Tõrduperä kandin
*Kuuupõmägi Vinso kandin
*Kuupõmägi Väiko-Viirksu kandin
*Kuupõmägi Väiko-Viirksu kandin
*Kõrdsikenk
*Kõrvõ mägi
*Kääbäsmägi
*Kääpäkont
*Küti mägi

## L
*Lambamägi
*Lammasmägi
*Liinamägi Kurõkülä kandin
*Liinamägi Varõstõ kandin
*Lubjamägi Varõstõ kandin
*Lubjamägi Toolamaa kandin
*Ludiaid
*Ludi mägi
*Luhamägi
*Lustisaar
*Lättemägi Palokülä kandin

## M
*Maarjamägi
*Maldsi mägi
*Meeni mägi
*Meestemägi
*Munamägi Süvähavva kandin
*Munamägi Varõstõ kandin
*Mägipõllasaar
*Mähämägi
*Määrästemägi

## N
*Nägelmägi

## O
*Oina mägi
*Oparamägi

## P
*Palomägi Meerapalo kandin
*Pedäjämägi Jaamamõisa kandin
*Peedo mägi
*Piirikink
*Poissakenk
*Puuskõmägi

## R
*Raagumägi
*Rakõmägi
*Reinomägi
*Rits'kamägi
*Rits'ka Savimägi
*Ruusmägi Verioramõisa kandin
*Rõipõmkägi

## S
*Saamomägi
*Saarõnõna
*Sadolamägi
*S'aknamägi
*Sandimägi Väiko-Viirksu kandin
*Sannasaar
*Sarvõmägi
*Savikuamägi
*Savimägi Oodsipalo kandin
*Savimägi Pahtpää kandin
*Sepämägi
*Sil'kestemägi
*Sivvusaar
*Soemägi Kikka kandin
*Soemägi Raadama kandin
*Soepaiukont
*Sokkoja mägi
*Suur Haudusmägi
*Suurõsäläkenk
*Sõnajalamägi

## T
*Taningõ mägi Raigla kandin
*Taningõ mägi Puusta kandin
*Tsiamägi Ilumõtsa kandin
*Tsiionimägi
*Tsõõrikmägi Sillapää kandin
*Tuudipalo mäeq
*Tuumamägi
*Tällisaar

## U
*Udarusmägi
*Urgõsaarõ kenk

## V
*Vaadimägi
*Valgnaperv
*Vanaesämägi
*Vanakoobakont
*Vanatarõkont
*Varsamägi Varõstõ kandin
*Vas'kamägi
*Vennemägi
*Viromägi
*Väikene Haudusmägi
*Väikene Vennemägi

## Kaeq viil

*Võromaa mäeq ja oroq

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo
Võromaa mäeq ja oroq

**Võromaa mäeq ja oroq** ommaq inämbüisi tegünüq iäaol, ku iä maad kokko tougas' vai uurat'. Võromaa om Eesti kõgõ korgõmb kant. Tahtõ jääs kolmõ korgustigu vai korgõmaa mäki - Otõmpää, Karula ja Haani. 

Otõmpää korgustik küünüs Kanepi kihlkunda - sääl om korgõmbit mäki ja vähämbit kundikõisi. Karula korgustik om väega kühmäline. Haani korgustikku tiidäs Eesti kõgõ korgõmbidõ mäki perrä. Nuuq ommaq Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi (318 m), Vällämägi, Kerekunnu mägi ja Tsälbämägi. 

Võromaal om hulka iäsulamisõ vii juuskmisõst tegünüisi orgõ ja säändsit mäesälgi, midä sulamisvesi om iäprakko kokko kandnuq. Suurõmbaq oroq ommaq tegünüq jo inne iäaigo ja näide põh'an ommaq iäaost jäänüq järveq. Näütüses Urvastõ ja Koorastõ org Otõmpää korgustigul ni Rõugõ org Haani korgustigul. Tõtõstõ süväq ja lajaq oroq om uuratanuq iä all vai iä viirt pite joosnuq vesi. Sääntseq ommaq Kütüorg, Piusa ja Pärlijõõ org Haani korgustigul. 

Viil om Võromaal taivakivve sadamise haudo. Nuuq ommaq suurõmbaq vai vähämbäq lohoq, miä ommaq tegünüq umbõs 6000-havva. Sõs sattõ tankandin maaha suur taivakivi, mink tüküq leiq maa sisse mito hauda. Ilomõtsan (Räpinä kihlkunnan) om lövvet kolm säänest hauda.

## Mäki ja orgõ nimekiräq

*Hargla kihlkunna mäeq
*Kanepi kihlkunna mäeq
*Karula kihlkunna mäeq
*Põlva kihlkunna mäeq
*Rõugõ kihlkunna mäeq
*Räpinä kihlkunna mäeq
*Urvastõ kihlkunna mäeq
*Vahtsõliina kihlkunna mäeq

*Hargla kihlkunna oroq
*Kanepi kihlkunna oroq
*Karula kihlkunna oroq
*Põlva kihlkunna oroq
*Rõugõ kihlkunna oroq
*Räpinä kihlkunna oroq
*Urvastõ kihlkunna oroq
*Vahtsõliina kihlkunna oroq

## Kihlkundõ kõgõ korgõmbaq mäeq
2008. aastaga joulukuun käüdi paiganimeuurja Saarõ Evari iistvõtmisõl katõ pääväga läbi Võromaa kõiki kihlkundõ kõgõ korgõmbaq kotusõq. Nuuq ommaq sääntseq.
*Hargla kihlkund: Essemäe Marjumägi (127 m)
*Kanepi kihlkund: Laanõmägi Prantsusmaal (212 m)
*Karula kihlkund: Rebäsemõisa Tornimägi (138 m)
*Põlva kihlkund: kihlkunna kõgõ korgõmb kotus (150 m) om üte nurmõ pääl Peräkülän Kanepi kihlkunna piiri veeren
*Rõugõ kihlkund: Suur Munamägi (318 m)
*Räpinä kihlkund: Praali Kunn'mägi (107 m)
*Urvastõ kihlkund: Kungusõ mägi Koigun (162 m)
*Vahtsõliina kihlkund: Mäe-Puspuri Mäenurm (243 m)

## Innemuistinõ jutt

**Kuis sündüväq oroq ja mäeq**

*Jummal ollivaq Juudagaq umatsõq. Ütel pääväl ütel Jummal Juudalõ, õt nakamõ maad luuma. Ja Juudas oll' Jumala tahtmisegaq nõuh. Jummal lõi seeniq kuniq puulpühäniq ja lõpõt' uma tüü. Puulpühä läts' timä Juudast kaema, õt mis timä tege. Ku timä Juuda mano läts', näkk', õt Juudas oll' loonuq kõik maa täüs mäki ja orgõ. Ja Jummal küsse Juuda käest, õt misperäst saq nii teit? Juudas ütel' Jumalalõ, õt kui inemine mäkke lätt, man'tsõs sinno: "Issänd Jummal av'taguq!" Aq kui mäest alla lätt ja midä katske lätt vai halvastõ saasõ, man'tsõs minno: "Oh saq Vanakurat!" Ku mäki es olõsõ, siss es man'tsõsiq sinno, ei minno.*

(ERA II 248, 15/6 (1) < Setomaa, Mäe vald, V.-Usenitsa külä - Lidia Miaste < Aleksei Poolak, 80 a. (1939))

## Kirändüs
*Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
*Rahmani Jan, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008.
Harglõ kihlkunna mäeq

**Harglõ kihlkunna mäki nimekiri** lugõ üles Harglõ kihlkunna mäeq.  

__NOTOC__  A E H J K L M N P R S T U V    

## A
*Aaroni mägi
*Aetu mägi
*Annipuulnõ mägi
*Anni Ülesuumägi
*Autsaarõmägi

## E
*Ede-Haabsaar
*Essemägi

## H
*Hauvõ mägi
*Hiiremägi Harglõ kandin
*Hopatii mägi
*Hänisaar
*Hürüvä mägi

## J
*Jaanimägi Aheru kandin
*Jaanimägi Juuta kandin
*Jaanimägi Käägimäe kandin
*Jorusõmäe haru
*Jorusõmägi
*Juuta mägi
*Järve mägi

## K
*Kallina mägi
*Kalmõtõmägi Koikkülä kandin
*Kannu mägi Savijärve kandin
*Keldremägi Koikkülä kandin
*Keldremägi Tämbläse kandin
*Kellämägi Vahtsõ-Roosa kandin
*Kikkamägi Aheru kandin
*Kikkapersemägi
*Kitsõtrallimägi
*Koll'agumägi
*Koobõtõmägi
*Koodimägi Kilvagu kandin
*Koodimägi Lannamõtsa kandin
*Korgõmägi Käägimäe kandin
*Korgõmägi Matimäe kandin
*Kukõmägi
*Kullimägi
*Kunn'mägi Hargla kihlkunnan Hütü kandin
*Kunn'mägi Lannamõtsa kandin
*Kunn'mägi Matsimäe kandin
*Kunn'mägi Singa kandin
*Kunn'mägi Tsirgumäe kandin
*Kurõmägi Saru kandin
*Kurõoja mägi
*Kurõsaar
*Kuupõmägi Peräkonnu kandin
*Kuusistsaar
*Kuusõmägi Nuustaku kandin
*Kõomägi Kallastõ kandin
*Kõõvistmägi
*Kährimägi Lepä kandin
*Kähriurusaar
*Käägimägi

## L
*Lahenumägi
*Laugamägi Käägimäe kandin
*Laurimägi
*Leburimägi
*Lemmikmägi
*Lennukimägi
*Lepämägi Aheru kandin
*Liivamäekene
*Liivamägi Koikkülä kandin
*Liivamägi Taheva kandin
*Lipumägi Essemäe kandin
*Luigamägi
*Lustimägi Aheru kandin
*Lättemägi Koikkülä kandin
*Läädsämägi
*Lüüsimägi
*Lüüstgumägi

## M
*Marjumägi
*Mat'amägi
*Meosõ mägi
*Mus'umägi
*Mõtsatarõpõldõ mägi
*Mõtsikmägi

## N
*Nakrimägi Aheru kandin
*Niglemägi
*Nutikõnõ

## P
*Pall'asmägi
*Palumägi Kalli kandin
*Palumägi Saru kandin
*Peelumägi
*Peränurmõ mägi
*Pihlamägi Juuta kandin
*Piirimägi Pundsa kandin
*Piirimägi Tundu kandin
*Piiritsekirstumägi
*Pinimägi
*Ploomi Minna mägi
*Pügeri mägi
*Püssämägi
*Püvemägi

## R
*Rassa mägi
*Ravvasita kunt
*Rebäsemägi Konnuvere kandin
*Rehemägi Pundsa kandin
*Ristimägi Mikuni kandin
*Ristimägi Mõnistõ kandin
*Roosisaar
*Räimemägi

## S
*Sannamägi Aheru kandin
*Sarba Ülesuumägi
*Sarimägi
*Sauvõhavvamägi
*Savimägi Koikkülä kandin
*Savimägi Käägimäe kandin
*Saviriihemägi
*Sikksaarõmägi Vaskpalu kandin
*Sillakõsõ mägi
*Sillaniidüsälg
*Simssoni mägi
*Sõõrumägi Lannamõtsa kandin

## T
*Taga-Haabsaar
*Tarisõmägi
*Tellingumägi
*Tondimägi
*Tornimägi Luustoja kandin
*Tornimägi Põldõ kandin
*Tornimägi Mikuni kandin
*Tornimägi Tammõkülä kandin
*Tornimägi Vaskpalu kandin
*Tsiasoodimägi
*Tsukrumägi
*Tsundsu mägi
*Tutila mägi
*Tuuri mägi
*Tõllimägi

## U
*Uibumägi Tundu kandin

## V
*Vahtrõmägi
*Vanaku mägi
*Vanatarõ mägi
*Vasila mägi Lannamõtsa kandin
*Verrevmägi Kuudsi kandin
*Verrevmägi Naha kandin
*Verrevmägi Vahtsõ-Roosa kandin
*Veskimägi Tahevamõisa kandin
*Villämägi
*Vädsäli saar

## Kaeq viil

*Võromaa mäeq ja oroq

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo
Räpinä kihlkunna oroq

**Räpinä kihlkunna orgõ nimekiri** lugõ üles Räpinä kihlkunna oroq.  

__NOTOC__  A E H I K L M N O P R S T V    

## A

## E

## H

## I
 

## K

## L

## M

## N

## O

## P

## R

## S

## T

## V

## Kaeq viil

*Võromaa mäeq ja oroq

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo
Võromaa kaitsõalaq

**Võromaa kaitsõallo nimekiri** lugõ üles Võromaa kaitsõalaq.

__NOTOC__  A H I K L M N P S T U V    

## A

*Ah'a jõõ ürgoro maastigukaitsõala (Vahtsõ-Kuustõ ja Põlva vald) 
*Andsu järvi maastigukaitsõala (Võro vald)

## H

*Haani luuduspark (Haani vald) 

## I

* Ilomõtsa kuusistu; Sükävhavva kuusistu (Veriora vald, Kikka küla) 
* Indsikurmu mõtsapark; (Indsikurmu mõts ja lakõ) (Põlva liin) 

## K

*Karula rahvuspark
*Kerigumäe maastigukaitsõala (Vahtsõliina ja Miss'o vald)
*Kisejärve maastigukaitsõala (Misso vald) 
*Kuulma kaitsõala (Veriora vald)

## L

*Luhasuu maastigukaitsõala (Rõugõ vald)

## M

*Maruoro luuduskaitsõala (Kanepi vald) 
*Miilva maastigukaitsõala (Räpinä vald) 
*Meenikunno maastigukaitsõala (Veriora vald) 

## P

*Paganamaa maastigukaitsõala ( Varstu vald) 
*Piitre jõõ maastigukaitsõala (Mõnistõ vald)
*Piusa kuupõ luuduskaitsõala (Orava vald) 
*Piusa jõõ ürgoro maastigukaitsõala (Vahtsõliina ja Meremäe vald)

## T

*Tilleoro kaitsõala (Kanepi vald) 
*Timmassõ luuduskaitsõala (Võro vald) 

## V

*Verijärve maastigukaitsõala (Võro vald) 
*Veski luuduskaitsõala (Kõllõstõ vald) 
*Võhandu jõõ ürgoro kaitsõala (Veriora vald)
*Väiko-Palkna maastigukaitsõala (Haani vald)
Tähetiidüs

**Tähetiidüs** vai **astronoomia** om tiidüsharo, miä uur taivakihhi ja näide süstemme ni kosmilidsõ hajoainõ ehitüst, liikmist ni arõngut.

## Võro- ja Setomaalt perit tähetiidläseq

Tunnõtumbaq Võromaalt perit tähetiidläseq ommaq Raudsaarõ Hugo ja Kasagu Enn.

Katõgooria:Tähetiidüs
Arkeoloogia

**Arkeoloogia** om aoluutiidüse haro, miä uur ainõliidsi aoluulättide perrä ütiskunna vanõmbat minevikku. Arkeoloogia ku tiidüs tekkü 19. aastagasaal; sis jaeti muinasaig kivi-, pronksi- ja ravvaaos.
Mulgi kiil

**Mulgi kiil** om lõunaeesti kiili hulka käüvä Eesti põline piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil. Tõisi arvamiisi perrä om mulgi kiil lõunaeesti keele vai keelerühmä vai sis eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Mulgi murrõq. 

Mulgi keelel om rahvalugõmisõ perrä pia kümme tuhat mõistjat päämidselt Lõuna-Eestin Mulgimaal (Helme, Karksi, Halliste, Tarvastu ja Paistu kihlkund), miä jagonõs seo ilma aigo Viländi ja Valga maakunna vaihõl.

Mulgi keele ja kultuuri edendämises om luud Mulgi Kultuuri Instituut. Mulkõ Seldsi (tüütänü 1934-1940 ja 1989. aastagast pääle) toega ilmu 2004 mulgi keele lugõmik "Mulgi keelen ja meelen", mink autoriq ommaq Silvi Väljal ja Lembit Eelmäe. Ilmunu om ka helüplaatõ mulgikeelitside laulõ ja luulõga. Mulgi kiilt om opat Lilli Algkoolin. Mulkõ Selts and egä aastaga vällä suurõ mahuga "Mulkide Almanakki". Kõrra kuun om Vikerraadion mulgikeeline sõnomidõsaadõq. 

Mulgi kiilt tundas innekõkkõ ku luulõkiilt. Rikast mulgikeelist luulõloomingut om kaet eesti murdõluulõ vai lõunaeesti kirändüse kontekstin. 

Mulgi keelel olõ-i seeni ammõtlist staatust. Aastal 2004 luudi külh lõunaeesti kiili staatusõga tegelejä valitsuskomisjon, a tuu olõ-i siiäni mulgi keele õiguslikku staatust ärq määränü.

Väega väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om mulgi kiil üten tarto keelega lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon. 

## Kaeq viil
*lõunõeesti kiil
*tarto kiil 
*võro kiil 
*seto kiil
*eesti kiil

## Välislink
*Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus
Vardja mõisa

**Vardja mõisa** (vai **Pragi mõisa** vai **Aleksandri mõisa**, sks. k. *Alexandershof*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti 1. süküskuu pääväl 1843 ärq Vahtsõ-Koiola mõisast. Mõisahuunõq jääväq Vardja küllä Võro-Põlva tiist üts kilomiitri õdagu poolõ. 

## Inemiseq

Edimäne umanik oll' Põlva kihlkunnakohtunik Rothi Gustav. Perämäne umanik oll' 1901. aastagast Glasenapi Hermann Nikolai, kedä rahva hulgan kutsuti Klaas'nupis.

## Huunõq

Mõisa päähoonõq om külätki väikene ja lihtne. Tuud tarvitadas ku elomajja. Alalõ om viil laut ja tõisigiq kõrvalhuunit.

## Kar'amõisaq

*Mustamäe

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
*Pragi kuul
Vana-Koiola mõisa

**Vana-Koiola mõisa** (sks. k. *Alt-Koiküll-Kirrumpäh*) oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa läänist' 14. rehekuu pääväl 1626 Roodsi kuning Gustav Adolf sõakomissarilõ Hans Martenson Palmalõ. Mõisidõ reduktsiooni käügin läts' mõisa tagasi riigilõ ni jäi kroonumõisas 1919. aastaganiq. Mõisahuunõq ja -park jääväq Vana-Koiola küllä Võro-Põlva tiist mõnisada miitrit hummogu poolõ Vana-Koiola järve viirde. 

## Inemiseq

## Huunõq

Härbäni kotussõ pääle om ehitet Vana-Koiola koolimaja. Moonamajan tüütäs Vana-Koiola kultuurimaja. Alalõ om viil laut.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Tõdu mõisa

**Tõdu mõisa** (sks. k. *Tödwenshof*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Kõllõstõ valla alal. Piiskopiaost tunnõti mõisat *Kirrikülla* nime all.

## Inemiseq

Piiskopiaol oll' Tõdu mõisa Zögede perekunna käen. Peräst Liivi sõta läänistediq mõisa Tödweni Wilhelmile, kink nime perrä naati mõisat 1625 nimetämä *Tödwenshof*is. 1857. a. oll' mõisa umanik kindraladjutant Knorringu Woldemar Pontus. Perämäne umanik oll' 1895. aastagast mõisan elänü Borgi Ernst Karl.

## Huunõq

## Kar'amõisaq

*Roodsi

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Kiuma mõisa

**Kiuma mõisa** (sks. k. *Kioma*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Edimäne tiidüs mõisa kotsilõ om 1495. aastagast.

## Inemiseq

1495 sai mõisa umanikus Wrangelli perekund. Pikkä aigu oll' mõisa Taube perekunna käen. Peräst tuud kuulu mõisa Kosküllile, kindralmajor Bistramilõ, Knorrinilõ, paron Nolckenilõ ja tõisilõ. Perämäne umanik oll' 1894. aastagast Bose Goswin.

## Huunõq

## Kar'amõisaq

*Kaarli
*Piirimäe

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Saarjärve mõisa

**Saarjärve mõisa** (sks. k. *Saarjerw*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa maaq ostõtiq Peri mõisast 1806. 

## Inemiseq

Edimäne umanik oll' Glasenapi Georg Magnud. Perämäne umanik oll' 1900. aastagast Riederi Burchard.

## Huunõq

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Maatiidüs

**Maatiidüs** vai **geograafia** om tiidüsharo, miä uur luudusliidsi ja kultuuriliidsi nättüisi jaotust ja näidevaihõliidsi ruumiliidsi vaihõkõrdo Maa pääl.

Maatiidüse ku tiidüsharo luujas peetäs vanakreeka opõtlast Eratosthenest.

## Võromaa maatiidüs

* Võromaa
* Võromaa jõõq
* Võromaa järveq
* Võromaa mäeq ja oroq
* Võromaa suuq

## Maailma maatiidüs

* Ilmajaoq
* Ilmamereq
* Maailma maaq
* Maisõmaaq
* Maailma mereq
* Maailma keeleq

Katõgooria:Maatiidüs
Väimälä mõisa

**Väimälä mõisa** (sks. k. *Waimel, Alt-Waimel*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Võro valla alal. Edimäne tiidüs Väimälä mõisast om aastagast 1590. Mõisahuunõq jääseq Väimälä alõvikku Võro-Põlva tii viirde. Richteride aol 19. aastagasaa alostusõn vällä ehitet sümmiitriline varaklassitsistlik mõisakompleks om üts ilosampi Võromaal.  

## Inemiseq

*11. joulukuu pääväl 1744 kinke keisrinna Elisabeth mõisa kantslerile krahv Bestuzev-Ruminilõ. 
*18. aastagasaa lõpust pääle oll' mõisa Richteride käen. 
*1870 läts' mõisa Löwenide kätte ja jäi sinnäq 1919. aastaganiq. 
*Perämäne umanik oll' 1902. aastagast Löweni Bernhard Ludwig.

## Huunõq

Mõisakompleksi keskusõs oll' ütekõrdnõ lammõ katussõga päähoonõq, miä oll' tagakülega Väimälä  järve poolõ. Huunõ fassaadi kaunistiq pilastriq - keskrisaliidil neli pilastrit ja kummalgi külgrisaliidil kats paarinpilastrit. Kaarjadsõq müürüq veiq päähuunõ külgi päält kokko katõ siibhuunõgaq - noist üts oll' val'tsõjamaja, tõnõ tiinjidemaja. Siibhuunidõ keskkotussil ommaq kolmnukkfrontooniq ni sainapind om sääl rusteerit. 

Kavvõmban palistivaq päähuunõ iin olõvat avvotsõõri kaarjidõ võlvõga ait ni tall-tõllakuur. Majandushuunõq olliq päämidselt päähuunõst põh'a puul. Majandushuunist kõgõ põnõvambaq ommaq kellätorn ni maakivest laut. 

Päähoonõq ni tuu siibhuunõq olliq ehidüq rikkaligu peenükese dekooriga rusteeringide, pilastridõ, girlandõ jm. ilostuisiga. Tuu dekuur om s'oo ilma aigo parõmbihe alalõ püsünü siibhuunil. 

Mõisa päähoonõq palli maaha Vabahussõan 1919. aastagal. Ildampa tetti hoonõq jälq kõrda ni sääl ommaq aastakümnit olnuq mitmõsugumadsõq opiasotusõq. S'oo ilma aigo tarvitas mõisakompleksi Võromaa Kutsõhariduskeskus, miä om külh uma põhitegemiseq veenüq 20. aastasaa lõpun sinnäqsamma mano ehitet vahtsõhe huunõhe. Mõisa päähoonõq palli tõist kõrda 1950. aastagil; pääle kõrdategemist saad vällänägemine om püsünü täämbädse pääväniq. 

Inämbüs mõisa kõrvalhuunit ommaq uma vana moodu perrä alalõ püsünü, sh. huunõq päähuunõ iin olõva platsi ümbre. 20. aastasaa tõsõl poolõl om mõisasüäme lähkühe ehitet hulgahna vahtsit majjo, tuuga om Väimälä muutunu peris suurõs alõvigus.

## Kar'amõisaq

*Haigri
*Korgõmäe
*Põõna
*Väiso

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq

## Välisllingiq

*Väimälä mõisa kotsilõ või kaiaq Eesti mõisaportaalist
Varbusõ mõisa

**Varbusõ mõisa** (sks. k. *Warbus*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Kanepi valla alal. Mõisa jaeti 18. aastasaa kolmandal veerändil ärq Väimälä mõisast.

## Inemiseq

*Pikkä aigu oll' mõisa Schulmannõ perekunna käen.
*Perämäne umanik oll' 1887. aastagast Samson-Himmelstjerna Harald Gustav.

## Huunõq

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Võro mõisa

**Võro mõisa** (sks. k. *Werrohof*) oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan Võro liina kotussõ pääl. Edimäne tiidüs mõisast om aastagast 1590.

## Inemiseq

*Edimäne umanik oll' Mülleri Charlotte Amalie.
*1784. aastagast oll' Võro mõisa kroonumõisa.

## Huunõq

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Uibojärve mõisa

**Uibojärve mõisa** (sks. k. *Appelsee*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa jaeti ärq Pardsi mõisast 1805. aastagal. 

## Inemiseq

*Edimäne umanik oll' major Wulfi Conrad Wilhelm.
*Mõisa perämäne umanik oll' 1899. aastagast Puusepä Friedrich.

## Huunõq

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Viira mõisa

**Viira mõisa** (sks. k. *Wiera*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa jaeti 16. rehekuu pääväl 1770 ärq Pardsi mõisast.

## Inemiseq

*Edimäne umanik oll' Brandti Georg Johann.
*Perämäne umanik oll' 1894. aastagast Dahlbergi Woldemar Ernst.

## Huunõq

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Timo mõisa

**Timo mõisa** (sks. k. *Klein-Koiküll-Kirrumpäh*) oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa eräldediq 1795. ja 1811. a. vaihhõl Vahtsõ-Koiola mõisast. Timo mõisa oll' kõik aig riigimõisa.

## Inemiseq

## Huunõq

## Kar'amõisaq

*Maas'ka

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Kähri mõisa

**Kähri mõisa** (sks. k. *Heimadra*) oll' riigimõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa jaeti 18. aastagasaa keskel ärq Vana-Koiola mõisast. Kähri mõisa oll' kõik aig riigimõisa.

## Inemiseq

## Huunõq

## Kar'amõisaq

*Lepä

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Vahtsõ-Koiola mõisa

**Vahtsõ-Koiola mõisa** (sks. k. *Neu-Koiküll-Kirrumpäh*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Veriora valla alal. Mõisa jaeti 1744. ja 1751. a. vaihhõl ärq Vana-Koiola mõisast.

## Inemiseq

*1. mahlakuu pääväl 1800 kinke keisri Paul I mõisa ukaasigaq Brandti Annalõ.
*Perämäne umanik oll' 1908. aastagast paron Krüdeneri Edgar.

## Huunõq

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq
Tüüstüs

**Tüüstüs** om laembalt võttõn egäsugumadsõq äriq, miä määntsegi ütidse meetodi perrä kassu loovaq, nigu näütüses muusigatüüstüs, autotüüstüs vai metalitüüstüs. 

## Kaeq viil
* Autotüüstüs
* Energeetiga
* Muusigatüüstüs

Katõgooria:Tüüstüs
Eläjäarstitiidüs

**Eläjäarstitiidüs** vai **veterinaaria** om tiidüs, miä uur eläjide tõpi, eläjide produktiivsusõ nõstmisõ küsümüisi ja eläjide tõpi ärqhoitmisõ võimaluisi inemiisil. 

Katõgooria:Eläjäarstitiidüs
Erootiga

**Erootiga** om inemise seksuaalsust ja erootilist armastust putva ütiskunnaelo ja kultuurinättüisi ni naidõ mano käüvide tiidmiisi valdkund.

Kitsamban mõttõn mõistõtas erootiga all periselt olnuid vai fantaasia vai kunstiteossidõga edesi annõtuid esteetilidselt rafineeritüisi erootiliidsi läbielämiisi ni naidõ lättit.


File:Female artistic nude.jpg
File:Male artistic nude.jpg
Mooste mõisa

**Mooste mõisa** (sks. k. *Moisekatz*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisahuunõq jääseq Mooste alõvikku Räpinä-Tarto tiist hummogu poolõ Mooste järve viirde ni noin tüütäs Mooste põhikuul. Moostõ mõisa läänist' 16. aastagasaa lõpon Poola kuning Batory Stefan Võnnu maakohtunigulõ Sturtzi Wilhelmile.

## Inemiseq

*Edimäne umanik oll' Sturtzi Wilhelm, pääle tedä Sturtzi Caspar.
*Roodsi aol mõisa riigistõdiq, agaq 1625 and' Roodsi kuning Gustav Adolf Moostõ mõisa ooberstilõ Güntersbergi Joachim Nicolausõlõ. Ku tuu kuuli, riigistõdiq mõisa vahtsõst. 
*1717 kinke Piitre I mõisa krahvilõ Jaguschinsky Paulilõ. 
*1810 läts Moostõ mõisa abielo kaudu paronilõ Nolckeni Axel Gustav Friedrichilõ (1767-1845).  
*Perämäne umanik oll' Nolckeni Axel Gustav, kiä elli Kuramaal. Moostõn elli agaq uma peregaq  rentnik Nolcken Gustav Eduard, kiä läts' 1918 Eestist Roodsi kaudu S'aksamaalõ.
*1920 mõisa riigistõdiq ni tuust aost pääle tüütäs mõisa härbänin kuul.

## Huunõq

Nolckeni Eduard muut' Mooste mõisa 20. aastagasaa alostusõn Lõuna-Eesti ütes ilosambas mõisakompleksis. Riia ehitüskunstnigu Reinbergi Augusti projekti perrä ehitet katõkõrdnõ heimatstiilin päähoonõq sai valmis 1909. aastagal. Huunõl om kiltkivikatus ni kulka ärklit ja karniise. 	 	

Korgõ sokligaq huunõl ommaq keerolidsõq ja häste dekoreeridüq detailiq. Mud'o krohvit huunõl ommaq aknidõ ja ussi piirdõq laoduq savikivest. 	 	
		 	
Mooste mõisa uhkusõs om Eesti üts kõgõ uhkõmpi historitsistlik kõrvalhuunidõ kompleks. Inämbüs noist om tett maakikivest ni kaunistõt savikivvegaq, minkast om luud keeroliidsi kirjo. 	 	

Ilosaq ommaq kaiaq val'tsõjamaja, viinavabrik, tall, laut, sepikuda jne. Nimmadaq tulõ viil suurt hulka värehtit, minkast pall'oq ommaq sama tsihi pääl. Lõpmalda illos om kellätorn, miä om ehitet mõisa ümbre olõva müürü nukatornis ja miä om saanuq inspirats'uuni keskaigsõst kandsiehitüskunstist. Mitte kongi muial Eestin ku Moosten olõ-õiq majandushuunil nii pall'o ilostuisi.

## Kar'amõisaq

*Jaani
*Kauksi
*Vahtsõmõisa

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq

## Välisllingiq

*Mooste mõisa kotsilõ või kaiaq Eesti mõisaportaalist
Kirändüs

**Kirändüs** vai **literatuur** (kõgõ laemban tähendüsen) om kirotõduq tekstiq, miä ommaq hariligult mõtõlduq kinkalõgi lugõmisõs, arvosaamisõs, läbielämises, pruukmisõs. Kirändüs om kultuurinättüs ja läbikäümise abinõvv.

## Kaeq viil
* Võro kirändüs

Katõgooria:Kirändüs
Pardsi mõisa

**Pardsi mõisa** (sks. k. *Parzimois*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Põlva valla alal. Mõisa päähoonõq om Pardsi külän.  

## Inemiseq

*17. aastagasaal kuulu mõisa Tarto Ülikooli luujalõ Skytte Johannilõ. 
*1660 kuulu mõisa Tarto komandandilõ kindralmajor Koskülli Andreasõlõ.
*Pääle Põh'asõta vaiht' mõisa mitmit umanikkõ.
*1820 ost' mõisa kihlkunnakohtunik Samson von Himmelstjerna Georg Friedrich. 
*1840-1919 oll' mõisa Müthelide käen. 
*1904-1919 oll' perämäne umanik Mütheli Wilhelm Emmanuel.

## Huunõq

Mõisa päähoonõq om 19. aastagasaa tõsõl poolõl ehitet ütekõrdnõ puhta vuugigaq savikivimaja. Päähoonõq  om alalõ püsünü inämbvähämb sääntsenäq niguq tä ehitediq. Ümbre ehitedült ommaq alalõ püsünüq viil paar kõrvalhoonõt päähuunõ ligidäl.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq

## Välisllingiq

*Joosu mõisa kotsilõ või kaiaq Eesti mõisaportaalist
Külä

**Külä** om väikene maa-elopaik, kon hariligult eläs kooni 300 alalist elänikku. Küläeläniguq loetasõq maarahvastigu hulka ni näide päämine tegevüsala om põllumajandus vai kalandus, perämädsel aol viil puhkõmajandus vai tüüstüs.

## Külli tüübiq

* Ahhilkülä
* Ridakülä
* Hajakülä
* Sumbkülä
* Huulitskülä

## Kaeq viil
* Hargla kihlkunna küläq
* Kanepi kihlkunna küläq
* Karula kihlkunna küläq
* Põlva kihlkunna küläq
* Rõugõ kihlkunna küläq
* Räpinä kihlkunna küläq
* Urvastõ kihlkunna küläq
* Vahtsõliina kihlkunna küläq

Katõgooria:Ütiskund
Katõgooria:Maatiidüs
Kuulma kaitsõala

**Kuulma kaitsõala** om kaitsõala Põlva kihlkunna hummogujaon Veriora ja Põlva vallan. Kaitsõala suurus om 40 ha ni tuu om luud 1983. aastagal Kuulma järve ni tuu põh'aveeren kasuja 130-aastagaidsi nõglapuiõga mõtsa kaitsmisõs.

## Kaeq viil

*Võromaa kaitsõalaq

## Välislingiq

*Kuulmajärve maastigukaitsõala kaitsõ-iinkiri
Kuulma järv

**Kuulma järv** om järv Põlva kihlkunna hummogujaon Veriora vallan. Järve suurus om 6,1 ha ja kõgõ suurõmb süvvüs 6 m. Kuulma järv om Kuulma kaitsõala pääl. Järve viirde jääs Kuulmajärve külä. 

Järve perveq olõ-iq korgõq, a ommaq sõski kõvaq. Pall'o om liivast viirt. Vesi lätt sügävämbäs aigopite, põhi om kõva, sügävämbän muanõ. Kalda veeren om hulga linaleokivve. Vesi om pruunikas ja paistus kehväste läbi (1,2 m).

## Viieläjäq ja -kasvoq

Huumustoitõlidsõn järven om kasvõ veidüq, 1973. a. löüti 7 lihti. Sõski või järven löüdäq haroldaisi ränivetikit, lammõlehelist jõõtakjast ja väikeist lõmmulehte.

katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Viciousõ Sid

**Viciousõ Sid** (Sid Vicious) oll' inglüse punkrocki laulja (1957-1979).

## Plaadiq

* *My Way/Something Else/C&#8217;mon Everybody* (1979, 12&#8221;, Barclay, Barclay 740 509)
* *Sid Sings* (1979, LP, Virgin, V2144)
* *Live* (1980, LP, Creative Industry Inc., JSR 21)
* *Vicious Burger* (1980, LP, UD-6535, VD 6336)
* *Love Kills N.Y.C.* (1985, LP, Konexion, KOMA 788020)
* *The Sid Vicious Experience &#8211; Jack Boots and Dirty Looks* (1986, LP, Antler 37)
* *The Idols With Sid Vicious* (1993, CD, Last Call Records, LC22289)
* *Never Mind the Reunion Here&#8217;s Sid Vicious* (1997, CD)
* *Sid Dead Live* (1997, CD, Anagram, PUNK 86)
* *Sid Vicious Sings* (1997, CD)
* *Vicious & Friends* (1998, CD, Dressed To Kill Records, Dress 602)
* *Better (to provoke a reaction than to react to a provocation)* (1999, CD, Almafame, YEAAH6)
* *Probably His Last Ever Interview* (2000, CD, OZIT, OZITCD62)
* *Better* (2001, CD)
* *Vive Le Rock* (2003, 2CD)
* *Too Fast To Live...* (2004, CD)
* *Naked & Ashamed* (7&#8221;, Wonderful Records, WO-73)
* *Sid Live At Max&#8217;s Kansas City* (LP, JSR 21)
* *Sid Vicious* (LP, Innocent Records, JSR 21)
* *Sid Vicious McDonald Bros. Box* (3CD, Sound Solutions, 003)

## Filmiq

# Sex Pistols Number One (1976, dir. Derek Jarman) 
# Will Your Son Turn into Sid Vicious? (1978) 
# Mr. Mike's Mondo Video (1979, dir. Michael O'Donoghue) 
# The Punk Rock Movie (1979, dir. Don Letts) 
# The Great Rock'n'Roll Swindle (1980, dir. Julian Temple, VHS/DVD) 
# DOA (1981, dir. Lech Kowalski) 
# Buried Alive (1991, Sex Pistols) 
# Decade (1991, Sex Pistols) 
# Bollocks to Every (1995, Sex Pistols) 
# Filth to Fury (1995, Sex Pistols) 
# Classic Chaotic (1996, Sex Pistols) 
# Kill the Hippies (1996, Sex Pistols, VHS) 
# The Filth and The Fury (2000, dir. Julien Temple, VHS/NTSC/DVD) 
# Live at the Longhorn (2001, Sex Pistols) 
# Live at Winterland (2001, Sex Pistols, DVD) 
# Never Mind the Bollocks Here's the Sex Pistols (2002, Sex Pistols, VHS/DVD) 
# Punk Rockers (2003, Sex Pistols, DVD) 
# Blood on the Turntable: The Sex Pistols (2004, dir. Steve Crabtree) 
# Music Box Biographical Collection (2005, Sex Pistols, DVD) 
# Punk Icons (2006, Sex Pistols, DVD) 
# Chaos! Ex Pistols Secret History: The Dave Goodman Story (2007, Sex Pistols, DVD) 
# Pirates of Destiny (2007, dir. Tõnu Trubetsky, DVD) 
# Rock Case Studies (2007, Sex Pistols, DVD)
# In Search of Sid (2009, BBC Radio 4, Jah Wobble)

## Kirändüs

* Anne Beverley, *The Sid Vicious Family album* (1980, Virgin Books)
* Gerald Cole, *Sid And Nancy* (1986, Methuen) 
* Alex Cox & Abbe Wool, *Sid And Nancy* (1986, Faber and Faber) 
* Keith Bateson and Alan Parker, *Sid&#8217;s Way* (1991, Omnibus Press)
* Tom Stockdale, *Sid Vicious. They Died Too Young* (1995, Parragon)
* Malcolm Butt, *Sid Vicious. Rock&#8216;n&#8217;Roll Star* (1997, Plexus)
* David Dalton, *El Sid* (1998, St. Martin&#8217;s Griffin)
* Sid Vicious, *Too Fast To Live...Too Young to Die* (1999, Retro Publishing)
* Alan Parker, *Vicious. Too Fast To Live...* (2004, Creation Books)

## Kaeq viil

* Rotteni Johnny

## Välislink

* groups.myspace.com
Luuduskaidsõq

**Luuduskaidsõq** om tegemiseq, mink tsihis om eläjä- ja kasvosortõ, luuduskeskkundõ ja -maiõ ni luudusõ kirivüse ja ilo alalõhoitminõ. 

## Kaeq viil

Võromaa kaitsõalaq
Świętochłowice

**Świętochłowice** om Lõuna-Poola liin, kon elli 2019. aastagal 49 557 inemist.

Katõgooria:Poola liinaq
Katowice

**Katowice** (s'aksa keelen *Kattowiz*) om liin Poola lõunajaon, aoluulidsõn Sileesiä piirkunnan Kłodnica ja Rawa jõõ veeren.

Katowicen eläs päält 303 314 (2014) inemise. 

Katowice sai liinaõigusõq aastagal 1865. Inne 1918. aastakka oll' liin pikkä aigo S'aksa võimu all. 1954–1956 oll' Katowice nimes Stalinogród. 

Katõgooria:Poola liinaq
Końskowola

**Końskowola** om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Kurówka jõõ veeren. Końskowolan elli 2004. aastagal 2188 inemist.

Katõgooria:Poola küläq
Vahtsõ-Roosa mõisa

**Vahtsõ-Roosa mõisa** om mõisa Hargla kihlkunnan Võromaal, Läti piiri veeren Vahtsõ-Roosa külän.

Vahtsõ-Roosa mõisat nimetedi varrampa ka Väiku-Laitsnas (s'aksa keelen *Klein-Laitzen*) ja Mõnistõ mõisa all 1821. aastani *Catherinenhof*. Tõisi teedüsside perrä oll' Vahtsõ-Roosa joba 1817 Rosenidõ perre umandusõn umaette mõisa. 


WMEE-exp2019-(089) Vastse-Roosa mõisa moonakatemaja.jpg|
WMEE-exp2019-(103) Vastse-Roosa veskid.jpg|
WMEE-exp2019-(097) Vastse-Roosa veski.jpg|
WMEE-exp2019-(093) Vastse-Roosa veski ja pais.jpg|
WMEE-exp2019-(107) Vastse-Roosa mõisa abihoone varemed.jpg|


## Kaeq viil
*Hargla kihlkunna mõisaq

## Välislingiq
*Vahtsõ-Roosa mõisa kotsilõ internetilehen "Vastse-Roosa Teataja"

Katõgooria:Harglõ kihlkunna mõisaq
Tartomaa

**Tartomaa** om aoluulinõ maakund Lõuna-Eestin. 

Tartomaa jääs Peipsi ja Võrtsjärve vaihhõlõ ni katõlõ poolõ Suurt Imäjõkõ. Maakunnast lõuna puul om Võromaa, õdagu puul Viljandimaa, põh'aõdagu puul Järvämaa ja põh'a puul Viromaa. Tartomaa keskus om Tarto liin. 

## Tartomaa kihlkunnaq

Tartomaal om 16 kihlkunda.

*Kamja
*Kodavere
*Kursi
*Laiusõ
*Maarja-Magdaleena
*Nõo
*Otõmpää
*Palamusõ
*Puhja
*Rannu
*Rõngu
*Sangastõ
*Tarto-Maarja
*Torma
*Võnnu
*Äksi

## Kaeq viil

*Tarto kiil
*Tarto maakund

## Välislingiq
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart Eesti folkloriste serverin Haldjas
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart EKI leheküle pääl
*Tartomaast Eesti mõisaportaalin
Järvämaa

**Järvämaa** (e.k. *Järvamaa*) om aoluulinõ maakund Kesk-Eestin. 

Järvämaast hummogu poolõ jääs Viromaa, lõuna poolõ jääseq Tarto- ja Viljandimaa ni õdagu poolõ Pärno- ja Harjomaa.

## Järvämaa kihlkunnaq

Järvämaal om 8 kihlkunda.

*Ambla
*Anna
*Järva-Jaani
*Järva-Madise
*Koeru
*Paide
*Peetri
*Türi

## Välislingiq
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart Eesti folkloriste serverin Haldjas
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart EKI leheküle pääl
*Järvämaast Eesti mõisaportaalin
Läänemaa

**Läänemaa** om aoluulinõ maakund Õdagu-Eestin. 

Läänemaast põh'ahummogu poolõ jääs Harjomaa, lõunahummogu poolõ Pärnomaa ja lõuna poolõ Saarõmaa. Hiiomaa oll' Läänemaa osa 16. aastasaa lõpost 1946. aastaganiq.

## Läänemaa kihlkunnaq

Läänemaal om 17 kihlkunda.

*Emmaste
*Hanila
*Karuse
*Kirbla
*Kullamaa
*Käina
*Lihula
*Lääne-Nigula
*Martna
*Märjamaa
*Noarootsi
*Pühalepa
*Reigi
*Ridala
*Varbla
*Vigala
*Vormsi

## Välislingiq
* Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart Eesti folkloriste serverin Haldjas
* Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart EKI leheküle pääl
* Läänemaast Eesti mõisaportaalin


Katõgooria:Eesti
Katõgooria:Eesti muistidsõq maakunnaq
Katõgooria:Eesti aoluulidsõq maakunnaq
Pärnomaa

**Pärnomaa** om aoluulinõ maakund Lõunaõdagu-Eestin. 

Pärnomaast põh'a poolõ jääs Harjomaa, põh'ahummogu poolõ Järvämaa, hummogu poolõ Viljandimaa ja põh'aõdagu poolõ Läänemaa.

## Pärnomaa kihlkunnaq

Pärnomaal om 12 kihlkunda.

*Audru
*Halliste
*Häädemeeste
*Karksi
*Kihnu
*Mihkli
*Pärnu
*Pärnu-Jaagupi
*Saarde
*Tori
*Tõstamaa
*Vändra

## Välislingiq
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart Eesti folkloriste serverin Haldjas
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart EKI leheküle pääl
*Pärnomaast Eesti mõisaportaalin
Harjomaa

**Harjomaa** ehk **Har'omaa** (e.k. *Harjumaa*) om aoluulinõ maakund Põh'a-Eestin Soomõ lahõ veeren. 

Harjomaast hummogu poolõ jääväq Viromaa ja Järvämaa, lõuna poolõ jääs Pärnomaa ni õdagu poolõ Läänemaa.

## Harjomaa kihlkunnaq

Harjomaal om 12 kihlkunda.

*Hageri
*Harju-Jaani
*Harju-Madise
*Juuru
*Jõelähtme
*Jüri
*Keila
*Kose
*Kuusalu
*Nissi
*Rapla
*Risti

## Välislingiq
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart Eesti folkloriste serverin Haldjas
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart EKI leheküle pääl
*Harjomaast Eesti mõisaportaalin
Saarõmaa

**Saarõmaa** om aoluulinõ maakund Õdagu-Eestin. 

Saarõmaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa. 

Saarõmaa põlistrahvast kutsutas saarlaisis.

## Saarõmaa kihlkunnaq

Saarõmaal om 13 kihlkunda.

* Anseküla
* Jaani
* Jämaja
* Kaarma
* Karja
* Kihelkonna
* Kärla
* Muhu
* Mustjala
* Pöide
* Püha
* Ruhnu
* Valjala

## Kaeq viil
* Saarõmaa (saar)

## Välislingiq
* Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart Eesti folkloriste serverin Haldjas
* Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart EKI leheküle pääl
* Saarõmaast Eesti mõisaportaalin


Katõgooria:Eesti
Katõgooria:Eesti muistidsõq maakunnaq
Katõgooria:Eesti aoluulidsõq maakunnaq
Valgamaa

**Valgamaa** (läti keelen *Valkas apriņķis*) om aoluulinõ maakund Põh'a-Lätin ja Lõuna-Eestin. 

Valga maakund (vai Valga kreis) tetti 1783. aastagal Katariina II otsussõgaq Riia ja C&#275;sise maakunna ossist. Suurõmbalt jaolt jäi tuu Läti alalõ, Eesti alalõ jäi Lukõ ja Härgmäe kant.

1920. aastagal tetti Eesti Vabariigi Valga maakund, kohe võeti pääle Valgamaa Eesti osa viil Võromaa, Tartomaa ja Viljandimaa tükke. Tuu maakund kaotõdiq 1950. aastagal, ku Eesti valitsõmisütsüisis saiq rajooniq.

## Valgamaa kihlkunnaq

Valgamaal om 11 kihlkunda, noist 9 ommaq Läti alal ja 2 - Lukõ ja Härgmäe - küünüsseq Eesti alalõ.

## Välislingiq
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart Eesti folkloriste serverin Haldjas
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart EKI leheküle pääl
* Valgamaa aoluust Valga muusõumi lehe pääl
Viromaa

**Viromaa** (e.k. *Virumaa*, sks.k. *Wierland*) om aoluulinõ maakund Põh'a-Eestin. 

Viromaa jääs Soomõ lahõ ja Peipsi järve vaihhõlõ. Maakunnast lõuna puul om Tartomaa ni õdagu puul ommaq Järvämaa ja Harjomaa. Viromaa perrä ommaq suumlasõq naanuq Eestit kutsma *Viros*.

Viromaa põlistrahvast kutsutas virolaisis (e.k. *virulane*).  

## Viromaa kihlkunnaq

Viromaal om 11 kihlkunda.

*Haljala
*Iisaku
*Jõhvi
*Kadrina
*Lüganuse
*Rakvere
*Simuna
*Vaivara
*Viru-Jaagupi
*Viru-Nigula
*Väike-Maarja

## Välislingiq
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart Eesti folkloriste serverin Haldjas
*Eesti aoluuliidsi maakundõ ja kihlkundõ kaart EKI leheküle pääl
*Viromaast Eesti mõisaportaalin
*Virolaisist inglüskeelitsen Vikipeediän
Räpinä kihlkund

**Räpinä kihlkund** om kihlkund Võromaa hummogujaon. Räpinä kihlkunnast hummogu poolõ jääväq  Peipsi järv ja Lämmijärv ni Setomaa, lõuna poolõ Vahtsõliina kihlkund ni õdagu poolõ Põlva kihlkund ja Tartomaa Võnnu kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 550 km&sup2;.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq

*Räpinä liin om kihlkunna keskus.
*Mehikuurma alõvik
*Veriora alõvik
*Võõpso alõvik
*Räpinä kihlkunna külli nimekiri

## Luudus

*Jõõq
*Järveq
*Suuq
*Mäeq
*Oroq

## Aolugu

Räpinä kihlkund tetti 1630. aastagal Põlva ja Võnnu kihlkunna hummogujaost.

### Kihlkunna mõisaq
20. aastagasaa algusõn Räpinä kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 

*Kahkva (Kachkowa) perismõisa
*Miikse (Meeks) perismõisa
*Mägiotsa (Katharinenhof) Räpinä kõrvalmõisa
*Naha (Nahha) Miikse kõrvalmõisa
*Palo (Pallamõis) perismõisa
*Rahumäe (Friedholm) perismõisa
*Raigla (Raigla) Räpinä kõrvalmõisa
*Räpinä (Rappin) perismõisa
*Toolamaa (Tolama) perismõisa
*Veriora (Paulenhof) perismõisa
*Võõpso (Wöbs) Räpinä kõrvalmõisa

## Kiil, kultuur ja haridus

### Kiil
Üts näütüs Räpinä kihlkunna keelest. *Mu vanaesä käänöq kolm vuure hobõsõga Talinah. Talvinõ aig, lännöväq puu riiga, riil es olõq raudo all. Ku minemä naanovaq, sõs võtnovaq kõõvopuust rii tallaq üteh. Nuuq olnuvaq puust paan'tõdovaq niisama nigu rii jalassõq. Ku üteq tallaq arq kulluvaq, sis pan'tevaq tõõsõq ala. Vanaesä aigo es olõq raudreke olnuke sukugeq. Taa raud om illakult tulnuq vällä, rauda oll' tol aol niivõrd vähä, et riile ala panda es jakkoq. Suvõl sõõdivaq puutelgiga ratastõga, rattil ka es olõq ravva raasogeq. Es olõq ratta määret kah. Ku kohe mintü, sõs kos tii veereh konna nättö, tõmmato rattatsõõr otsast ja panto konn sinnäq ratta naba sisse. Tuu oll' määrde iist.* 

*Mino emäesä aigo olnu moodoh soldannõ köütmene. Kuninga kullus olnuq sis väega pikk, mõtlõq katskümmend viis aastakka oll' teenüske aig! Ku teenüskehe võtmene olnuq, sõs poissa püvvetö, aetovaq pääq paljast, sõs köödetöväq kaplogaq kinniq va viidö Vinnemaalõ nigu vange. Es tahavaq jo minnäq. Kiä vähägi sai, läts' paossehe. Kes es jõvvaq paedaq, visas' tuhka püüdjile vasta silme, tuhk oll' jo tollõ jaost karmanehe valmist pant. Ja kui muu es autaq, karas' kõiki rõõvastõga jõkkõ vai järve, es tulõq viist välläge enne ku otsjaq kadonuq. Hirmus mõtõldagiq! Poiskõsõn viiäs su arq, ku sõast ello jäät ja ütskõrd kodopaika tagasi saat, olt vana puujalaga sant vai muido vigalanõ.* (Kõnõlnuq Aruste Viido Naha küläst, sündünüq 1876. Jutt om perit raamadust "Võru keel".)

### Kooliq

*Räpinä kihlkunna kuulõ nimekiri

### Latsiaiaq

### Kultuuriasotusõq

### Sport

## Majandus

## Kuulsambaq inemiseq

*Schmalzi Hermann Julius
*Voolaine Paulopriit
*Ilvese Aapo

## Kaeq viil

## Kirändüs

* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
* "Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus", Tarto, 1926

## Välislingiq
*Räpinä kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
*Räpinä kihlkund Rückeri Carl Gottliebi 1839. aastaga  Liivimaa spetsiaalkaardi pääl
*Räpinä kihlkunna rahvarõivaq rahvarõivaportaalin

Katõgooria:Räpinä kihlkund
Katõgooria:Võromaa
Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq