open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Väikene Palojärv

**Väikene Palojärv** vai **Kogrõjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan Ihamarust põh'a puul. Tä om piaaigu vana Võro-Tarto tii veeren (tuust õdagu puul) mõtsa sisen. Tõsõl puul tiid om Palojärv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Herrmanni lomp

**Herrmanni lomp** vai **Herrmanni Jaani lomp** vai **Herrmanni lump** om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Haavalehelomp

**Haavalehelomp** vai **Haavalehelump** om lump Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kõrrõ lomp

**Kõrrõ lomp** vai **Kõrrõ lump** om lump Kanepi ja Kamja kihlkunna piiri pääl Valgjärve vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Pikäjärv

**Pikäjärv** vai **Pikkjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan. Järve veeren om Pikäjärve mõisa.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Õdagumeresoomõ keeleq

**Õdagumeresoomõ keeleq** om rühm soomõ-ugri kiili, midä kõnõldas põhilidsõlt Õdagumere piirkunnan. 

## Lõunõrühm
Õdagumeresoomõ kiili lõunõrühmä kuulusõq liivi, eesti, vad'a ja lõunõeesti kiil, sh võro kiil ja seto kiil. Lõunõeesti kiilt om traditsioonilidsõlt peet eesti keele murdõrühmäs.

## Põh'arühm
Õdagumeresoomõ kiili põh'arühmä kuulusõq soomõ, ingerikar'ala vai isuri, kar'ala ja vepsä kiil. Sagõhõhe peetäs eräle õdagumeresoomõ keelis ka aunusõkar'ala vai livvi ja lüüdi kiilt, a mõnikõrd ka Roodsin ammõtligult veidembüskeeles tunnistõdut meä kiilt (*meänkieli*) ja Norran niisama ammõtligult veidembüskeeles tunnistõdut kveeni kiilt (*kainun kieli*).

## Kiräkeeleq

Riigikeele staatusõga kiräkiil om eesti ja soomõ keelel. Tõisist õdagumeresoomõ keelist om uma kiräkiil olõman liivi, vepsä, kar'ala, aunusõkar'ala ja võro keelel. Trüküsõnna ilmus ka meä, kveeni, seto, mulgi ja vad'a keelen, a tüütävit kiräkeele standardiid olõ-i naidõ kiili jaos luud.  

## Välislingiq

*Uralic languages (Salminen 2003)
*Õdagumeresoomõ kiili sõnavara esiqeräsüisi näütäv Swadeshi nimekiri
Halapuu linaläpüq

**Halapuu linaläpüq** ommaq läpüq Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kõiviksuu lomp

**Kõiviksuu lomp** om inemise tett lump Kanepi kihlkunnan Otõmpää vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kapstoja lump

**Kapstoja lump** vai **Kapstaoja lump** vai **Kapstoja lomp** om lump Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kerigumäe järv

**Kerigumäe järv** vai **Kerikumäe järv** vai **Ker'komäe järv** vai **Kerkomäe järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan Kerigumäe külä man. 

Järve põh'a- ja hummoguviir om liivanõ, lõunõ- ja õdaguviir soinõ. 

Järve tulõ vett lähkonolõvist Pundsu, Kõrb- ja Linnasjärvest nink suust, miä järve ümbre om. Vesi juusk järvest vällä Pedejä jõkkõ. Viivaihtus om väikene: aastagan vaihtus viist ärq umbõs 4/5.

Kerigumäe järv, Järvesuu ja mõts näide ümbre moodustasõq Kerigumäe maastigukaitsõala.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Järven kasus vesilobeeliat ja järv-lahnarohto nink tõisi haruldaisi kasvõ. 

Päämäne kala om ahhun.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kõrkõnijärv

**Kõrkõnijärv** [.Kõrkõnijärv] om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Külimitü järv

**Külimitü järv** vai **Külümitü järv** om järvekene Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan. Tä om Pedejä järvest veitse õdagu puul ja Kerigumäe järvest veitse lõunõõdagu puul.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Küläoro järv

**Küläoro järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan Küläoro ja Juraski külä vaihõl. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Rautina järv

**Rautina järv** om järv Karula ja Lukõ kihlkunna piiri pääl Karula vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Katõgooria:Lukõ kihlkunna järveq
Kõvõra järv

**Kõvõra järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Murati järv

**Murati järv** om järv Vahtsõliina ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl Haani vallan Murati külän. 

Murati järve suurus om 66,6 ha, tuust 9,5 ha om Lätin. 

Järve juuskvaq sisse Kuura jõgi ja Allumäe oja nink järvest vällä juusk Vaidva jõgi. Vesi vaihtus ärq kipõstõ, 5-6 nädäli takast. Järv om pehme viiga.

Murati järve põh'aveeren oll' umal aol Murati kar'amõisa, miä kuulu Ruusmäe mõisalõ.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq latik, särg, ahhun, haug, rutas ja kusk. 

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Munakülä järv

**Munakülä järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mustjärv (Oravamõisa)

**Mustjärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan Oraval. Mustastjärvest veitse hummogu puul ommaq Solda järv ja Orava järv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Solda järv

**Solda järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan Orava mõisa man mõtsa sisen. Järve hummoguveeren om hää tsukõluskotus.  

Solda järvest veitse hummogu puul om Orava järv ja õdagu puul Mustjärv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Väikojärv

**Väiko järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Idinä järv

**Idinä järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. 

Idinä järvest nakkas pääle Idinä oja, miä juusk Kuura jõkkõ.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Hino järv

**Hino järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Hino, Siksälä ja Kimalasõ külä vaihõl. Tä om Haani korgustigu kõgõ suurõmb järv (suurust 198,8 ha).

Järve viir om käänolinõ, kotussidõ korgõ ja inämbüisi liivanõ. Järven om säidse mõtsast saart. Innembide om järv suurõmb olnuq ja võtnuq Mustajärve kah hindä ala.

Hino järvest juusk vesi vällä Siksälä ojja ja säält Pedejä jõkkõ. Vesi vaihtus ärq umbõs kolmõ aastaga. 

Õkvalt Hino järve kõrval (hummogu puul) om timäst hulka vähämb Mustjärv. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Hino järven om pall'o kallo. Noist tähtsämbäq ommaq särg, latik, ahhun. Järve veeren eläs pall'o tsirkõ.

## Kaeq viil
*Hino järve kaitsõala

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kõrbjärv (Pundsu)

**Kõrbjärv** vai **Pundsu Kõrbjärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä om õkvalt Kerigumäe järve kõrval, tuust hummogu puul. Ligidäl ommaq viil Pundsu järv, Linnasjärv ja Mudajärv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kisõjärv

**Kisõjärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Kärinä külä man. Timä ümbre om viil 6 vähämbät järve üten minga tä moodustas Kisõjärve järvistü. 

Kisõjärve järvistü ja Kisõjärve suu kaitsõs om 1983. a. luud Kisõjärve maastigukaitsõala. 

## Viieläjäq ja -kasvoq
Kallost ommaq tähtsämbäq särg ja ahhun, veidemb om  haugõ. Püvvet om viil rutast, kuskõ, latikat, kokrõ jt.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Linnasjärv

**Linnasjärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Kerigumäe järve lähkon (tuust hummogu puul). Linnasjärve ja Kerigumäe järve vaihõl ommaq viil Pundsu järv, Kõrbjärv ja Mudajärv. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mikeli järv

**Mikeli järv** vai **Mikõli järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mägialonõ järv

**Mägialonõ järv** vai **Mägialodsõjärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä kuulus Kisõjärve järvistühe.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Mustjärv (Siksälä)

**Mustjärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Tä om õkvalt Hino järve kõrval, tuust veitse hummogu puul. Innembide, ku Hino järv suurõmb oll', kuulu Mustjärv kah tuu ala. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Märä järv

**Märä järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Põrstõ järv

**Põrstõ järv** [.Põrstõ järv] om järv Vahtsõliina kihlkunna ja Setomaa, Vahtsõliina ja Miss'o valla piiri pääl. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Ritska järv

**Ritska järv** [Rits'ka järv] vai **Ritsika järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Saarjärv (Miss'o)

**Saarjärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Miss'o kandin. 

Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Sika sulg

**Sika sulg** om ülessulut järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan. Järvest juusk läbi Siksälä oja. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Pahijärv

**Pahijärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Põnni külä man. Pahijärv kuulus Kisõjärve järvistühe. 

Kinniqkasumisõ peräst om Pahijärv lännüq katõs osas: Põh'a-Pahijärves ja Lõuna-Pahijärves. 

Lõuna-Pahijärvest nakkas pääle Vinnora.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Pahijärven kasus üle 15 lihi haruldaisi vetikit.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Pulli järv

**Pulli järv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan Miss'o alõvigu ja Pulli külä vaihõl. 

Järvest juusk vesi kraavi kaudu läbi Saarjärve Pedejä jõkkõ. Vesi vaihtus ärq umbõs kolmõ aastaga.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Järven om pall'o haruldaisi kasvõ. Päämädseq kalaq ommaq särg, ahhun, haug ja kusk.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Kalijärv

**Kalijärv** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan Voki-Tammõ külä man. 

Järve vesi vaihtus ärq 0,4 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Korgõsilla sulg

**Korgõsilla sulg** om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Lasva järv

**Lasva järv** [.Lasva järv] om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Noodasjärv

**Noodasjärv** vai **Nuudasjärv** [.Nuudasjärv] om järv Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq 26 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Ahitsõ järv

**Ahitsõ järv** vai **Ahitsa järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kahrila järv

**Kahrila järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Tä om Rõugõ ürgoron, häste pikk ja kitsas. 

Vesi vaihtus ärq 6,3 kõrda aastagan. Järve põhi om inämbüisi ruusanõ, kotussidõ om muta.


Kahrila järv 01.JPG
Kahrila järv 02.JPG


## Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq särg, ahhun ja haug.

## Kaeq viil
*Rõugõ järvistü

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kurgjärv

**Kurgjärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan Kurgjärve külän. Kurgjärvest mõnisada miitret hummogu puul om Väikjärv.

Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Liinjärv

**Liinjärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Timä nimi om tulnuq Liinamäest vai sõnast *liin* (kants).

## Viieläjäq ja -kasvoq

## Kaeq viil
*Rõugõ järvistü

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Suurjärv (Rõugõ)

**Suurjärv** vai **Rõugõ Suurjärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan Rõugõn. 

Timä kõgõ sügävämb kotus om 38 miitret, tuuga om tä Eesti kõgõ sügävämb järv.

Järve vesi vaihtus ärq 4 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

## Kaeq viil
* Rõugõ järvistü

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Väikjärv

**Väikjärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan Kurgjärve külä man. Väikjärvest mõnisada miitret õdagu puul om Kurgjärv. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Alajärv (Vahtsõ-Saalussõ)

**Alajärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Vahtsõ-Saalussõ külän. Õkvalt Alajärve kõrval (lõunaõdagu puul) om timäst suurõmb Kavadi järv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Alasjärv

**Alasjärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kakõnujärv

**Kakõnujärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Järvest nakkas pääle Korgõsilla uja.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kavadi järv

**Kavadi järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Vahtsõ-Saalussõ külän. 

Kavadi järv om väega käänolidsõ veere ja mitmõ saarõga, tuuperäst peetäs tedä Eesti ütes ilosambas järves.

Õkvalt Kavadi järve kõrval (põh'ahummogu puul) om Alajärv.

Järve vesi vaihtus ärq 4 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Kallost om kõgõ inämb särge, veidemb om latikut, ahunat, haugõ, sudakut, linaskit. Püvvet om viil kuskõ, lutsu, ruusärge jt.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kogrõjärv (Kuura)

**Kogrõjärv** vai **Kuura kogrõjärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Leoski järv

**Leoski järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Leoski külä man. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Maiori järv

**Maiori järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Eesti-Läti piiri lähkon. Järvest juusk läbi Allumäe oja. 

Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Salujärv

**Salujärv** vai **Mahtja järv** vai **Tallikõsõ järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Mahtja külä man. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Vaskna järv

**Vaskna järv** [Vask'na järv] om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tuuljärv

**Tuuljärv** (Suur Plaksi järv) om järv Plaksi külän Rõugõ vallan Võromaal. Tuuljärv om põh'ahummogu-lõunaõdagu tsihiline väikujärv, mink suurus om 3,5 hektärri. Tuuljärv sais 257 miitre korgul merepinnast ja om Eesti kõgõ korgõmbal ollõv järv. Kõgõ suurõmb süvvüs om 18 miitret. Tuuljärve juusk Sillaniidü oja ja säält vällä Järveperä oja, miä juusk Vaskna järve. Tuuljärve perv om matal ja soinõ. 

## Perimüs
Tuuljärve kotsilõ om mitu perimüst.

Üts jutt pajatas Tuuljärve sündümisluu. Kalõvipoig oll' Pihkva puult tulnuq ja tahtsõ kõrras pikäle visadaq. Tuu jaos tõmmas' ta kässiga hindäle pääalodsõ, minkast sai Munamägi. Kalõvipoja vähkremisest sai Vaskna järv. Edimädsest jalasammust pääle nõsõmist saigi Tuuljärv, tõsõst Tuhkrijärv.

Tuuljärve nimi tullõv tuust, et sääl om kõgõ väiku lainõtus, eski ku tuult olõ-õi. Perimüse perrä tuud lainõtust tege järvevaim Beemodi armukõnõ Tsööma, kedä Beemot Lätimaalõ minnen Haanihe kõrda pidämä jätse.

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Väikene Kakõnujärv

**Väikene Kakõnujärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Väiku-Paltna järv

**Väiku-Paltna järv** vai **Väiku-Palkna järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Haani vallan Eesti-Läti piiri pääl. Tä om osa Väiku-Paltna maastigukaitsõalast. 

Järve suurus om 4,5 ha, minkast 4 ha om Eestin. Kõgõ suurõmb süvvüs om 31,9 miitret, tuuga om tä Eestin süvvüse poolõst tõnõ.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq ahhun, särg, haug, linask ja kogõr. 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Edejärv (Andsu)

**Edejärv** vai **Andsu Edejärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan. 

Andsu Edejärve ja Peräjärve nink näide ligembä ümbrüse kaitsõs om luud  Andsu järvi maastigukaitsõala.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Edejärv (Kolereinu)

**Edejärv** om järv Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna piiri pääl Võro vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna järveq
Juba järv

**Juba järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Räpo järv

**Räpo järv** om väiku järvekene Rõugõ kihlkunnan Võro vallan Räpol. Järv om õkvalt Võro-Vahtsõliina suurõtii kõrval perve all ja häste tii päält nätäq.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Verijärv

**Verijärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Võro vallan. 

Järv om Verijärve külän, midä kutstas ka Vahtsõ-Kasaritsa vai Kitsõmõisa külas.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kikkajärv

**Kikkajärv** om järv Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Tsooru järv

**Tsooru järv** om ülessulut järv Tsooru oja pääl Rõugõ kihlkunnan Antsla vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

## Pilte

WMEE-exp2019-(183) Tsooru.jpg
WMEE-exp2019-(176) Tsooru järv.jpg
WMEE-exp2019-(182) Tsooru järv.jpg
WMEE-exp2019-(180) Tsooru järv.jpg


Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kolodsi järv

**Kolodsi järv** vai **Kolotsi järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kelläri järv

**Kelläri järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan. 

Järvest nakkas pääle Vana-Saalussõ oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Kubija järv

**Kubija järv** vai **Kubja järv** om järv Rõugõ kihlkunnan Võro liinan. 

Järve vesi vaihtus ärq 12 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Jaugamõisa järveq

**Jaugamõisa järveq** ommaq järveq Karula kihlkunnan Antsla vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Kaugjärv

**Kaugjärv** om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Saarjärv (Karula)

**Saarjärv** vai **Suur Saarjärv** om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan. 

Saarjärvest nakkas pääle Mustjõgi. Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Suur Pehmejärv

**Suur Pehmejärv** vai **Pehmejärv** om järv Karula ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl Antsla vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq 9 kõrda aastagan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna järveq
Ähijärv

**Ähijärv** om järv Karula kihlkunnan Antsla vallan. Karula rahvuspargi 40 järvest om tä kõgõ suurõmb, pindala om täl ku 1,5 km läbimõõduga tsõõril. Viikorgus kõigus uma 60 cm aastagan. Pervejuun om väega ts'opilinõ üten hulga puulsaariga. Kõgõ suurõmb puulsaar om tammiga katõt korgõ Tammõmäe, ümbre ummaq suuq ni laugaq. Ähijärv lätt pistülidselt sügäväs, põhi om perve man liivanõ, a kesken om põhi rahudu ni muanõ. Ähijärve lõunõosan ommaq kolm saart (Sitiksaar, Linnusaar, Pajusaar), miä ummaq mõtsaga katõduq. Vesi om Ähijärven rohikaskõllanõ, toitainõrikas ni nõrga läbivooluga. 

Ähijärve põh'aõdaguperve mäenõlval kuusi all om muistinõ kalmõq Keriguasõq. Põh'aõdagukaldõl tegotsõs s'oo ilma aigo Karula rahvuspargi keskus.

Kirändüsen om taa järve ummaperrä jäädvüstänüq Kaalepi Ain uma "Ähijärve laulõn". Ähijärve ümbre kondaja või löüdäq hulganistõ sõa aost peri kaitsõkraavõ ni ka muido jälgi mõtsaveljo tegemiisist.
 
Rahvas om nännüq ja tiid kõnõldaq, et Ähijärven eläs Must pini, kiä tõõnõkõrd vällä tulõ. Üte jutusõ perrä läts hulk näiokõisi Ähijärve tsuklõma, õnnõ viimäne jäi kalda pääle märkmä, kas iks om hää vette minnäq. Tuupääle tull järvest must pini, kiä haukse, et viimäne tütrik piät ka tsuklõma minemä: "Naki taht süvväq!"

Tõõsõ küländ tuntu jutu perrä om järve pääl hummogilde päävänõsõngu aol näta Ähijärve telg. Sjoo om niimoodu tuuperäst, et Ähijärv jäi õkva Karula ni Antsla mõisa valduisi vaihõlõ. Mõlõmbaq mõisaherräq tahtsevaq hüvvä kalajärve hindäle saiaq, a sõs lepseväq ärq, et järv tulõ poolõs tetäq. Et viir kimmähe nätä olõs, andsevaq naq hobõsõlõ raudnaklu süvvä ja sõs sõidivaq üle järve. Ähijärve telge piten läts tsaariaol talvõtii – ku tuu päält ärq essüt, sõs võit järve ärq uppuq.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Ähijärv om väega hüä kalajärv.

## Välislink
*Maarja-Liisa Laanetu artikkel Ähijärvest, pdf-fail

## Kirändüs
*Aare Mäemets (1989) "Matk Eesti järvedele". Eesti Raamat. Tallinn

Katõgooria: Karula kihlkunna järveq
Haugjärv

**Haugjärv** vai **Haudjärv** om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan. 

Järv om mõtsa sisen. Timä suurus om 0,2 hektaari. Haugjärve lähkon om viil kats väikest järve - Raudjärv ja Türäjärv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Jaska järv

**Jaska järv** vai **Jaaska järv** om järv Karula kihlkunnan Karula vallan. 

Jaska järvest juusk läbi Mürgi oja. Järve vesi vaihtus ärq 3 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Aheru järv

**Aheru järv** vai **Kandsi järv** vai **Suurjärv** om järv Karula ja Harglõ kihlkunna piiri pääl. Tä om Karula korgõmaa kõgõ suurõmb järv, mõtsatsidõ mäki vaihõl. 

Aheru järvest juusk läbi Lannamõtsa oja.

Aheru järv om Õdagu-Võromaa järvist kõgõ suurõmb (234 ha).

Innembi om Aheru järvegaq üten tükün olnuq ka Mudajärv, miä täämbädses nakkas jo kinniq kasuma.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Aheru järve peetäs Eesti ütes parõmbas kalajärves. Sääl elässeq särg, latik, nurg, kusk, haug, sudak, veidemb om ahunat.

Vähäle miildüs kah järv väega, a pall'o tedä inämb alalõ ei olõq. Tuttpütüq, järvekauriq, jõgitiiruq ja pardsiq tahtvaq siiäq umma pessä tetäq. 

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Kuikli järv

**Kuikli järv** [.Kuikli järv] vai **Kuigli järv** om järv Karula kihlkunnan Karula vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Latsõjärveq

**Latsõjärveq** ommaq järveq Karula kihlkunnan Karula vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Madsa lump

**Madsa lump** om lump Karula kihlkunnan Karula vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Pikkjärv (Karula)

**Pikkjärv** vai **Karula Pikkjärv** om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Karulast põh'a puul Karula korgustigu põh'aveeren. Pikkjärv om kitsan hummogu-õdagu-tsihilidsen ürgoron.   

Pikkjärv saa vett lättist ja Piiriojast. Pikästjärvest juusk vällä Varõssõ oja. Vesi vaihtus aastagan ärq 4,6 kõrda.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq latik, särg, ahhun ja linask.

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Rebäsejärv

**Rebäsejärv** vai **Rebäsemõisa järv** om järv Karula kihlkunnan Karula vallan. 

Rebäsejärvest nakkas pääle Lannamõtsa oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Suur-Apja järv

**Suur Apja järv** vai **Koobassaarõ järv** om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Apja ja Koobassaarõ külä lähkon Karula korgustigu lõunõservän Karula riigipargin. 

Suurõst Apja järvest nakkas pääle Harglõ oja. Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Järven om pall'o haruldaisi plankterit. Kallost elässeq sääl ahhun, kogõr, särg, haug ja linask.

## Kaeq viil
*Väikene Apja järv

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Türäjärv

**Türäjärv** om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan. 

Järve suurus om 0,2 hektaari. Türäjärv om mõtsa sisen, timä veeren kasusõq kuusõq ja pedäjäq. Järve veereq ommaq küländ soitsõq. 

Järv om piklik, põh'aõdagust lõunõhummoguhe. Lõunõveerest juusk läbi uja. 

Türäjärvest õdagu puul om viil kats väikest järve - Haugjärv ja Raudjärv. Järvest hummogu puul ommaq Lahendigumäeq.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Järve veeren om majaja pesä.

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Väikene Apja järv

**Väikene Apja järv** om järv Karula kihlkunnan Karula vallan Apja külä lähkon Karula riigipargin. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

## Kaeq viil
*Suur Apja järv

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Korijärv

**Korijärv** vai **Koosa järv** om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Tirgu järv

**Tirgu järv** om järv Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan. 

Järvest nakkas pääle Tirgu oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Äniniidü lump

**Äniniidü lump** om lump Karula kihlkunnan Karula vallan Piiroja pääl. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Jaagusuu lomp

**Jaagusuu lomp** vai **Jaagusuu lump** om lump Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Nigle järv

**Nigle järv** om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Mõnistõ järv

**Mõnistõ järv** om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Piitre järv

**Piitre järv** vai **Piitrejärv** om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan. Järv om uma nime saanuq Tammõ Piitre perrä.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Põrgujärv (Ubajärv)

**Põrgujärv** vai **Peräjärv** vai **Väiku Ubajärv** om järv Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Ubajärv

**Ubajärv**, varrampa ka **Ubahavva** **järv**, om järv Harglõ kihlkunnan Koemõtsa külän. 

Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.

Ubajärv om tegünüq joq iäaol. Järve üts' ots om naanuq aogaq kinniq kasuma. Ümbre järve kasus liivanõ palomõts. A järve kaldõq ommaq muadsõq vai turbadsõq, viiri pääl om hõdso. Ubajärv om võet Karula rahvuspargi alaq.

Ubajärve vesi pia sais. Õnnõ ku suur'vesi tulõ, juusk kraavi müüdä vett ärq. Vesi om pruuni värmi ja sügävähe läbi ei paistuq. Päält Ubajärven tsuklõmist olõt niguq tatigaq kuun ja peris nilbõ. A tuu ei tiiq midägiq halva. Järve vesi olõ-õiq tsolginõ, viil ommaq õnnõ sääntseq ainõq seen, miä tegeväq tä nilbõs.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Kasvõ om hulga: om nii 23 liiki makrofüüte.

Kalost om kõgõ inämb särge, haugõ, ahunat, veidemb om kokrõ, latikat jt.
Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Vahtsõ-Roosa veskijärv

**Vahtsõ-Roosa veskijärv** om ülessulut järv Vaidva jõõ pääl  Harglõ kihlkunnan Mõnistõ vallan Vahtsõn-Roosan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Mustjärv (Savijärve)

**Mustjärv** vai **Haljasaarõ järv** vai **Abeli järv** om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Mudajärv (Aheru)

**Mudajärv** om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan. Innembide oll' tä Aheru järve osa.

Mudajärvest juusk läbi Lannamõtsa oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Raudjärv (Aheru)

**Raudjärv** om järv Karula kihlkunnan Taheva vallan. 

Järvekene om õnnõ 0,1 hektari suurunõ ja tä om mõtsa sisen. Raudjärve lähkon om viil kats väikest järve - Haugjärv ja Türäjärv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Karula kihlkunna järveq
Räimi järv

**Räimi järv** om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Pikksuut

**Pikksuut** vai **Limpri suut** om järv Harglõ kihlkunnan Taheva vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna järveq
Uja

**Uja** om luuduslinõ viikogo, kon vesi juusk ja miä om vähämb ku jõgi. 
 
## Kaeq viil

* Võromaa jõõq

Katõgooria:Viikogoq
Piirioja

**Piirioja** om mitmõ Võromaa uja nimi:
*Piirioja Hargla kihlkunnan 
*Piirioja Rõugõ kihlkunnan 
*Piirioja Urvastõ kihlkunnan 
*Piirioja Vahtsõliina kihlkunnan
Piiroja

**Piiroja** vai **Piiruja** om mitmõ Võromaa uja nimi:
*Piiroja Karula kihlkunnan 
*Piiruja Vahtsõliina kihlkunnan
Vahtsõkivi oja

**Vahtsõkivi oja** om mitmõ Võromaa uja nimi:
*Vahtsõkivi oja Rõugõ kihlkunnan
*Vahtsõkivi oja Urvastõ kihlkunnan
Verioja

**Verioja** om mitmõ Võromaa uja nimi:
*Verioja Kanepi kihlkunnan
*Verioja Karula kihlkunnan
*Verioja Põlva kihlkunnan
*Verioja Rõugõ kihlkunnan
*Verioja Räpinä kihlkunnan
*Verioja Urvastõ kihlkunnan
Ah'a jõgi

**Ah'a jõgi**  om jõgi Võromaal ja Tartomaal. Tä om Imäjõõ kõgõ suurõmb hääpoolinõ harojõgi (juusk sinnäq Peipsist 8,8 km kavvusõl) ja tä nakkas pääle Erästvere järvest. Alambjoosul om Ah'a jõgi laivatav. Keskjoosul om Saesaarõ hüdroeelektijaam. 

Ah'a jõkõ peetäs ütes Eesti ilosambas jõõs. Ülembjoosul om Tilleoro kaitsõala, keskjoosul Ah'a jõõ ürgoro maastigukaitsõala (18 km piki jõkõ). Ürgoron ommaq Valgõmõtsan, Kiidjärvel ja Taivaskual 12-20 miitre korgutsõq paeq (müürüq) - niinimitet taivaskuaq. 

Ah'a jõõ pääl tetäs pall'o kanuumatko ja muid matko.   


Ahja jõgi 2010 02.jpg
Ahja jõgi 2013 06.jpg
Ahja jõgi Kiidjärvel.jpg
Kassimäe paljand.jpg
Ahja jõgi, Läänistel, 2008.jpg


Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna jõõq
Albri uja

**Albri uja**  om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Loosu järvest, juusk läbi Albri järve nink lätt kur'a käe puult Võhandu jõkkõ.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Hilba oja

**Hilba oja**  om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kogrõjärvest Mõndsi külä man, juusk läbi Hilba järve ja joud kur'alt puult Ah'a jõkkõ. Alambjoosul om tä Kanepi ja Põlva kihlkunna piiris. 

Häält puult juusk Hilba ujja Mustajärve oja ja kur'alt puult Kruutusõ oja.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Kallatuma uja

**Kallatuma uja** vai **Kallatuma kraav** vai **Koiola uja** om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Vana-Koiola järvest nink juusk kur'a käe puult Kariujja paigan, kost Kariuja suuni jääs 6,8 km.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Karilatsi jõgi

**Karilatsi jõgi** vai **Leevi jõgi** om jõgi Kanepi, Põlva ja Kamja kihlkunnan. Tä nakkas pääle Sabõrna ja Valgjärve vaihõlt, Valgjärvest 2 km lõunahummogu puul nink juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ. Keskjoosul om tä Kanepi ja Kamja kihlkunna piiris. Alambjoosul Leevijõõ külän ommaq paisjärveq. 

Karilatsi jõkkõ juuskvaq kur'a poolõ päält Sulaoja ja Järvemäe oja nink hää poolõ päält Piigastõ oja. 

Jõõ perveq ommaq küländki korgõq ja järsoq.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Katõgooria:Kamja kihlkunna jõõq
Jaanioja

**Jaanioja**  om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Lutsu jõkkõ. 

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Kariuja

**Kariuja** om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Tilsi lähkost ja juusk Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 81,7 km.. 

Kotussidõ om Kariujja õgvõndõt. 

## Viieläjäq ja -kasvoq
Kariujan ommaq elänüq majajaq.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Kooskora oja

**Kooskora oja** om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Ah'a jõkkõ. 

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Korõli uja

**Korõli uja** om uja Põlva ja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ 1,8 km pääle Vagola järve.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Lepä uja

**Lepä uja** om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Põlvast veitse lõunõ puul. Tä nakkas pääle Kuruski küläst nink juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.  

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Lutsu jõgi

**Lutsu jõgi** om jõgi Võromaal (Põlva kihlkunnan) ja Tartomaal (Võnnu kihlkunnan). Tä nakkas pääle Saarjärvest, juusk sügävän ja kitsan, Rasinalt allpuul lajemban oron. Ah'a-Vanamõisan joud tä hää poolõ päält Ah'a jõkkõ. Kauksin om jõõ pääl ülessulut järv. 

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna jõõq
Orajõgi

**Orajõgi** om jõgi Võromaal. Tä nakkas pääle Kanepi kihlkunnast, a suurõmbalt jaolt juusk Põlva kihlkunnan. Orajõgi om Ah'a jõõ hääpoolinõ harojõgi.

Orajõõ läteq om Mustja külän kunagidsõ Johanneshofi talo man, Osola tiiristist 4 km põh'a puul. Ülembjoosul om jõgi egal puul süvendet ja õgvõndõt. Edimält lätt jõgi 0,5 km lõunahummogu poolõ, Mustja külä keskel käänd põh'ahummogu poolõ ja juusk pia 7 km, kooni Roosi külä ja Põlgastõ mõisani, õigõn sängün läbi kuivõndõt soistõ niite ja põldõ. Jõõ org nakkas vällä kujonõma viil Põlgastõ mõisa man. Põlgastõ mõisast 1,5 km allavuulu Kruuta külän Ojasaarõ talo kotsil käänd jõgi äkki põh'aõdaguhe, a kilomiitre peräst (Hainastõ talo man) käänd jälq põh'ahummoguhe ja joud 1,5 km peräst Mustajõõ küllä. Sääl lätt timäst üle Vana Võro tii. Saman suunan juuskõn lätt tä läbi Mäni ja Tilsi külä vaihõlt. Inne Vedoküllä käänd jõgi hummogu poolõ. Peräst Tilsi-Himmakülä tiid juusk Orajõkkõ hää käe puult uja, miä tulõ Pikästjärvest. Edesi tege jõgi 1,5 km pikutsõ haagi Vardja külä ja mõisa ala, pääle midä juusk tä juusk sügävän Põlva-Ahja-Luutsna ürgoron Ah'a jõõni vällä. Tä juusk läbi Koiolakülä, Meemaskülä, Mõtstõ ja Kuruski külä, käänd sõs hummogu poolõ Rosma küllä, kon Orajõkkõ juusk Peri uja. Pääle tuud juusk Orajõgi läbi Põlva liina ja sääl olõva ülessulut Põlva järve. Põlvast allpuul juusk jõgi läbi Tilsi (Orajõõ) ja Himmastõ külä nink lätt Eostõ külä man Ah'a jõkkõ. 

Orajõõ veeren om pall'o elämiisi ja põldõ, veidemb mõtsa. 1930. aastagil olliq jõõ pääl veskiq Vedokülan Kundzal (Konsa), Koiolakülän Poiol, Kuruski külän Raudsepäl, Rosma külän, Põlvan nink Tilsi (Orajõõ) külän Haukal ja Pihol.

Orajõgi om suurõ sadamisõga. Jõõ viipinna absoluutnõ korgus lätte man om 100 miitret ja suu man 35,3 m. Tuu tähendäs, et korgusvaih om 64,7 m ja keskmäne sadaminõ 1,66 m/km. Kõgõ suurõmb om sadaminõ inne Rosmat mõtsa sisen. 

Kallost om Orajõõst saad haugõ, särge, lepämaimu, rünti, viidikat, latikut, trullingut, hinki, ahunat ja lod'akalla.

## Kirändüs
*"Eesti jõed", Tarto Ülikooli Kirästüs, Tarto, 2001.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Määuja

**Määuja** vai **Mädäuja** vai **Ruidla kraav** om uja Põlva kihlkunnan. 

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Ostuja

**Ostuja** om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Mõtstõst veitse põh'a puul. Tä juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.  

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Peri uja

**Peri uja** om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Lauga järvest ja juusk Rosmal hää poolõ päält Orajõkkõ.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Rebäseuja

**Rebäseuja** om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Paidrast veitse põh'a puul. Tä juusk kur'a käe puult Võhandu jõkkõ. 

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Soe uja

**Soe uja** om uja Põlva kihlkunnan. Tä juusk põh'a puult Vagola järve.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Visseoja

**Visseoja** (30.03.1982 – 11.06.2014 ametlikult **Uibujärve oja**) om uja Põlva kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kivijärvest nink juusk hää käe puult Lutsu jõkkõ paigan, kost Lutsu jõõ suuni om 32 km. 

Uja juusk läbi Kiisa järve.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Veriuja (Põlva)

**Veriuja** om ujakõnõ Põlva kihlkunnan Vedo külän. Tä saa uma vii Vardja suust nink juusk kur'a käe puult Orajõkkõ.

Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Mädäjõgi

**Mädäjõgi** om jõgi Võro- ja Setomaal. Tä nakkas pääle Vahtsõliina kihlkunnast, a alambjoosul juusk Räpinä kihlkunna ja Setomaa piiri pite nink lõpus joud hää käe puult Võhandu jõkkõ Kürsä ja Pedäjäalostõ külä vaihõl, kost Võhandu suuni jääs 5,2 km. 

Katõgooria:Setomaa jõõq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Pahtpää oja

**Pahtpää oja** om uja Räpinä kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni om 18,2 km.

Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Rebäsmäe oja

**Rebäsmäe oja** om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest Nohipalon nink juusk kur'a poolõ päält Mädäjõkkõ. 

Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Savikuaoja

**Savikuaoja** vai **Haavapää oja** om uja Räpinä kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest nink juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 45,6 km.

Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Harglõ oja

**Harglõ oja** om uja Harglõ ja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Suurõst Apja järvest ja juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 8,6 km. 

Harglõ külä om Harglõ oja veeren ja arvada, et tä om saanuq uma nime uja perrä. Arvada, et uja nimi tähendäs tuud, et tegemist om suurõmba jõõ (Mustajõõ) harojõõga.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Karissöödä oja

**Karissöödä oja** om uja Harglõ kihlkunnan. Tä om 5 km pikk nink juusk kur'a poolõ päält Piitrejõkkõ paigan, kost Piitrejõõ suuni om 10,3 km.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Koiva jõgi

**Koiva jõgi** (läti keelen *Gauja*) om jõgi Läti- ja Võromaal (Hargla kihlkunnan). 

Jõõ pikkus om 452 km, tuust 26 km om Eesti ja Läti piiris. Jõgikunna suurus om 8900 km&sup2;, minkast Eestin om 1100 km&sup2;. 

Koiva jõgi om Lätin juuskvist jõkist kõgõ pikemb (Daugava om külh viil pikemb, a Läti piiren om tedä veidemb). Tä juusk läbi Gulbene, Alūksne, Valka, Valmiera, Cēsise ja Riia rajooni.

Koiva läteq om Elka mäe man Vidzeme korgustikun. Edimält juusk tä hummogu poolõ, tege suurõ kaari ümbre Vidzeme korgustigu, juusk läbi mitmõ järve ja lõpos lätt Liivi lahtõ Carnikava man. Õkvajuunt pite om lättest jõõ suuni õnnõ 90 kilomiitret. Koiva alambjoosult lätt kanal Daugava jõkkõ. Ülembjoosul olõ-iq jõõ perveq korgõq ja tuuperäst ujotas tä keväjide luhaq üle. Alambjoosul om jõõ org küländ sükäv ja sääl või nätäq liivakivimüüre.  

Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin om Mustjõgi.

Eestin om Koiva jõõ veeren kats kaitsõalla. Koiva ürgoro liivakivimüürega jago (oro lakjus om sääl 1-1,5 km ja süvvüs Siguldan 85 m) kuulus 1973. a. luud Gauja riigiparki (920 km&sup2;, keskus Siguldan). 

Vanast parvõtõdiq Koiva pääl palkõ. Täämbädsel pääväl tundvaq jõõst rõõmo kalameheq ja paadimatkajaq. Jõõ pääle om ehitet 9 väikest eelektrijaama.

## Harojõõq

* Hää käe poolidsõq: Augstupīte, Tulija, Uriekste, Tirza (80 km), Pīļupīte, Dzērve, Mustjõgi (79 km), Kaičupe, Stakļupīte, Streņčupīte, Krāčupe, Mellupe, Rātsupite, Jumara, Strīķupe, Lenčupe, Draņķupīte, Brasla (70 km), Loja
* Kur'a käe poolidsõq: Pīsla, Meļļupīte, Dzērbe, Dzestrene, Pērļupīte, Tirziņa, Vidaga, Vizla, Palsa, Rauza, Alkšņupe, Vija (60 km), Abuls (52 km), Dedums, Miegupe, Grīviņupīte, Rauna (50 km), Rakšupe, Amata (67 km), Skaļupe, Līgatne, Vildoga, Vējupīte, Lorupe, Egļupe, Straujupīte

## Maamärgiq

## Kirändüs
*"Gauja. Water tourism guide", Valmiera, 2006.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Läti jõõq
Lannamõtsa oja

**Lannamõtsa oja** om uja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Rebäsejärvest, juusk läbi Mudajärve ja Aheru järve nink lätt hää käe puult Koiva jõkkõ paigan, kost Koiva suuni om 236 km.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Mustjõgi

**Mustjõgi** (Harglõ kihlkunnan üteldäs ka **Must egi**) om jõgi Võromaal Karula, Urvastõ, Rõugõ ja Harglõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Karula korgustigu hummogujaost Saarjärvest ja juusk Taheva mõisa man hää poolõ päält Koiva jõkkõ. Tä om Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin. 

Mustaljõõl om pikkust 84 km. Jõgikunna suuurus om 1820 km&sup3;, minkast Eestin om 994 km&sup3;. Tä juusk lajan ürgoron, mink veeren om puisniitõ nink liivakivimüüre.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Piili oja

**Piili oja** om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Vaidva jõkkõ paigan, kost Vaidva jõõ suuni om 7,7 km.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Piirioja (Harglõ)

**Piirioja** om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Tõrvasõ ojja.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Piitrejõgi

**Piitrejõgi** vai **Piitre-egi** (läti keelen *Melnupe* (must jõgi)) om jõgi Läti- ja Võromaal (Harglõ kihlkunnan). Tä nakkas pääle Lätist Alūksne järve lähkost, juusk alambjoosul umbõs 6 km Eesti ja Läti piiri pite nink joud Saru lähkon kur'a poolõ päält Mustajõkkõ. 

Piitrejõõ pikkus om 73 km, tuust om Eestin 25 km. Jõgikunna suurus om 435 km&sup2;, minkast Eesti jääs 42 km&sup2;.

Piitrejõõ perveq ommaq inämbüisi korgõq ja järsoq, kotussidõ ommaq nätäq Devoni lub'a- ja liivakiviq.

Piitrejõõ pääl Naha külän Naha talo man om Eesti kõgõ lõunapoolitsõmb paik. 

Eestin om Piitrejõõ kõgõ tähtsämb harojõgi Karissöödä oja.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Läti jõõq
Pundsa oja

**Pundsa oja** vai **Piirioja** om uja Harglõ ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl. Tä juusk hää käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 35,4 km. 

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Vaidva jõgi

**Vaidva jõgi** om jõgi Läti- ja Võromaal (Vahtsõliina ja Harglõ kihlkunnan). Tä nakkas pääle Murati järvest, juusk veitse aigu Eesti-Läti piiri pite hummogu poolõ, sõs käänd Lätti ja õdagu poolõ, Vahtsõ-Roosa kandin joud tagasi Eesti nink lõpos juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 28,1 km.

Vaidva jõõ pikkus om 71 km, tuus Eestin om 14 km.

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Katõgooria:Läti jõõq
Ihamaru oja

**Ihamaru oja** om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ihamaru külä mant ja juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ paigan, kost Ah'a jõõ suuni om 76,4 km. 

Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Kiltre oja

**Kiltre oja** om mitmõ Võromaa uja nimi:
*Karilatsi jõgi (Leevi jõgi) Kanepi kihlkunnan 
*Ärnu jõgi Urvastõ kihlkunnan
Tõrvasõ oja

**Tõrvasõ oja** om uja Harglõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 19,8 km. 

Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Mustajärve oja

**Mustajärve oja** om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest Heisri külän nink juusk hää käe puult Hilba ojja.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Piigastõ oja

**Piigastõ oja** om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ahijärve suust, juusk läbi Janokjärve ja joud hää käe puult Karilatsi jõkkõ.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Kruutusõ oja

**Kruutusõ oja** om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Karaski külä mant ja juusk kur'a poolõ päält Hilba ojja.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Pühäjõgi

**Pühäjõgi** om jõgi Võromaal.

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Valgi oja

**Valgi oja** [.Valgi oja] om uja Kanepi kihlkunnan. Tä nakkas pääle Hurmi külä mant ja juusk kur'a käe puult Ah'a jõkkõ.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Haaboja

**Haaboja** vai **Haabsaarõ oja** om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Ärnu jõkkõ paigan, kost Ärnu jõõ suuni om 13,7 km.

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Liise oja

**Liise oja** om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Ärnu jõkkõ paigan, kost Ärnu jõõ suuni om 10,2 km.

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Mürgi oja

**Mürgi oja** om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Ruusmäe järvest, juusk läbi Jaska järve nink lätt kur'a käe puult Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 46,5 km.

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Rautina oja

**Rautina oja** om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Rautina järvest nink juusk hää käe puult Pedeli jõkkõ paigan, kost Pedeli jõõ suuni om 3,8 km.

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Sete oja

**Sete oja** om uja Karula ja Harglõ kihlkunnan. 

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna jõõq
Silla oja

**Silla oja** om uja Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Harglõ ojja paigan, kost Harglõ oja suuni om 7 km.

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Tirgu oja

**Tirgu oja** om uja Karula kihlkunnan. Tä nakkas pääle Tirgu järvest nink juusk kur'a käe puult Väikeste Emäjõkkõ.

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Väikene Emäjõgi

**Väikene Emäjõgi** vai **Väikene Imäjõgi** om jõgi Tartomaal (Sangaste ja Rõngu kihlkunnan) ja Võromaal (Karula kihlkunnan). Tä nakkas pääle Pühäjärvest ja juusk Võrtsjärve lõunõotsa. Alambjoosul om tä Tarto- ja Mulgimaa piiris. Võromaalõ jääs timäst õnnõ väikene jupikõnõ Iigastõ kandin.

Väikene Imäjõgi om jõgi Eestin. Väikene Imajõgi om 82 km pikk. Jõgi nakkas pääle Otõmpää korgõltmaalt Pühäjärvest ja juusk sisse Võrtsjärve lõunõotsa. Jõõ alostus ja lõpp ommaq tõõnõtõõsõst 24 km kavvusõn. Väikene Imajõgi om tervehnä Valga maakunnan, a uma alombadsõn otsan om tä aoluulidsõ Tarto- ja Mulgimaa piiris. Jõõ alostus om läteq, miä om 115 miitret üle merepinna ja lõpp 34 miitret üle merepinna. Sadaminõ om 81 miitret vai 0,98 miitret kilomiitre kotsilõ.

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Katõgooria:Sangaste kihlkunna jõõq
Katõgooria:Rõngu kihlkunna jõõq
Ärnu jõgi

**Ärnu jõgi** om jõgi Karula kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 50,1 km.

Katõgooria:Karula kihlkunna jõõq
Aiju jõgi

**Aiju jõgi** vai **Rõugõ jõgi** vai **Rõugu jõgi** om jõgi Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 100,5 km.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Allumäe uja

**Allumäe uja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk läbi Maiori järve ja lätt Murati järve.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Holsta uja

**Holsta uja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Isknä jõkkõ paigan, kost Isknä jõõ suuni om 17,6 km.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Hurda oja

**Hurda oja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 49,8 km.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Huudva oja

**Huudva oja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Pärlijõkkõ Ruuksu külä man, kost Pärlijõõ suuni om 16 km.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Jaama oja

**Jaama oja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Mustajõkkõ. 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Luutsniku uja

**Luutsniku uja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Pärlijõkkõ paigan, kost Pärlijõõ suuni om 36,1 km. 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Rallovi oja

**Rallovi oja** vai **Nilbõ oja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Lükkä ojja . 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Roovistoja

**Roovistoja** om ujakõnõ Rõugõ kihlkunnan Viirapalu külä man. 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Saluuja

**Saluuja** vai **Kivila uja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Plaagi ujja. 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Soeoja (Rõugõ)

**Soeoja** vai **Soeuja** om uja Rõugõ kihlkunnan Lasva vallan. 

Rahvasuu kõnõlõs, et vanast ollivaq soeq kar'aga käünüq, kõigil olliq hannaq maah olnuvaq, lätsiväq ütte rata piteh ja sis ollivaq handuga uja sisse vidänüväq, midä Soeujas kutsma naati. 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Tindi uja

**Tindi uja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kokõjüri külä mant nink juusk Liinjärve. 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Tsooru oja

**Tsooru oja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 52,2 km.

Tsooru oja pääl om ülessulut Tsooru järv.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Vana-Saalussõ uja

**Vana-Saalussõ uja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kelläri järvest nink juusk hää käe puult Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni om 91,9 km.

Vana-Saalussõ oja pääl om kats ülessulut järve: Mäesulg ja Kaloga järv.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Alakõrdsi oja

**Alakõrdsi oja** om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 60 km.

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Koigu oja

**Koigu oja** om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Alakõrdsi ujja paigan, kost tuu suuni om 13 km.

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Kuningakopli oja

**Kuningakopli oja** vai **Tõnu oja** om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Mustajõkkõ paigan, kost Mustajõõ suuni om 69,2 km.

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Kärgula oja

**Kärgula oja** om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk Võhandu jõkkõ.

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Lambahanna oja

**Lambahanna oja** om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Antsla jõkkõ paigan, kost Antsla jõõ suuni om 2,8 km.

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Vahtsõkivi oja (Urvastõ)

**Vahtsõkivi oja** om uja Urvastõ kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Lambahanna ujja paigan, kost Lambahanna uja suuni om 4 km.

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Idinä uja

**Idinä uja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Idinä järvest nink juusk kur'a käe puult Kuura jõkkõ paigan, kost Kuura jõõ suuni jääs 5 km.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Isknä jõgi

**Isknä jõgi** om jõgi Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Võhandu jõkkõ paigan, kost Võhandu suuni jääs 78,5 km.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Kaamnitsa uja

**Kaamnitsa uja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Rebäsmäe ojja paigan, kost Rebäsmäe oja suuni om 5 km. 

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Kalsauja

**Kalsauja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a käe puult Raagsilla ujja. 

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Kiviuja (Vahtsõliina)

**Kiviuja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Korgõsilla uja

: *Seo artikli kõnõlõs ujast Rõugõ kihlkunnan; uja kotsilõ Vahtsõliina kihlkunnan kae artiklit [[Raagsilla uja]]*

**Korgõsilla uja** om uja Rõugõ kihlkunnan. Tä nakkas pääle Kakõnujärvest nink juusk hää käe puult Luutsniku ujja.

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Kuura jõgi

**Kuura jõgi** om jõgi Võromaal. Tä juusk Vahtsõliina ja Rõugõ kihlkunna piiri pite. 

Kuura jõgi juusk Murati järve.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Pedejä jõgi

**Pedejä jõgi** vai **Pedetsi jõgi** (läti keelen *Pededze*) om jõgi Võromaal (Vahtsõliina kihlkunnan) ja Lätin. Tä nakkas pääle Kerigumäe järvest nink juusk Hummogu-Lätin Lubāna nõon hää käe puult Aviekste jõkkõ. 

Pedejä jõõ pikkus om 159 km, tuust edimädseq 26 km ommaq Eestin. Jõgikunna suurus om 1960 km&sup2;, minkast Eesti jääs 119 km&sup2;

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Katõgooria:Läti jõõq