open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Veri

**Veri** om verrev, veidükese pütel vedelüs, miä juusk inemise (vai tõisi eläjide) suuni sisen. 

Vedelüs esiq om vals-kõllakas; timä sisen ojos arvamada hulk väikeisi verevit täpikeisi, miä veretäpikeisis nimitetäseq ja verele verevä näo andvaq. Palja silmäga näid ütsi ei näeq, s'ollõ et nääq üliväega väikeseq ommaq, ent suurõstegevä klaasi all nõsõs ka ütsainus täpikene nättäväs. Kui soonõst ehk aadrest tulnu verel saistaq ja külmäs minnäq lastas, sõs kogosõq väikeseq veretäpikeseq ütes pruunis koogis kokko, miä kõllaka vii pääl ojos. 

Veri, miä süämest elosuuni sisse vuulas, om näo poolõst helle-punanõ, ent veri, miä verisoonist süämehe tagasi juusk, mustjamb, pia verdjas pruun. Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs saa helle-punanõ veri kur'apoolitsõst süämekambrest elosuuni läbi kõiki paiko iho sisse vällä ajetus; elosoonõq lääväq ihon iks inämb ja inämb mitmõharolidsõs ja ommaq viimäte väega peenikeseq. Naist peenikeisist soonist läbikävven jätt veri sääntsit jagosit, miä iho hoitmisõs ja kasvatamisõs vaja, maaha ja võtt tuuiist jälq kõkkõ tuud hindäga üten, midä iho kui kõlvatumit jagosit hindäst ärq lahotas; tuu läbi muudus veri mustjaspruunis. Tuu mustjamb veri juusk sõs verisuuni läbi, miä toda lajembas lääväq, midä inämb nimäq süämele ligimbäle joudvaq, tagasi hääpoolitsõhõ süämekambrehe. Et s'oosinanõ veri jälq edespite iho toitmisõs kõlvulinõ olõs, saa timä vahtsõndõdus ja jälq helle-punatsõs tettüs. Vahtsõndamisõ tarbis saa veri hääpoolitsõst süämekambrest täü ehk kopso sisse ajetus, kon timä lajalõ lagonõs kõgõvähämbide suuni sisse. Siin putus timä sissetõmmatu õhu ehk luhvtiga kokko ja kui tä tuuläbi jälq helle-punatsõs om saanuq, käänd timä kopsost kur'apoolitsõhõ süämekambrehe tagasi, et vahtsõst umma ümbrejuuskmist ihon alostadaq. Arvatas, et üte veeränd tunni sisen kõik veri ihon ütskõrd süämest läbi om käünüq. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Elosuun

**Elosuun** om suun, midä pite veri süämest vällä aetus saa. 

## Inemise elosoonõq

Kui üts suurõmb elosoonõ oss ehk haro katski lõigatas, sõs nakkas veri nii kangõhõ ihost vällä juuskma, et haavat inemine kuulma piät, kui veri mitte kinniq ei pandaq. Et veri elosoonõst tulõ, tunnus tuust ärq, et tä helle punanõ om ja tuksumisõ viisi tsirinäl haavast vällä vuulas. Säänest verejuuskmist om rassõ muido kinniq pandaq, kui et, seeni kui arsti abi mano saa, päkäga ehk mõnõ väikese ja kõva kokko murrõt pakso nahatüküga, miä pääle köüdetäs, elosuun päält puult haava ehk, selgembähe üteldä, haava ja süäme vaihõl, kokko pitsitetäs. Ent s'ootarbis piät üts sääne ihokotus vällä otsitama, kon elosuun ligi nahka ja luu kottal om, et tä luud vasta või litsutus saiaq. Sääntseq kotusõq ommaq: käevarrõ päälmätse jao külen sisemätse poolõ pääl õkva künnärpää jaku ja kanglaalotsõ vaihõl, kubõhiste kottal puusaluud vasta, kindre tsälgan, kindso sisemätse poolõ pääl timä edimätse ja tõisõ kolmandiku vaihõl pääl puul põlvõ. 

## Kaeq viil

* Verisuun
* Aadrilaskminõ

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Verisuun

**Verisuun** om suun, midä pite veri süämehe tagasi juusk. 

## Inemise verisoonõq

Verejuuskminõ ütest ärqhaavatust verisoonõst või elolõ otsa tetäq, ent või kergembähe kinni pantus saiaq kui haavat elosuun. Nimelt nii, et pesso ehk takla, külmä vett ehk lummõ pääle pandas ehk et rõivanartsoga haav kinniq mähitäs. Sääntse verejuuskmisõ man tulõ veri tsilgaviisi ehk ütelidselt tsiriseden haavast vällä. 

## Kaeq viil

* Elosuun

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Aadrilaskminõ

**Aadrilaskminõ** om vere laskminõ elosooõst. 

Aadrit lastõn avatas egakõrd üts elosuun, inämbüisi üts noist, miä käevarrõ jakun künnärpääd vasta ommaq ja tuutarbis saa inne laskmist käevars päälpuul nimitetüt kotust kõvva kinniq kistus. Tuu läbi ei võiq veri, miä peost ja käevarrõ alajaost künnärpää jaku poolõ tulõ, mitte süämehe tagasi juuskõ ja piät tuu asõmõl haavast vällä vuulama. Tuuperäst jääs verejuuskminõ maaha, nii pia kui köüdüs vallalõ võetas. 

Mõni arvas tervüsele hää olõvat, aig-aolt, ka kui määrästki tõpõ ei olõq, verd laskõ, ent sääne verelaskminõ om tõtõ poolõst tervüsele väega kahjolik. Aadre laskminõ om õnnõgi mõnõn tõbõn hää, ent ei piäq ilmangi ettevõetama muido, kui mõistliku arsti nõu perrä. 

Verd lastõn om ütskõik, kumma käe külen aadre avatas.

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Arstitiidüs
Inemise täü

**Inemise täü** vai **kops** om inemise hõngutõmbamisõ riist. 

Inemisel om kats täüd, miä rõnnakooban ripusõq, kummalgi puul üts. Hõng ehk luhvt tõmmatas suust ehk nõnast sisse ja saa täü sisse hõngutoro ehk lõõri läbi, miä mitmõhõ harro juusk ja lugõmada pall'o harokõisiga kõiki paiko täü sisen küünüs. Lõõri päälmäne ots om kõrrõluust ja nimitetäs lõõripääs ehk kurgusõlmõs. Lõõr esiq om kokko pant kõrrõluutsist rõngist, miä iks vinnan saisvaq ja nii toro vallalõ hoitvaq. Hõngu sissetõmbaminõ sünnüs tuuläbi, et rõnnaq osast vaheliha, osast küleluid ülesnõstvidõ musklidõ abiga hindä lajendasõq, ent hõngu vällätoukaminõ tuuläbi, et rõnnaq hindä jälq kokko tõmbasõq.

Hõngutõmbamisõ läbi ei saaq mitte ütsindä veri vahtsõndõdus, miä elo ülespidämises hädäste vaja om, õnnõ timä läbi saavaq ka kõnõlõminõ, laulminõ ja kõik hääleq sünnütetüs, miä kurgust tulõvaq. 

Katõgooria:Inemine
Kurgusõlm

**Kurgusõlm** vai **lõõripää** om hõngutoro vai lõõri kõrrõluust päälmäne ots. 

## Inemise kurgusõlm

Kurgusõlmõ sisen lövvämiq kats paari hintitsi sidemit, miä kokko üte lahi tegeväq, minkal häälelahi nimi.

Katõgooria:Inemine
Inemise helü

**Inemise helü** vai **hääl** om helü, midä inemine tege kõnõlõmisõs, laulmisõs, naardmisõs, ikmises vai rüükmises. Sääntseq helüq saavaq sünnütetüs hõngutõmbamisõ läbi kurgusõlmõn.

Kurgusõlmõ sisen lövvämiq kats paari hintitsi sidemit, miä kokko üte lahi tegeväq, minkal häälelahi nimi. Hõngu läbi, miä täüst vällä tougatas, võivaq nuuq sidemeq värisevält liikuma pantus saiaq ja tuuläbi hääli ehk tuunõ sünnütädäq, nii kui üts viioli ehk klavõri kiil värisemä ja helisemä nakkas, kui kiilt puugnaga tõmmatas ehk tälle külge lüvväs. Mõnõsugutsõ liigutamisõ läbi suuga ehk suun, keele, suulae, põski ja mokkõ abiga, saavaq kõnõldõn kurgusõlmõn sünnütetüq hääleq mitmõt viisi muudõtus ja nii mitmõsugutsõq kõnõlõmisõ hääleq luudus. Ka tännitämise ja laulmisõ hääleq saavaq häälelahi sidemide värisemise läbi sünnütetüs ja mitmõsugunõ hääli ehk tuunõ korgus sünnüs kurgusõlmõ ülesnõstmisõ ja kitsas tegemise läbi, häälte madalus kurgusõlmõ mahavaomisõ ja lajembas minemise läbi.

Katõgooria:Inemine
Sülenääreq

**Sülenääreq** om nääreq, miä and vällä sülge. 

Inemise sülenäärmeq lövvämiq keele all ja pää sisen alapuul ja edepuul kõrvo. Noist näärmist, miä kõrvo ligi ommaq, juusk sülg põski ja igimide vaihõlõ, kost timä jälq kergehe põski ja igimide kokkopitsitämise läbi üle hambidõ muialõ saa.

Katõgooria:Inemine
Sülg

**Sülg** om vedelüs inemiisi ja mõndsi eläjide suun, miä tulõ sülenäärmist. Sülge om vaja siitmises. 

Katõgooria:Inemine
Inemise mago

**Inemise mago** om inemise siitmise riist. 

Mago om punga ehk koti sarnanõ ja sais risti kur'alt puult hääle poolõ. Täl om, nii ku mõnõl küünil, kats lävve: edelävi ja tagalävi. Edelävest tulõ süük sisse, tagalävest lätt tä soolikidõ sisse. 

Maon saa süük üte hapnõ leeme ehk limoga, miä maolimos nimitetäs, seätüs ja tuuläbi vedeläs pudros lahotõtus. Maolimo himmitses väikeisist näärmist vällä, miä mao sisemädse poolõ pääl ommaq. Jo maon saa üts jago vedeläst söögipudrost riistakõisi läbi, miä mao saina ehk sisemädse poolõ pääl lövvüseq, ülesimetüs ja vere sisse tallitõdus iholõ toidus. Suurõmb jago söögiputro, nimelt kõik, miä viil tävveste ärq ei olõq pehmendet ja lahotõt, joud aigupite, kui tä uma ao maon om olnuq ja valmistõt, mao tagalävest soolikide sisse. 

## Kaeq viil
*Mago

## Kirändüs
*Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Füüsiga

**Füüsiga** vai **luudusõtsäpendämine** om luudustiidüs, miä uur mateeriät ja timä liikmist. Füüsiga tegeles sääntside asjoga niguq vägi, tüühimo, mass, laeng. 

## Võro- ja Setomaalt perit füüsiguq

Võromaalt ommaq perit füüsiguq ja võro liikmisõ tegeläseq Kõivo Madis, Kasagu Enn ja Visseli Agu.

## Kaeq viil
* Lühkene võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastik
* Lämmäoppus
* Valgusõoppus
* Mekaaniga

Katõgooria:Füüsiga
Tolohkna

**Tolohkna** vai **kama** om keededüq, kuivaduq ja jauhaduq segämädsest villäst jark jauh, midä hariligult süvväs (juvvas) hapnõ vai rõõsa piimägaq ni keefiri vai jogurdigaq.

katõgooria:söögiq
Viro meri

**Viro meri** vai **Soomõ laht** om laht Õdagumere hummoguosan Eesti, Soomõ ja Ingerimaa (Vinnemaa) vaihõl.


Laevavrakk, nn Littegrundi vrakk.jpg
Malusi hülged 01.jpg
Keri merelt.jpg
Lobi poolsaar OlariPilnik-6.jpg


Katõgooria:Merelaheq
Katõgooria:Õdagumeri
Vinnemaa

**Vinnemaa** (**Vinne Föderatsiuun**) om maa ja riik Õuruupan ja Aasian ni om ilma kõgõ suurõmb riik. Vinnemaal eläs päält 142 mill'ona inemise (2011). 

Vinnemaa om põhisäädüse perrä föderatiivne presidentaalnõ vabariik. Parhilla om president Putini Vladimir, kiä om olnuq ammõtin aastagil 2000–2008 ja vahtsõst 2012. aastagast pääle. 

Et suurõmb jago kotussist om merest kavvõndõn, sis om sääl mandriline kliima. Sääl om kats aastaaigu, suvi ja talv, selle et süküs ja kevväi ommaq väega lühküq. Talvõq ommaq väega külmäq ja suvõq ommaq lämmäq. Vinnemaal on 11 aovüündit.

Vinnemaal om 185 rahvarühmä ja noidõn kõnõldas kokko päält saa keele. Vinne kiil kuulus indoõuruupa kiili perre ja om üts kõgõ inämb pruugituid hummogu-slaavi kiili. 

Suur jago vinne inemiisist ommaq õigõuskliguq. Suurusõ poolõst tõnõ usuvool Vinnemaal om islam.

Katõgooria:Vinnemaa
Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Aasia maaq
Moskva

**Moskva** om Vinnemaa pääliin ja Õuruupa kõgõ suurõmb liin, miä om Moskva jõõ veeren ja kon eläs . Moskva liin om teedäq 1147. aastagast.


Pilt:Moscow-City2015.jpg
Pilt:Moscow Zoo.JPG|Moskva eläjätahr
Pilt:Kremlevskaya Naberezhnaja Moscow.hires.jpg|Moskva veerehuulits 
Pilt:Ostdv5.jpg|Ostankino loss'
Pilt:Moscow State University crop.jpg|Moskva ülikuul


Katõgooria:Vinnemaa liinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Curitiba

**Curitiba** om liin Brasiilian. 2007. aastagal elli Curitiban 1 808 969 inemist. Liina pindala om 434,967 km².

## Välislingiq
* http://www.curitiba.pr.gov.br 
* http://www.curitiba-brazil.com

Katõgooria:Brasiilia liinaq
Kohila

**Kohila** om allõv Rapla maakunnan, Kohila valla keskus. 

Kohila asus 20 km Raplast põh'a puul ja 28 km Talliinast lõunan. Läbi alõvi lätt Talliin-Rapla-Viljandi/Pärno tsihin raudtii.

2008. aastaga süküskuu 3. pääväl elli Kohilan 3550 inemist.

Kohilast om peri "Eesti ots supõrstaari 2007" võitja Õigemeele Birgit.

Katõgooria:Kohila vald
Katõgooria:Eesti alõviq
Süük

**Süük** om tuu, midä inemiseq ja eläjäq sööväq, et elämises tarvilist joudu saiaq.

Inemine pruuk söögis luumõ ja eläjide lihha. Arvatas, et tä kosus kõgõ parõmbast, kui tä vilätoitu ja lihatoitu ütelisi ja ütteviisi võtt ja hindä mitte loomõst ütsindä ehk lihaga ütsindä ei toidaq. Lihal om inämb toitmisõ joudu kui teräviläl ja tuul, midä teräviläst valmistõdas; viil vähämb toitmisõ joudu andvaq kartohvliq. 

Eläjäq sööväq umma toitu tuurõlt, ent inemine valmistas uma toidu mitmõl viisil - kiitmise, küdsämise, praatmisõ, kuiotamisõ läbi - söögis ja pand söögile viil mitmõsugutsit asjo, nii kui suula ja tsukrut, mano. Tuu läbi ei saaq söögiq mitte ütsindä magusambas, õnnõ ka kergembäs siiti.

Söögi kõrval tarvitas inemise iho toidus ja kosutamisõs ka juuki.

Katõgooria:Söögiq
Juuk

**Juuk** om vedelüs, midä inemiseq ja eläjäq joovaq. Joogiq ommaq päämädselt tettüq viist. Hariligumbaq joogiq ommaq vesi, piim, tii, kohv, oluq. 

Kuis väega tarvilinõ juuk om, võimiq tuust ärq tundaq, et janohädä meid pall'o inämb vaivas kui söögihädä ja et miiq inämb aigo söömäldä kui joomaldaq elläq või.

Katõgooria:Joogiq
Rauh

**Rauh** vai **rahu** om iho jago, miä kust ja kusõga kõlvatumit asjo verest vällä lahotas. Kusi juusk kummastki rauhast üte pikä ja peenikese torokõsõ läbi kusõmõhõ, kost täl kuna tahetas ihost vällä lastas juuskõ.

Inemisel om kats rauhha, nuuq saisvaq kõtukooban hääl ja kur'al puul sälgrootso nimeside ligi. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Miil

**Miili** läbi saa inemine vai elläi teedäq, määntseq kõik as'aq timä ümbre ommaq. 

Inemiisil om viis miilt: nägemine, kuuldminõ, haisutundminõ, maitsminõ ja pututaminõ. Naidõ riistaq ehk tallitusas'aq ommaq silmäq, kõrvaq, nõna, kiil ja ihonahk. Naaq liikmõq ommaq tegeväq esiqeräligult närve läbi, miä pääaiust näide sisse lääväq. Silm näge, kõrv kuuld, nõna tund haisu, kiil maits ja ihonahk (esiqeräligult sõrmõots) pututas närve abiga ja närviq tallitasõq kõik nuuq tundmisõq pääaiu poolõ, kon vaim sõs arvo saa, määne nätt asi, kuult helü, maitsõt ruug nink nii edesi om. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamatun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Nägemine

**Nägemine** om üts viiest meelest. Nägemise riistaq ommaq silmäq. 

Nägemine om inemisel kõgõ kallimb miil, tuuperäst om meil ka pümmit inämb hallõ kui noid, kiä kuulõ-iq. Nägemise joud või mitmõt viisi ja mõnõsugutsõ haigusõ läbi vähändetüs saiaq ehk kogoni ärq kistudaq. Nii või kas välimätse vigastamisõ ehk sisemätse haigusõ läbi silmä sarvnahk tumõdas ehk kogoni läbipaistmatas minnäq ehk jälq või nahk pääle kassuq, nii et valgusõ joonõq inämb häste ehk sukugi läbi paistu-iq. Niisamatõ või ka silmäterä kokko kassuq ja om sõs valgusõl ka võimata silmä siaq ja silm jääs pümmes. Kui lins tumõdas ja hahas lätt, piät inemine ka pimedäs jäämä, ent säänest pümedüst võivaq arstiq ärq parandadaq. Nimäq võtvaq linsi vällä ja andvaq inemisele sõs prilliq, miä niisama võlvit ommaq kui silmä lins. Ent kui nägemise närv kuigi ärq om rikkunu ja silm s'odaviisi pümmes om jäänüq, olkõ ka et tä päält nätäq kogoni terveq om, sõs ei saaq inemisele inämb silmänägemist. Sääne pümedüs om parandamadaq. 

Mõnõq inemiseq, esierälikult vanaq inemiseq, ei näeq lähükeste, ent kavvõdõhõ nägeväq nimäq väega häste. Sääntsit nimitetäs kavvõdõhõ nägijäis ehk pikä nägemisega. Mõnõq jälq nägeväq lähükeste väega häste, ent kavvõdõhõ sandistõ. Nuuq ommaq lähükeste nägijäq ehk lühkese nägemisega. Nuuq silmä viaq tulõvaq vigalidsõst linsist ja sarvnahast. Ommaq lins ja sarvnahk väega kumõraq, sõs lätt nägemine lühkeses, ent ommaq nimäq väega veidüq kumõraq, sõs näge silm kavvõdõhõ parõmbuisi. Prilli läbi võivaq nuuq viaq väega häste parandõdus saiaq ja andasõq kavvõdõhõ nägijäle kumõraq prilliklaasiq, ent lähükeste nägijäle sääntse, miä keskest ohukõsõq. Kavvõdõhõ ja lähükeste nägemine või ka muust süüst tullaq, nimelt ka tuust, et lins häste ei liiguq ehk kuigi võõrildõ sais.

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Kõrv

**Kõrv** om kuuldmisõ riist. 

## Inemise kõrv

Inemise kõrvast näemiq õnnõgi välimätse jao, miä kõrvakausis nimitetäs ja kõik helüq ja hääleq vasta võtt. Kõrvakausist ehk välimätsest kõrvast lätt üts uus sügävämbä pää sisse sisemäiste kõrva. Välimätse ja sisemätse kõrva vaihõl om üts vahesain, miä trumminahas kutsutas. Välänpuul oonõn ehk kõrva välimätsen oonõn himmitses üts rasvanõ vedelüs vällä, miä kõrvasitas nimitetäs ja tolmul, karvol ja muil sääntsil as'ol kõrva sisse ei lasõq minnäq. 

Sisemäne kõrv om väega kunstlikult luud. Sääl om mitu imelist väikeist luukõist ja mitu keerolist torokõisi sarnalist uunt, kon jälq kuuldmisõ närviq sisen saisvaq. Sisemätsest kõrvast lätt üts uus kurku, kummastki kõrvast üts.

## Mõistatuisi kõrvo kotsilõ
* *Kats kikast kirgväq, üts ütehn puul mäke, tõne tõsehn puul mäke, saa ei ütte kunagi?* (Kõrvaq. Lutsi, 1894.)
* *Katõkese velidseq, tõõnõ tõõsõl puul mäke, uma iäge saa-aiq kokko?* (Kõrvaq. Setomaa, 1949.)
* *Tsiberikuq-tsäberikuq, mäe külehn kükütäseq?* (Kõrvaq. Rõugõ kihlkund, 1895.)
* *Tsiberikoq-tsäberikoq, mäe külge kükähänüq?* (Kõrv. Vahtsõliina kihlkund, 1895.)
* *Tsiberikku-tsäberikku, mäe külge kükähtänüq, kanariku laka alla?* (Inemise kõrv. Räpinä kihlkund, 1905.)
* *Kigirikuq-kägirikuq, mäe küleh kükähün?* (Kõrvaq. Setomaa, 1935.)

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

## Lätteq


Katõgooria:Inemine
Helü

**Helü** om tuu, midä miiq kõrvoga kuulõmiq. 

Helü sünnüs värisemise läbi. Ku kirvõga puupaku pääle ehk väidsega klaasi pääle lüvväs, sõs võimiq selgehe tähele pandaq, kuis pakk ehk klaas värisemä nakkas. Ent lüümise läbi ei saaq mitte ütsindä pakk ehk klaas värisemä pantus, õnnõ ka õhk, miä paku ehk klaasi ümbre om, saa väristetüs ja tuu õhk liigutas ka kaugõmba õho, nii et värisemine iks kaugõmba lätt, kooni timä viimäte ärq kistus. 

Õho värisemine sünnüs lainõtamisõ viisi. Seletüses võimiq üteldäq s'odaviisi: nii kui vesi lainõtas, kui kivikeseq ehk puutüküq vette viskamiq, ja vii lainõq rõnga viisi iks kaugõmba ja jälq kaugõmba kivist ehk puutüküst hel'ovaq, kooni lainõtamisõ joud ärq kaos. Et asi nii om, sõs kõnõldas ka helülainist. Kui helülainõq kõrva tulõvaq, sõs kuulõmiq miiq hellü. 

Õho värisemist ei võiq miiq külh ihosilmäga nätäq, tuuperäst et miiq ka õhko hindät ei näeq, sõski om s'oo värisemine nii suur, et tä ka müürüst ja sainost läbi kaugõhõ küünüs, kui helisevät asja kõvva väristetäs, nii nimelt näütüses, kui keriko kellä lüvväs.

## Keeletiidüsen

Keeletiidüsen ommaq helüq nuuq osaq, minkast silbiq ja sõnaq kuun saisvaq. Ku helü tulõ vabalt vällä, sis kutsutas tuud vabahelüs (vabahelüq ommaq näütüses *a, i, o, ü*), a ku hellü peetäs välläütlemise man kinniq, kutsutas tuud peetüshelüs (peetüqhelüq ommaq näütüses *k, m, s, q*).

Katõgooria:Füüsiga
Katõgooria:Keeletiidüs
Kuuldminõ

**Kuuldminõ** om üts viiest meelest. Kuuldmisõ riistaq ommaq kõrvaq. 

Ku helülainõq kõrva tulõvaq ja trumminaha külge putusõq, sõs mi kuulõ hellü. Kuuldmisõ närviq saatvaq sõs kuult helü tundmisõ edesi aiu poolõ. Et õigõ pall'o helülainit kõrva saas, om välimäne kõrv kausi viisi lag'a luud ja mi või helü kuuldmist viil suurõmbas tetäq, kui üte kuuldmisõ toro, miä pasuna ehk lehtre viisi tett om, peenikese otsaga kõrva panõmiq. Tuuläbi võimiq viil inämb helülainit kõrva juhataq, miä hääle suurõmbas ja selgembäs tege. 

Rassõ kuuldminõ ja kõrvolda jäämine (kurdisjäämine) võivaq mitund viisi sündüdäq. Sagõhõhe tulõ rassõ kuuldminõ tuust, et kõrvasitta nii pall'o kõrva himmitses, et kuuldmisõ uus täüs saa topitus ja kinniq sulutas ja helülainõq trumminaha külge ei võiq küündüq. Om lugu nii, sõs või jo kõrraperäline kõrva puhastaminõ kuuldmisõ jälq selges tetäq. Ent ommaq kuigiviisi, kas sündümisest saaniq ehk mõnõ haigusõ läbi kõrva liikmekeseq sisemädsen kõrvan ärqrikkunuq, sõs kõrvolda ehk rassõ kuuldmisõgaq inemine inämb kõrva tervüst ei saaq ja piät kõrvolda jäämä ehk kasina kuuldmisõgaq rahul olõma.

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Nõna

**Nõna** om haisutundmisõ riist inemiisil ja eläjil. Läbi nõna käü viil ka hõngutõmbaminõ. 

## Kaeq viil

* Inemise nõna

Katõgooria:Inemine
Inemise nõna

**Inemise nõna** om inemise haisutundmisõ riist.

Nõna päälmäne jago om kõvast luust, alomanõ krõmpsluunõ; sisest om timä üte servil saisva vahesaina läbi kattõ jakko jaet; kummalgi jaol ehk nõnakoobal om kats lävve, tõnõ välän puul päälmätse moka kottal, tõnõ pää sisen, kurgun, moidõ oonõsuiõ ligi, miä kõrvost tulõvaq. Tuust sõs ka tulõ, et aivastõn as'aq, miä meil suun ommaq, nõnast vällä võivaq tullaq, ehk et tol, kinkal nõna verd juusk, verd ka suuhtõ tulõ. 

Sisest om nõna üte nahaga voodõrdõt, miä silmist alla tulõvidõ pisaridõ ja mitmõst näärmest vällähimmitsevä nõnalimo läbi alasi niiskõ saa hoiõtus. Tuud nahka nimitedäs haisutundmisõ nahas, tuuperäst et timä sisen om haisutundmisõ närv mitmõhõ harro lakja laotõt. As'ost, miä haisasõq ehk lõhnasõq, nõsõs alasi üts peenikene nägemäldä toss ehk tolmu pilv üles, miä õhon lakja lagonõs ja hõngu tõmmatõn nõnna tõmbamiq, kon noist väikeisist kibõnist, miä sääl haisutundmisõ naha külge putusõq, haisutundmisõ närv arvo saa, mis hais ehk lõhn om. 

## Mõistatuisi nõna kotsilõ
**Maamiis viskas maaha, säks tsuskas taskuhe?* (Nõnanuuskaminõ. Vahtsõliina kihlkund, 1887.)
**Kats aidatäüt rasva?* (Nõna. Rõugõ kihlkund, 1894.)
**Kats kambrõtäüt määnüt rasva?* (Nõnasõõrmõq. Harglõ kihlkund, 1889.)

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamatun "Looja ees", Tarto, 2005.

## Lätteq


Katõgooria:Inemine
Maitsminõ

**Maitsminõ** om üts viiest meelest. Maitsmisõ riist om kiil.

As'aq, miä miiq suuhtõ võta, saavaq, kui nääq jo esiq vedeläq ehk püdeläq olõ-i, süle läbi niisutõdus ja sulatõdus, putusõq maitsmisõ närve külge, närviq tallitasõq tundmisõ aiu poolõ, kon mi sõs maust arvo saa. Mokaq, põski sisemäne puul ja suulagi avitasõq mau tundmist. 

As'aq, miä mi süü, ommaq mitmõsugudsõq ehk mitmõsugutsist jakõst kokko pantuq. Tuuperäst om ka näide magu mitmõsugunõ. A maitsminõ ei olõq joht kõigil inemiisil ütesugunõ, nii et üts ja tuusama asi üte inemise suun tõist maku kui tõsõ suun või ollaq. Tuust sõs ka tulõ, et mõni süük ehk ruug mõnõ meelest väega makus om, ent tõsõlõ om tä kogoni vasta. Tõbõ aol või maitsminõ väega muudõtus saiaq ja miiq näe sagõhõhe, et tõbidsõq tuud ruuga ei võtaq, miä nä tervüse aol hää meelega seiq ja et nääq kogoni tõist süüki himotsõsõq.

Mau tundminõ om meile ant mitte ütsindä suu kõditamisõs kõiksugust magusat maitsõn, õnnõ ka ja esierälikult tuutarbis, et mi tuuläbi arvo tii ja arvo saa, miä söögis ja joogis kõlbas. Ka om nõna targastõ õkva suu kottalõ säet, nii et mi jo haisust ja lõhnast võimiq tundaq, kas asi kõlvolinõ vai kõlbmalda, inne kui tä suuhtõ saa võetus.

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamatun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Haisutundminõ

**Haisutundminõ** om üts viiest meelest. Haisutundmisõ riist om nõna. 

As'ost, miä haisasõq ehk lõhnasõq, nõsõs alasi üts peenikene nägemäldä toss ehk tolmu pilv üles, miä õhon lakja lagonõs ja hõngu tõmmatõn nõnna tõmbamiq, kon noist väikeisist kibõnist, miä sääl haisutundmisõ naha külge putusõq, haisutundmisõ närv arvo saa, mis hais ehk lõhn om. 

Haisuq ja lõhnaq ei olõq mitte kõigilõ inemiisile ütteviisi hääq ehk halvaq. Sagõhõhe võimiq tähele pandaq, et lõhn, miä mõnõlõ hää ja armas, tõsõlõ väega vasta om. Lövvüs inemiisi, kiä mõnd haisu kannahtaki ei võiq ja, ku nimäq sõski tedä piät nõnna tõmbama, ärq minestüseq.

Har'otamisõ läbi või haisutundminõ, nii ku ka tõsõq meeleq, väega teräväs saiaq. Mõnõl mõtsinemisel om nii selge haisutundminõ, et nä uma nõnaga mõtseläjit ja tsirkõ võivaq üles otsiq, pia nii ku jahipini. Tõisipite või jälq haisutundminõ ka väega kõhnas minnäq, nimelt tuuläbi, et mi kangõ lõhnaga asjo kõikaig ehk sagõhõhe nuhutamiq. Nii kaotasõq nõnatubagupruukjaq aigupite uma selge haisutundmisõ ärq.

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamatun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Kiil (anatoomia)

**Kiil** om maitsmisõ riist. 

Inemise keele naha pääl om hulga väikeisi käsnäkeisi, kohe maitsmisõ närve orsaq sisse küünüseq. As'aq, miä mi suuhtõ võta, saavaq, kui nääq jo esiq vedeläq ehk püdeläq olõ-iq, süle läbi niisutõdus ja sulatõdus, putusõq maitsmisõ närve külge, närviq tallitasõq tundmisõ aiu poolõ, kon mi sõs maust arvo saa. 

Mõlõmbil puul keele juurt saisvaq nuuq näärmeq, miä, ku kurk haigõ om, nii üles paisusõq, et inemine neelähtäq ei võiq ja hõngutõmbaminõgi rassõs lätt.

## Mõistatuisi keele kotsilõ
* *Rakapenikene hauk läbi luutsõ aia?* (Kiil. Urvastõ kihlkund, 1890.)
* *Verrev rakakõnõ hauk läbi luitsõ aia?* (Kiil. Rõugõ kihlkund, 1890.)
* *Verrev pini hauk läbi valgõ aia?* (Kiil. Võro, 1906.)
* *Verrev pinkäne hauk läbi varvolitsõ aiakõsõ?* (Keelega kõnõlõmmõ läbi hammastõ. Setomaa, 1930.)
* *Väikene verrev pinikene hauk läbi luutsõ aia?* (Kiil. Rõugõ kihlkund, 1957.)
* *Pini hauk läbi luutsõ aia?* (Kiil kõnõlõs. Põlva kihlkund, 1889.) 
* *Verrev litakõnõ hauk läbi luutsõ aia?* (Kiil hammastõ takal. Karula kihlkund, 1910.)
* *Verrev hatt hauk läbi varbulidsõ aia?* (Kõnõlõminõ. Vahtsõliina kihlkund vai Setomaa, 1894.)
* *Tammõlast lontskoh, ei idanõq, ei mädäneq?* (Inemise kiil. Põlva kihlkund, 1889.)
* *Tammõleht lontskoh, ei märtneq, ei mädäneq?* (Kiil suuh. Setomaa, 1935.)

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamatun "Looja ees", Tarto, 2005.

## Lätteq


Katõgooria:Inemine
Pututaminõ

**Pututaminõ** om üts viiest meelest. 

Pia kõigin paigon tund iho ärq, kui midägi timä külge putus, selle et pia kõigin paigon lövvämiq pututamisõ närve. Noidõ närve otsaq küünüseq kooni ihonahani, mink all nimäq lakja ommaq laotõduq. Et mi ihonahaga as'olõ külge putu, sõs üteldäs, et pututamisõ miil ihonaha sisen uma asõmõ om saanuq. Pututamisõ läbi saamiq miiq tundma, kas üts asi lämmi ehk külm, kõva ehk pehmeh, sille ehk kahrõq om. Kohe kõgõ inämb pututamisõ närve kokko tulõ, sääl om meil ka kõgõ hõrnõmb pututamisõ tundminõ, nii keele otsa, sõrmõotsõ ja mokkõ sisen. Kon noid närve sukugi ei olõq, nii kui küüdsi ja hiussidõ sisen, sääl ei olõq meil ka pututamisõ tundmist sukugi. Mii kui muuq närviq, lääväq ka pututamisõ närviq viimäte pääaiu sisse kokko, kon vaim pututõtust as'ast arvo and.

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamatun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Mulgi Kultuuri Instituut

**Mulgi Kultuuri Instituut** om mulgi kultuuri edäsi viiv instituut.

## Kaeq viil
*Mulgimaa

## Välislink
*Instituudi koduleht

Katõgooria:Mulgimaa
Katõgooria:Kultuur
Jalatald

**Jalatald** om labajala kõgõ alomanõ puul. Jalatalla all om nahk paksõmb kui muial. 

Et jalataldo all om väega pall'o pututamisõ närve, sõs tundvaq nääq väega häste pututamist.

Katõgooria:Inemine
Nahk

**Nahk** om tuu, miä katt inemiisi ja eläjide ihho. 

## Inemise nahk

Inemise nahk om kolmõkihiline kõva, vindsõ ja vinnüjä kudõ. Nuuq kolm kihti ommaq päälmäne kiht ehk päälnahk, keskmäne kiht ehk kesknahk ja alomanõ kiht ehk rasvnahk. 

### Päälnahk

Naha päälmäne kiht ehk päälnahk om esierälikult väega kõva ja vindsõ ja tuuperäst ei lasõq timä tühjäga vedelit asjo ei ihost vällä ei ka iho sisse, nink kaits ihho külmä, lämmä ja mõnõsugutsõ kahjosaamisõ iist. Timä om ilma närvetä ja sõs esiq ka ilma tundmisõta, s'ollõ et pututamisõ närviq ei küünüq inämb timä sisse, õnnõ jääväq keskmäiste kihti, kon näide otsaq hulgana lakja ommaq laotõtuq. Päälnaha paksus om mitmõsugunõ: kõgõ paksõmb om timä jalatalla all ja peopesän, kõgõ ohõmb lõvva, põski, otsaesitse ja silmälaudo pääl. Kiä kässiga pall'o rasõdat tüüd tegeväq, noil kasus nahk peopesän väega paksos ja kõvas, nii kui tuud esierälikult raudseppi man näemiq, kiä sõs ka karõdit ja tulitsitki asjo kahjota peio võtvaq ja noidõga tülitä tallitasõq. Niisamatõ om lugu noidõga, kiä pall'o jalksi käüväq ehk palja jala juuskvaq. Näide jalatalla päälnahk lätt nii paksos, et nääq kivve ja sõmõrit pite paljidõ jalgoga pall'o kergembäst juuskvaq, kui mõnõq kängitsekandjaq ja hellikoq tarõ põrmandut pite. Midä ohõmb päälnahk, toda hõrnõmb ka pututamisõ tundminõ, tuuperäst et närve otsaq as'alõ väega ligi saavaq; midä timä paksõmb, toda nühremb ka tundminõ, s'ollõ et paks ja kõva vahesain tundjat närvi ja tuntavat asja lahotas. 

### Kesknahk

Naha keskmäne kiht om pääkiht ja nimitetäs kesknahas. Timä om kokko pant peenikesest mehikoatsõst koest, verpjäs, allpuul kohilamb, päälpuul paksõmb ja kindmämb. Päälmätse jao sisen lövvämiq ka hulga väikeisi käsnäkeisi, kohe pututamisõ närve otsaq sisse tulõvaq. Pääle tuu om timä täüs vere uusi, rasvakärekeisi ja ihokarva juuri. Rasvakärekeisist himmitses kõikaig rasva vällä, miä iho naha pehme hoit ja lahenõmisõ iist kaits. Timä sisest tulõ ka hulk peenikeisi oonõkõisi vällä, päälnahast iho pääle vällä, miä higonõmist toimõtasõq ja tossu viisi niiskust iho sisest vällä andvaq. Noid kutsumiq higioosis. Tervüsele om väega mõnosa ja tarvis, et nuuq higioonõq roppusõ, kasimata eloviisi ehk mõnõ muu as'a läbi ärq ei ummistuq. Nii võivaq nimäq nimelt ka tuuläbi ärqummistudaq, et kuuma kihäga ehk tävve higiga äkitselt külmä kätte mindäs ehk ihol äkitselt ärq lastas jaahtudaq. Tuuperäst piät mõistlik inemine niihäste puhtusõ peräst, kui ka esierälikult tervüse hoitmisõs iho naha kõikaig puhta hoitma, miä kõgõ parõmbuisi mõskmisõ läbi külmä viiga sünnüs. Tuuläbi saa üteliisi nahk ka kinnitetüs ja külmä vasta karastõtus. 

### Rasvnahk

Naha alomanõ kiht om kõgõ naha alos ja ühendäs tedä ihoga. Et timä ühendävide sidõmidõ ehk hinte vaihõl pall'o rasva lövvüs, sõs om täl ka rasvanahk nimes. Rasvnaha tulo om esieräligult tuu, et tä iho sisemäitsi liikmit nii kui pehmeh padi rängä litsmisõ ja põrotamisõ iist kaits ja külmä sissetükmise iist varjas. Niisama ei lasõq timä hää viisiga iholämmind vällä, tuuperäst et rasv om kõhn lämmä saatja ehk, miä niisama pall'o, timä suur kinniqpidäjä ja kokkohoitja.

Katõgooria:Inemine
Ilmatiidüs

**Ilmatiidüs** vai **meteoroloogia** om tiidüs, miä uur õhkkunda (atmosfääri), tuu ehitüst ja tallitõlõmist. Ilmatiidüst loetas geofüüsiga allharos ni päält õhkkunnafüüsiga, -keemiä ja -dünaamiga uur taa ka õhu ja maapinna (maisõmaa vai mere pinna) hindävaihõlist mõjjo. Ilmatiidüse pääülesannõq om ilma seletämine ja ettearvaminõ, minkas taad tiidüst ka inämbüisi kitsambalt peetäs.

Katõgooria:Meteoroloogia
Almazán

**Almazán** om umavalitsus Hispaania Castilla-Leóni piirkunna Soria maakunnan.

2004. aastagal elli taan umavalitsusõn 5755 inemist ja 2013. aastagal 5843 inemist.

Katõgooria:Hispaania
Breinigerberg

**Breinigerberg** om Stolbergi liina jago S'aksamaal. Breinigerbergin elli 2005. aastagal 971 inemist.

Katõgooria:S'aksamaa
2008

**2008. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10221.** aastak sirvikallendri perrä.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 31. lehekuu päiv – Võrol Kubija laululaval peeti edimäne võrokeeline laulupido "Uma Pido".
* 13. piimäkuu päiv – Võromaa ja Tartomaa piiri pääl Abissaarõ külän tetti pidolidsõlt vallalõ Vana Võromaa silt. Silti valla tegemäh oll' Eesti Vabariigi president Ilvesse Toomas Hendrik. Kokko panti teie pääle vällä 25 silti.
* 10. hainakuu päiv – Võrol naas' pääle 14. Võro Folkloorifestival, miä kest' hainakuu 13. pääväni.
* 2. põimukuu päiv – Setomaal Verskan oll' 15. Seto Kuningriigi päiv. 
* 5. põimukuu päiv – Setomaal Meremäel näüdäti edimäst kõrda edimäst setokeelist mängofilmi "Taarka". 
* 8. põimukuu päiv – Karula kihlkunnan Kaikal naas' pääle kolmõpääväne Kaika suvõülikuul.
* 1. rehekuu päiv – Võromaal Ihamaru külän Otsa talon tetti vallalõ mälehtüskivi Marga Heinrichilõ.
* 28. rehekuu päiv – Võromaal Lindoran peeti Lindora laata. 
* 16. joulukuu päiv – Tarto Ülikoolin kaits' Saarõ Evar uma doktoritüü Võromaa kotussõnimmist. 

### Eestin
* 11. süküskuu päiv – Harjomaalõ Vändra-Rapla tii viirde panti üles Vana-Harjomaa piirisilt. Sildi pääl om kiri "Vana-Harjumaa / Vana Järvakandi vald".
* 23. süküskuu päiv – Eesti president Ilvese Toomas Hendrik alost' visiiti Ameeriga Ütisriikehe, et võtta ossa ÜRO Pääassamblee 63. istungjärgost.
* 1. märtekuu päiv – Villändin matõti Võromaalt Karula kihlkunnast Lüllemäe lähkült peri keriguopõtaja, kirä- ja riigimehe Lattiku Jaani ja timä naasõ Alice’i põrmuq ümbre Villändi vanna surnuaida.

### Muial ilman
* 5. märtekuu päiv – Ameeriga Ütisriigen valiti vahtsõs presidendis Obama Barack.

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1. märtekuu päiv – Pedäjä Karla, oppaja ja kodoluulanõ

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust

* 2008 ilmunuq raamaduq
* 2008 ilmunuq albomiq

Katõgooria:21. aastagasada
2008
Tsirr-virr lõokõnõ (albom)

**"Tsirr-virr lõokõnõ"** om Võromaa rahvalaulõ albom. Albom om ilmunuq 1999. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut, kokkosäädjä Kõivupuu Marju ja kaasõpildi om tennüq Valteri Edgar. Albom om tävvendüses samal aol ilmunulõ samanimelidsele laulikulõ. 

## Lauluq

#"Ää-äh-ts'uu-tsuh..."
#"Tiiq-tiiq-tihanõ..."
#"Tsõit-tsõit-tsõdsõlõ"
#"Tsirr-virr-lõokõnõ"
#"Tsiiriq-tsõõriq tsirgukõnõ"
#"Hiir juusk' hirta piten"
#"Tõsõq lõkõriq lääväq..."
#"Siidisulgist linnuken'..."
#"Mitu ossa uibun om..."
#"Lätsi ma mõismõtsa viirde..."
#"Hobõsõmäng"
#"Isti ma suumättile..."
#"Miiq õks neiu noorõkõnõ..."
#"Siil kost sa silmäq sai..."
#"Mõrsja esä, jakkuja..."
#"Hai-hai-hai, oll' mul väiku väümiis..."
#"Joosi-joosi üle mäe..."
#"Nika om kotun..."
#"Käve tibu ma..."
#"Imä rutas' varra vällä kooldaq..."
#"Võõras õks emä..."
#"Iki-iki ma vaenõ..."
#"Aeti mu mõtsa hummukult..."
#"Päiv läts' alla vereten..."
#"Imäkene ellekene..."
#"Nuur ma olli, es ma näeq..."
#"Ütskõrd olli noorimiisi..."
#"Ikõ-ikõ-ikõ..."
#"Kui ma luusi võtma lätsin..."
#"Tõistõ Taali, tulõq siiäq..."
#"Vihmakõnõ, vellekene..."
#"Lõpõq, lõpõq, põllukene..."
#"Linno kakkõn likõs saiõ..."
#"Lätsi mina nurmõ lina kakma..."
#"Kokku-kokku koorõkõnõ..."
#"Jaaniemä tegi sõira, liigo..."
#"Jaanikõnõ istõ mäe otsan, liigu..."
#"Ammu märti oodõti, märti..."
#"Mis jätämiq pereisalõ..."
#"Laskõ sisse katrisandiq, katriq..."
#"Kõokõnõ, tammõkõnõ..."
#"Lätsi lauta lammast tapma..."
Küberneetiga

**Küberneetiga** om tiidüs, miä uur juhtmisõ, teedüse ja teedüsvaihtusõ ületsit säädüisi nii teknikan, luudusõn ku ütiskunnan. Praktilidsõn usotiidüsen nimitedäs küberneetikas oppust kerigu valitsõmisõst ja juhtmisõst.

Sõna *küberneetiga* tulõ kreekakeelitsest sõnast, miä tähend' laivajuhtmiskunsti. Juhtmisteooriide tähendüsen tõi termini laembahe pruuki Norbert Wiener.

Katõgooria:Küberneetiga
Üü tulõk

**"Üü tulõk"** om Kalkuni Mari edimäne albom, kon om 4 võrokeelist, 1 setokeeline ja 6 eestikeelist laulu nink 3 pilliluku. Albom om ilmunuq 2007. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Õunaviks. Kõigi lukõ muusiga om Mari kirotõt, sõnaq ommaq päämädselt perit võro ja eesti luulõtajilt.

## Lauluq

#"Mu õnn" (Kalkuni Mari, Iheri Rihhard)
#"Herämine" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari)
#"Kevadaimus 1951" (Kalkuni Mari, Kangro Bernard)
#"Seidi saatmine" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Kauberi Helgi)
#"Coup de chance" (Kalkuni Mari)
#"Ütsik täht" (Kalkuni Mari, Kolga Raimond)
#"Priidu laul" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Tõstamaa rahvalaul)
#"Valge valge peal" (Kalkuni Mari)
#"Uni tulõ" (Kalkuni Mari, Merca)
#"Tsikaadid: esimene öö" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari/Kolka Piibe)
#"Talvine õhtu" (Kalkuni Mari/Väljaotsa Piret, Grünthal-Ridala Villem)
#"Loe kümneni" (Kalkuni Mari, Kareva Doris)
#"Puhas lumi" (Kalkuni Mari, Haavaoksa Paul)
#"Üü tulõk" (Kalkuni Mari, Tuulingu Enn)

## Inemiseq

*Kalkuni Mari - laul, kitra, kannõl, klavõr, akordion
*Normani Triin - laul, kitra
*Tedre Ramo - flüüt, kitra
*Alaru Andres - tšello
*Kadalipu Tanel - kontrabass
Täämba õdagu praadimi kunna

**"Täämba õdagu praadimi kunna"** om ansambli Winny Puhh albom, kon om 4 võrokeelist ja 11 eestikeelist luku. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Legendaarne Records. 

## Lauluq

#"Head ööd"	
#"Karuott"	
#"Nuudlid ja hapupiim"	
#"Kolm põrsast"	
#"Rambo"	
#"Meid tervendab Kashpirovski"	
#"Vanamutt"	
#"Olevik"	
#"Jube lugu"	
#"Täämba õdagu praadimi kunna"	
#"Lõke preerias"	
#"Pornofilmide näitlejad"	
#"Suusasõit"	
#"Vanamutt [Radio edit]"	
#"Nuudlid ja hapu piim [Radio edit]"

## Inemiseq

*Korraldajaonu - rüükmine
*Kartauto - kitra, bändžo ja nupuq
*Jürnas Farmer - kitrq ja häälitsüs
*Koeraonu - bass
*Olev Põhjakonn - trummiq ja häälitsüs
Catalão

]

**Catalão** om liin Brasiilian. 2007. aastagal elli Catalãon 75 623 inemist. Liina pindala om 3777,65 km².

## Välislingiq
* http://www.catalao.go.gov.br 
*http://www.guiacatalao.com.br

Katõgooria:Brasiilia liinaq
Karv

**Karv** om midägi, miä kasus vällä imetäjide nahast. 

## Inemise ihokarvaq

Inemise nahk om päält katõt väikeisi karvoga. Nuuq kasusõq esiqsugutsõst juurõst vällä, miä uma välimädse näo peräst karvasibulas kutsutas ja kesknaha alomadsõn jaon kinniq om. Karva juur sais üten pikligun torosarnatsõn kotikõsõn naha sisen ja saa timä läbi umma toito, esiqeräligult karva ido läbi, miä kotikõsõ põh'an ehk perän löüdäs ja karvasibula sisse küünüs. Toit tulõ, nii ku kõigilõ liikmilõ, ka tan verest. Mõnõn paigan iho pääl ommaq karvaq lühükeseq, harvaq ja peenükeseq, näütüses kässi ja jalgo pääl, a mõnõn paigan pikäq, paksoq ja jämehembäq, nii nimelt pää pääl. Pää pääl kutsutas iho karvo hiussis. Miihi näo alomadsõ jao karvo kutsutas habõnis. Peopesän ja jalatalla all ei kasuq karvo sukugi. Hiusõq, habõnaq ja muuq ihokarvaq kasusõq, nii ku kõik sarvluu sarnadsõq kasvoq inemiisi ja eläjide man, jälq, kui näid lühkeses lõigatas.

Katõgooria:Anatoomia
Winny Puhh

**Winny Puhh** om eesti metal-punkansambli. Ansamblitegemist alostiq Mustingu Ove, Nõmmõ Indrek ja Sandri Olavi 1994. aastagal Käisi Johannese nimega Keskkoolin Põlvan.

Winny Puhh om tunnõt ummi viguridõ ja ulluisiga ja näid om nimmat ka maailma kõgõ imeligumbas bändis. Kontsõrdi jaos pandvaq nä egä kõrd hindä poganahe rõivilõ, näütüses ommaq näil olnuq kostüümiq hõpõpaprõst ja kilest. Laembalt tuntus sai ansambli 2006. aastagal ku näide võrokeeline laul "Nuudlid ja hapupiim" võit' Raadio 2 aastaga demo avvohinna. 

Winny Puhhil om ka mitmit võrokeelitsit ja eesti-võro segäkeelitsit laulõ.

## Aolugu

### Bändi luuminõ ja edimädseq aastagaq
Ansambliga naatiq pääle 1994. aastagal Käisi Johannese nimega Põlva Keskkoolin; edimädseq liikmõq olliq Mustingu Ove, Nõmmõ Indrek ja Sandri Olavi. Bändi sünnükuupääväs loetas 28. süküskuu päivä 1994, mil valiti ansamblile nimi. 

### Popis saaminõ ja etteastmisõq maailman
Laembalt tuntus sai ansambli 2006. aastagal ku näide võrokeeline laul "Nuudlid ja hapupiim" võit' Raadio 2 aastaga demo avvohinna.

2009. aastaga tull' ansamblihe ka tõnõ trummilüüjä Odeni Kristjan.

Raadio 2 2009. aastaga Aastahiti Top 40 edetabõlin sai laul "Peegelpõrand" 456 helüga 6. kotusõ.

Ansambli võtt' 2013. aastagal ossa konkursist Eesti Laul (kon valiti laul, miä Eestist läts' Eurovisioonilõ) lauluga "Meiecundimees üks Korsakov läks eile Lätti". Tuu lauluga saiq nä õnnõ kolmanda kotusõ, a jäiq maailman silmä ja käveq Pariisin Rick Owensi moe*show* pääl mängmän.

### Joulualbum
2023. keväjä hõigas' Winny Puhh vällä, et näil tulõvaq jo mahlakuun joulukontsõrdiq päälkirägaq "Kuuselõhna täis on tuba". Kontsõrdiq olliq vällä müüdüq, Estonia kontsõrdimaja kontsõrdi pildist' üles ERR.

2023. aasta lõpun kor'as' Winny Puhh Hooandjan rahha, et andaq vällä duubelvinüülplaat "kuusk kuusk kuusk". Nä saiq raha kokko ja anniq 14 laulu ja viie muinasjutuga albomi vällä 22. joulukuu pääväl 2023. 

## Muusiga
Winny Puhh om nimmanuq umma žanri *seto pungis*, mink pääle ommaq mitmõq setoq ütelnüq, et nimäq ommaq ärq pahandanuq, selle et Põlva poisiq ei olõ setoq ja egäsugunõ setosnakkaminõ ei olõq õigõ.  

## Liikmõq
* Ivanovi Elijah (Ilgumart I) – kitra
* Lepaste Silver (Kartauto) – kitra
* Nõmmõ Indrek (Koeraonu) – basskitra
* Odeni Kristjan (Väikepax) – trummiq
* Sandri Olavi (Olevik) – trummiq
* Vaheoja Indrek (Korraldajaonu) – laul
* Mustingu Ove (Jürnas Farmer) – kitra

## Albomiq

* 2006 "Täämba õdagu praadimi kunna"
* 2010 "Brääznik"
*2013 "Pole see jõumehe elu üldse kerge"
*2014 "Kes küsib?"
*2023 "kuusk kuusk kuusk"

## Lätteq

## Välälingiq

* Winny Puhh MySpace'in

Katõgooria:Eesti ansambliq
Katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Habõnaq

**Habõnaq** ommaq karvaq, miä kasusõq miihi näo alomadsõn jaon. Kui näid ärq lõigadaq, kasusõq nääq jälq. Habõnit pöetäs habõnaväidse, sileti vai habõnaajamismassinaga.

Katõgooria:Anatoomia
Geoloogia

**Geoloogia** om tiidüs, miä uur tahkit ollussit, minkast sais kuun Maa. Noidõ hulka kuulusõq egäsugudsõq kiviq, kalliqkiviq, mullaq ja muuq sääntseq. Uuritas Maa ossõ ehitüst, füüsiliidsi umahuisi, aoluku ja jakkuisi, miä noid kujondasõq.

Katõgooria:Geoloogia
Keemiä

**Keemiä** om tiidüs, miä uur ollussit - tuud, minkast nääq kuun saisvaq, kuis ommaq üles ehitedüq ja määntseq ommaq näide umahusõq niguq ka tuud, kuis nääq tõõsõs lääväq, kui näid ütsütega kokko pandaq. 

## Keemilidseq ollusõq
Vesinik (H2) um väega kerge tulõohtlik gaas. Vanastõ panti taad õhopallõ sisse, a läts' palama väega kergehe.

## Kaeq viil
* Ollus
* Aadomidõ ümbreistmine

Katõgooria:Keemiä
Informaatiga

**Informaatiga** om tiidüs, miä uur teedüse (info) ja teedüsetüütlemise teoreetiliidsi alossit ja näide tarvitamist puutrõsüstemen.

Katõgooria:Informaatiga
Kasvatustiidüs

**Kasvatustiidüs** vai **pedagoogiga** om tiidüs oppamisõst ja opmisõst. 

## Võro- ja Setomaalt perit kasvatustiidläseq

Karula kihlkunnan Peräjärvel om sündünü Liimetsa Heino. 

## Kaeq viil
*Koolitus

Katõgooria:Kasvatustiidüs
Hiuss

**Hiuss** om inemise ihokarv, miä kasus pää pääl. Hiusõq võivaq ollaq pikembäq vai lühembäq, helehembäq vai tumõhõmbaq. Miiq maa inemiisil ommaq nääq inämbüisi helehembäq. 

Hiusõq kasusõq jälq, kui näid lühkeses lõigatas. Mehel või hiuss, ku kassuq lastas, katõ ja poolõ jala pikkudsõs minnäq, pikembäs mitte. A ku kõik maahalõigaduq hiusõjaoq kokko kor'adaq ja ütte säiäq, sõs om kuvvõkümneaastagadsõ vanamehe hiuss 21 jalga pikk.

Katõgooria:Anatoomia
Küüds

**Küüds** om kõva, sarvõ muudu lastukõnõ inemise vai mõndsi eläjide sõrmõ vai varba otsa pääl. Küüdseq saisvaq kõvvo juuriga sõrmi ja varbidõ otsan kinniq ja ommaq noilõ iholiikmilõ toes. Sõrmi avitasõq nimäq, kui midägi võetas, haardas, kinniq peetäs ja kobitas, varbit toetasõq nimäq saismisõ ja käümise man. Küüdseq kasusõq toda joudsambast, midä inämb näid lõigutas. Kui näid sukugi ärq ei lõigadaq, sõs võivaq nimäq katõ tolli pikkudsõs saiaq.

Katõgooria:Anatoomia
Kaubandus

**Kaubandus** om kaupo vaihtaminõ, ostminõ vai müümine. Muistidsõl aol vaihtõdiq inämbüisi kaupa kauba vasta, s'oo ilma aigu vaihtõdas kaupa päämädselt raha vasta.

Katõgooria:Kaubandus
Ilmaruumiuurminõ

**Ilmaruumiuurminõ** om välläpoolõ Maad jäävä ilmaruumi füüsigalinõ uurminõ tähetiidüse ja ilmaruumiteknoloogia abiga. Tuujaos om saadõt ilmaruumi laivo, midä juhtvaq inemiseq vai robodiq. 
Edimäne inemine, kiä ilmaruumi linnas' oll' vindläne Gagarini Juri.

Katõgooria:Ilmaruumiuurminõ
Majandus

**Majandus** om kaupo ja teenüsside tuutminõ, vaihtaminõ, jaotaminõ ja tarvitaminõ üten riigin vai piirkunnan.

Katõgooria:Majandus
Majandustiidüs

**Majandustiidüs** om ütiskunnatiidüs, miä uur kaupo ja teenüsside tuutmist, vaihtamist, jaotamist ja tarvitamist. 

Katõgooria:Majandustiidüs
Mõtsandus

**Mõtsandus** om majandusharo, mink ala arvatas mõtsamajandaminõ ja mõtsatüüstüs. Mõtsandust uur mõtsatiidüs. 

## Kaeq viil
* Mõts

Katõgooria:Mõtsandus
Raamadukogondus

**Raamadukogondus** om raamadukokõ tegevüs- ja ainõvaldkund. **Raamadukogotiidüs** uur raamadukokõ putvit asjo, teedüse kokkokorjamist, kõrdapandmist, alalõhoitmist ja lakjalaotamist.

Katõgooria:Raamadukogondus
Tekniga

**Tekniga** all mõtõldas päämädselt massinit. Nuuq võivaq ollaq nii moodoriga kui ilma.

Katõgooria:Tekniga
Transport

**Transport** om inemiisi, kaupo vai teedüsse viimine vai vidämine ütest paigast tõistõ.

Katõgooria:Transport
Filmikunst

**Filmikunst** om kunstiliht, miä tegeles filme luumisõgaq. Taa täämbädse päävä kujotaja kunsti liht om alostusõ saanuq 19. aastagasaal ja sai kõgõ tunnõtumbas 20. aastagasaal.

Katõgooria:Filmikunst
Kujotaja kunst

**Kujotaja kunst** om sääntside kunstitöie luuminõ, miä ommaq mõtõlduq kaemisõs. Kujotaja kunsti ala käüväq näütüses maalikunst, graafiga, fotokunst, filmikunst, ehitüskunst ja kujoragominõ.

Katõgooria:Kujotaja kunst
Kunstitiidüs

**Kunstitiidüs** om humanitaartiidüs, miä tegeles kunstiteossidõ nink näide tausta uur'misõ, kireldämise ja hindamisõga. 

Katõgooria:Kunstitiidüs
Tands

**Tandsu** all mõtõldas inämbüisi kihä liigutamist, hariligult rütmilist ja muusiga perrä liigutamist, midä võidas pruukiq kunstilidsõlt, rituaalsõlt, tõisiga läbikäümises vai ummi tundmiisi avaldamisõs.

Tands või viil tähendäq sõnolda läbikäümise muudu inemiisi vai eläjide vaihhõl, vai hoobis määntsitki muusigavormõ. 

Tandsiq või nii ütsindä, paariviisi kui ka hulgahna. Tands või ollaq tseremoniaalnõ (nt. osa usotallitusõst), sportlik (võistlustands) vai erootilinõ. Mõnõq tandsuq ommaq väega lihtsäq (nt. pall'oq rahvatandsuq), mõnõq nõudvaq väega hääd mõistmist ja suurt andi (nt. ballet). Tandsiq või niisama hindä lõbos vai tõisilõ näütämises.

Koreograafia om tandsõ luumisõ kunst ja inemist, kiä tuud tege, kutsutas koreograafis. 

Katõgooria:Tands
Mütoloogia

**Mütoloogia** tähendäs müüte (vai lukõ) koko, midä määntsengi kultuurin arvatas õigõq olõvat ja miä tarvitasõq üleloomulikkõ asjo vai väki loomuligõ asjo seletämises.

Katõgooria:Mütoloogia
Poliitiga

**Poliitiga** om protsess, mink käügin inemiisi rühmäq tegeväq otsussit. Kuigi inämbüisi kõnõldas poliitikast riigin vai umaval'tsuisin otsussidõ tegemise man, või poliitikast kõnõldaq ka muin (nt. kommerts-, akadeemiliidsin vai uso-) asotuisin, kon ommaq esiq huvvõgaq inemiisi rühmäq. 

## Võromaalt perit poliitiguq

Võromaalt ommaq perit näütüses Padari Ivar, Reiljani Villu jt.

Katõgooria:Poliitiga
Reklaam

**Reklaam** vai **kauba kitmine** om võimaligõlõ ostjilõ ja tarvitajilõ kaubast vai teenüssest nink tuu hankmisõ vai saamisõ võimaluisist teedäqandminõ. Tuud tetäs televis'oonin, raadion, lehin, internetin, poodõn, huulidsa pääl ja muial. As'a mõtõq om inemiisi umma kaupa ostma meelütäq.

Katõgooria:Reklaam
Sotsioloogia

**Sotsioloogia** vai **ütiskunnatiidüs** om tiidüs, miä uur ütiskunda, muuhulgan köüdüssit ütiskunnan, ütiskundlist läbikäümist ja kultuuri.

Katõgooria:Sotsioloogia
Sport

**Sport** om tegevüs, midä inämbüisi tetäs võiki ja kon ommaq kimmäq riigliq. Hariligult ommaq spordin võitmisõs kõgõ tähtämbäq inemise kihälidseq võimõq, a mõnõl spordialal om vaia hoobis hääd pääd (malõ) vai hääd varustust (teknigasport). Päältkaejidõ jaos om sport hariligult mäng vai meelelahotus. 

Maailman tetäs kõgõ inämb kergejoustikku, jalgpalli, korvpalli, poksi, võrkpalli ja ujomist. Eesti kõgõ populaarsõmbaq alaq ommaq kergejoustik, suusataminõ, orienteeruminõ, võrk- ja korvpall.

## Võromaalt perit sportlasõq

Võromaalt ommaq perit olümpiävõitjaq Pütsepä Eduard ja Noolõ Erki.
Turism

**Turism** vai **roidõlus** om innekõkkõ puhkamisõ vai meelelahotusõ peräst rändämine ja sääntside rändäjide pasminõ. 

Pall'odõ maiõ majandusõ jaos om turism tähtsä selle, et roitlõjilõ saa müvväq ummi kaupo ja teenüssit nink turismiettevõttõq masvaq riigile massõ. Turismiteenüsside hulka kuulusõq näütüses transport (nt. taksoq, kruiisilaivaq), majotus (hotelliq), süük (restoraniq, baariq), kultuur (tiatriq, kinoq, kontsõrdiq), meelelahotus (lõbustuspargiq, vii- ja spordikeskusõq).

Katõgooria:Turism
Aoarvaminõ

**Aoarvaminõ** om ao tsõõrildõ vai õkvajagaminõ. 

***Tsõõrildõ aoarvamisõ** ala kuulusõq kallendriq ja kelläaoq. 
***Õkvaaoarvaminõ** tähendäs aastagidõ arvamist. 

## Tsõõrildõ jagaminõ

Kallendri perrä või aigo tsõõrildõ jakaq
:aastagis, kuiõs, nädäliis, päivis. 

Kellä perrä jaetas aigo: 
:tunnõs, minotiis, sekondiis.

## Õkvajagaminõ

Õkvaaoarvaminõ tähendäs tuud, et mõõdõtas aigo, miä om müüdä lännüq määntsestki kimmäst sündmüsest, niiüteldäq aoarvamisõ alguspunktist. Näütüses inemise vannust rehkendedäs aastin, miä ommaq müüdä lännüq timä sündümisest. Sirvikallendri perrä rehkendedäs aigo Billingeni katastroofist pääle.

Katõgooria:Aoarvaminõ
Televiisor

**Televiisor** (lühendedült *telek* vai *viisor*) om telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat'.

Edimäne elektromehaanilinõ televiisor sai patendi **1885**. aastagal. Tuu autoris oll' s'aksa üliopilanõ **Paul Gottlieb Nipkow**.

Edimädse elävä pildi kand' üle **John Logie Baiard 1925**. aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine.

katõgooria:kodomassinaq
katõgooria:televis'uun
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2008. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2008. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" ütsästõiskümnes aastagakäük.

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq