open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keilä

**Keilä** (eesti keelen *Keila*) om liin ja umavalitsusütsüs Harjo maakunna õdaguosan Keilä jõõ veerehn, Talliinast 25 km lõunaõdagun. Liin oll üteliidsi aastagil 1992-2017 Keilä valla keskus.

Keilä piirnes põhahummogunukast Harku valla Kumna küläga, hummogun Saue valla Valingu küläga, lõunõn Õdagu-Harjo valla Ohtu ja Kulna küläga, lõunõn ja õdagun Õdagu-Harjo valla Niitvälja küläga ja põhan Õdagu-Harjo valla Valkse ja Tõmmiku küläga. Keilä hummogupiir lätt suurõmbalt jaolt müüdä Keilä jõkõ.

Keilä rahva hulk 2018. aastaga algussõ saisoga oll’ 9910. Liin om rahva hulgalt Harjo maakunnan Talliina ja Maardu perähn kolmas.

Edimäst kõrda nimmati Keilät kirotõduin papõrin 1241. aastagal. Keilä sai Liivi sõa aigo tõsitsõhe kannahtaq ja perähn sõta jäi Keilähe õnnõ kerigukülä. 1925. aastagal sai Keiläst allõv ja 1938. aastagal kolmanda astmõ liin.

Keilä oll’ keskaol lähkümbä piirkunna põllumajanduslik keskus. 20. aastagasaa alostusõn arõsi sääl rõivatüüstüs ni Nõvvokogoliido aol ülene tüüstüstuutminõ. Seo ilma aigo ommaq kõgõ suurõmbaq tüüandjaq AS Harju Elektr, Ensto Ensek AS ja AS Draka Keila Cables.

Nimmamist väärt hoonõq om Keilä kerik, miä om Harjomaa kõgõ suurõmb keskao maakerik ja mink kerigutorn om Põha-Eesti maakerikidõ hulgahn üts kõgõ korgõmb (50 miitrit). Keilän oll’ vasalliliin, minkast ommaq seo ilma aigo alalõ õnnõ liinamüürüq. Keilä mõisa oll tähtsä Liivi ordo tugipunkt Talliina ümbrekunnan. Pääle 1989. aastakka om mõisa päähuunõn Harjomaa muusõum.

Liinast lätt läbi Talliina–Keilä raudtii, miä hargnõs sääl Paldiski ja Riisipere liinis. Raudtiijaam om peri 1870. aastagast.

## Nimi

Keilä om 1241. aastaga raamatun kirotõt Keikæl. Seo kuuldu arvadaq nii ku Keikälä vai Keikala.  Nimi om nüüd lühemb. Nime tähendüs olõ-õi selge. Soomõ keele õdagumurdõn tähendäs käikäle vai käikälä tükkü vai ossa. S'aksa keelen om Keilä nimi olnu Kegel, vinne keelen Кегель.

## Koolitus

Keriguopõtaja Anton Heidrich (1659-1692) and’ leerioppust. Tuu mano käve lugõma opminõ ja katõkismusõ ja kerigulaulõ opminõ. 1724. ehitedi keriguopõtaja maja mano kuul. 1820. aastagal võtt’ keriguopõtaja Otto Reinhold von Holtz tüüle kats oppajat, kiä naksiq kihlkunnan lugõmist oppama. 

## Luudus

Inneskidsel Keilä jõõ saarõl om Jõõpark, tuu om luudusõkaitsõ all. Tõõsõq liina tähtsäq pargiq ommaq Keskpark ja Pedästik, miä om Keilä algkooli huunõ takan.

Liina õdaguosan om Keilä tammistu. Liina piirin kasus Liivamulgu tamm, miä om luuduskaitsõ all. Viil om luuduskaitsõ all 150 aastaga vannu Lumbi katai.

## Lätteq
Mõts

**Mõts** om ökosüstem, miä sais kuun kasuvidõ puiõga maast ja tuu elostigust (kasvistust, eläjist, seenist). Mõts om üteliisi puiõ elokund, miä om suurõmb ku 0,5 ha, kon puiõ korgus om üle 5 m ja puukruunõ alonõ pindala üle 10% kõgõst alast. Mõtsa mõistõ ala kuulu-ui puuviläaiaq ja liinapargiq.

Mõtsaga om katõt kõgõst maisõmaast 30%, a Maa aoluun om olnuq aigõ, ku mõtso all om olnuq puul kõgõst maisõmaast. Mõtsaq ommaq Maa elo jaos väega tähtsäq. Mõtson tegünes elos tarvilinõ orgaanilinõ ainõq ja muld ni mõtsaq hoitvaq taad mulda ärqhuhtmisõ iist; mõtsaq andvaq hapasnikku ja hoitvaq atmosfaari gaasilist kuunsaiso tasakaalun, mõtsaq mõotasõq vihma hulka ja vii juuskmist ni tossamist, ni tuuläbi ka kliimat. 

## Levik

Mõtsa või läüdäq egält puult, kon om küländ vihma ja lämmind - vähämbält kats kuud aigo, ku lämmind  om päält 10 kraadi. Mäkin kasusõq mõtsaq kooniq puupiiri korgusõni, ehk küünüseq nii korgõhe mäkkihe, kon viil puuq lämmä ja niiskusõ poolõst kassuq saavaq.

### Levik lakjuskraatõ perrä
* taiga ehk boreaalsõq mõtsaq 50–70 põh'alakjus
* parravüü mõtsaq 35–60 lakjus
* lähkütroopilidsõq mõtsaq 25–40 lakjus
* troopilidsõq mõtsaq 0–30 lakjus

## Eesti mõtsapuuq
Miiq parravüü kõgõ hariligumbaq mõtsapuuq ommaq nõglapuist petäi, kuus ja katai kirsalehitsist puist kõiv, haav ja pai ni lajalehitsist puist tamm, pähn, saarnõ, vaher ja jallai. Päält puiõ kasuq miiq mõtson viil egäsugutsit puhmõ ja haino. Väega hariliguq ommaq näütüses mar'apuhmaq mustik, palohk ja mar'ahainost maasik.

## Tähtsüs inemisele
Päält tuu, et inemine saa mõtsast puud palotamisõs, ehitämises ja tüüstüse jaos, om mõtsal väega suur esteetiline väärtüs. Inemine saa mõtsan matkadaq, siini ja marjo kor'adaq, ja vapa aigo viitäq. Mõtsaq hoitvaq ja puhastasõq mulda, vett ja õhku, miä om ka inemise jaos hädätarvilik. Mõtsan saa inemine ollaq kavvõmbah liinast ja muust kunstligust tetüskeskkunnast ni rahustaq ja tervendäq umma miilt ja tundaq umma loomulikku luuduslist keskkunda, kost tä om peri. 

Mõtsa väega suurõst tähtsüsest eesti ja soomõ-ugri inemiisile om põh'aligult kõnõlnuq ja kirotanuq semiootik Mikita Valdur.

## Mõtso maaharagominõ
Üle ilma, muuhulgan ka Eestin ja ümbretsõõri main, raotas mõtso väega pall'o, nii et mõtsa, ja esiqeränis vanna mõtsa, jääs maailman kõrrast veidembäs. Väega pall'oq inemiseq ommaq mõtsa ülearvo ragomisõ, esiqeränis lakõsragomisõ peräst väega murrõn ja tuust väega häiridüq. Eesti mõtsa kaitsõs tüütäseq mitmõq luuduskaitsõütisüseq. Vastakaalus mõtsa kõrrast suurõmbalõ ja jõhkrambalõ lakõsragomisõlõ, miä Eestin viimätsil aastakümnil tüüstüse ja äri huvvõ perrä ja riiklikkõ keskkunnaammõtidõ hääskitmisel sünnüs, om tegünüq kodaniguütisüs Eesti Metsa Abiks.

## Lätteq

## Välislingiq
* Mõtsasäädüs elektroonilidsen Riigi Teatajan
* Müõtsasäädüs (SK XI 2, 1)
Eesti Mõtsa Abis

**Eesti Mõtsa Abis** (eesti keelen **Eesti Metsa Abiks**, lühendedlt **EMA**) om Eesti kodaniguliikminõ ja mittetulosaamisütisüs, miä kõnõlõs ja võitlõs Eesti mõtso hoitmisõ ja hoitva majandamisõ iist ja niisama juht laembalt tähelepanno Eesto mõtsapoliitiga hätile ja küsümüisile. 

## Välislingiq
*EMA kodoleht
*Eesti Mõtsa Abis Youtube'i kannal
*Eesti Mõtsa Abis Facebooki grupp

Katõgooria:Eesti mittetulosaamisütisüseq
Katõgooria:Eesti ütisüseq
Katõgooria:mõtsandus
Katõgooria:mõts
Carinha de Anjo

***Carinha de Anjo*** om Brasiilia latsi teleseriaal aastagist 2016-2018.

Katõgooria:Brasiilia teleseriaaliq
Mandala

***Mandala*** om Brasiilia latsi teleseriaal aastagist 1987-1988.

## Viiel
* Vera Fischer - Jocasta Silveira
* Nuno Leal Maia - Tony Carrado
* Lúcia Veríssimo - Letícia
* Carlos Augusto Strazzer - Argemiro
* Felipe Camargo - Édipo Junqueira

Katõgooria:Brasiilia teleseriaaliq
2018

**2018. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10231.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
Katõgooria:2018
Eurütmiä

**Eurütmiä** (kreeka k. εὖ *eu* 'hää', 'õigõ' ja ῥυθμὀς *rythmos* 'rütm', ehk sis 'üteline liikminõ' vai 'illos liikminõ') om liikmiskunst, miä luudi 20. aastagasaa algusõn (1908–1925) S'aksamaal ja Sveidsin  antroposoofia luuja Steineri Rudolfi oppuisi perrä. Eurütmiät kandas ette ku eräle kujotajat kunsti, a ka ku lavastuisi ütte ossa. Ravieurütmiät tarvitõdas tervüse parandamisõs. Waldorf-koolõn om eurütmiä kõrralinõ opiainõq.

Eurütmia liigutusõq ommaq köüdedüq kõnnõrütmi ja -meloodia, muusiga rütmi ja hellega ni tundmiisiga (näütüses rõõm ja kurbus). Naist pandasõq kokko repertuaari elemendiq, n-ü põhiliigutusõq, midä pruugitas hindä vabas loomingulidsõs vällänäütämises. 

Eurütmiä tsihis om viiäq etteastja liikminõ ni etteastja ja päältkaejidõ meelekogõmusõq kokkokõlla ettekandõ sisuga. Eurütmiät om tuuperäst mõnikõrd nimitet ka "nättäväs muusikas" vai "nättäväs kõnnõs". Eurütmiä luuja Steineri Rudolf kõnõl' eurütmiäst ku "hinge kunstist". Parhilla tetäs inämüisi eurütmiät Õuruupa klassikalidsõ muusiga vai tekste (luulõ, proosa) perrä. Mõnikõrd tetäs ka ilma helüldä eurütmiät.

## Lätteq

Katõgooria:Kasvatustiidüs
Katõgooria:Kunst
Sumaci Yma

**Sumaci Yma **(Yma Sumac, tävve nimega *Zoila Augusta Emperatriz Chavarri del Castillo*; (1922–2008) oll' Ameeriga Ütisriigen elänüq Peruu laulja (sopran, kontraalt).

Sumaci Yma helü oll' esiqeräline tuu poolõst, et küündü üle viie oktaavi, miä jätt' kullõjilõ kistumalda elämüse. Laulja käve ka Eestin. Timä kõik kolm kontsõrti Talliinan Estonia kontsõrdisaalin joulukuun 1960 olliq vällä müüdüq, ütte noist kand' üle ka Eesti Televisiuun.

Sumaci Yma esiq ütel' hindä peri ollõv inkadõ kuulsa kuninga Atahualpa sugupuust.

## Välislingiq
* EI-KELLEGI-MAA. Yma Sumac. Eesti Raadio 2000 (Saadõq Sumaci Yma lauljatiist, muusikast, mehest Vivanco Moisésist jpm. Saatõ tegijä Tiit Kusnets.) 
* NYYD-MUUSIKA. Legendaarne hääl Yma Sumac.  ERR 2009 (Tegijä Berk Vaher. Toimõndaja Tiia Teder.)

katõgooria:Peruu lauljaq
Arsenal-Grossley soomusmassin

**Arsenal-Grossley soomusmassinaq** tettiq ingläisi viomassina Grossley viirmigu pääle Talliina sõatehassõn Arsenal. Kokko tetti naid massinit 1925.-1927. aastagal 13 tükkü.  Säidse olliq kuulipildjaga, a kuus tükkü 37-mm suurtüküga. Naid massinit pruugiti kooniq 1941. aastagani.

katõgooria:tekniga
katõgooria:sõandus
A. T.

**A. T.** oll' Eesti pistulkuulipildja.

Eesti võtsõ iiskujus sakslastõ pistulkuulipildja MP-18 Bergmani. Tallinan olõvah relvatehasõh Arsenal nakati toda relva uurma ja tetti valmis 5 tükkü nn Arsenali mudelit proovis, uma konstruktoride puult vällä mõtõldu. Eesti pistulkuulipildjal ol tõistmuudu kaba ja ravvakaitsõ, pääle tuu sai eesti relvast laskõ ka ütsiklaskõga. Sakslasõ uma lasksõ ainult valangidega. Kokko tetti sõatehasõh Arsenal näid u 570 tk. 1937a müüdi nää är Hispaanlastõlõ.

Katõgooria:Sõariistaq
Bleona

**Bleona** om Albaania laulja.

## Albumiq
* *Kam Qejfin Tim* (1997)
* *Nese Me Do Fort* (1999)
* *S'me Behet Vone* (2001)
* *Ik Meso Si Dashurohet* (2002)
* *Ti Nuk Di As Me Ma Lyp* (2003)
* *Boom Boom* (2005)
* *Mandarin* (2007)

Katõgooria:Albaania lauljaq
Kaunas

**Kaunas** om liin Leedun, suurusõ poolõst tõnõ liin riigin.

Aastagil 1920–1939 oll' Kaunas Leedu aotlinõ pääliin.

2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä Kaunase elänikkonnast oll' leedulaisi 93,6%, vindläisi 3,8%, poolakõisi 0,4%, ukrainlaisi 0,4% nink valgõvindläisi 0,2%.

Katõgooria:Leedu liinaq
Valmiera

**Valmiera** om liin Lätin Koiva jõõ veeren.

Läbi liina lätt Riia-Valga tsihin raudtii.

2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Valmiera elänikkunnast lätläisi 83,7%, vindläisi 11,6%, valgõvindläisi 1,7% nink poolakõisi 0,9%.

Katõgooria:Läti liinaq
Haabneeme

**Haabneeme** om alõvik Harjo maakunnan Viimsi vallan.

Elänikke arv om 7029 (saisoga 1.01.2023). Haabneeme om elänikke arvo perrä kõgõ suurõmb alõvik Eestin.

Katõgooria:Viimsi vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Rabczewska Dorota

**Doda** (**Dorota Aqualiteja Rabczewska**, sündünüq 1984, Ciechanówn, Poolan) om poola tsäss- ja popmuusik. 

## Diskograafia
### Albomiq
* *Virgin* (2002)
* *Bimbo* (2004)
* *Ficca* (2005)
* *Diamond Bitch* (2007)
* *7 Pokus Głównych* (2011)
* *Choni* (2016)
* *Dorota* (2019)
* *Aquaria* (2022)
## Välislink
* [doda.net.pl Ammõtlinõ kodoleht]

Katõgooria:Poola lauljaq
Sauõ

**Sauõ** (eesti keelen *Saue*) om liin Sauõ vallan (Harjo maakunnan) Talliinast 4–5 kilomiitret lõunaõdagu puul. Territoriaalsõlt om seo Sauõ vallan, lõunõhummogupiiril erätäs tuud naabrist Saku vallast Talliina-Pärno katõrialisõ tii lakḱu riba. Liina põḣa-põhaõdagupiiris om Talliina–Paldiski raudtii ni õdagu-lõunaõdagupiiris Kanama-Keilä tii. Sauõ liin ja Sauõ vald lätsiq kokko (kuuhn Kernu valla ja Nissi vallaga) valitsõmisõ ümbrekõrraldamisõ tulol 24. rehekuul 2017. aastagal.

1792. aastagal ehitä Sauõ härbäń, mink ümbre nakaś 1920. aastagail tekkümä aidliin. Peterburgi–Narva–Talliina–Paldiski raudtii oll' liikmisõs vallalõ jo märtekuun 1870.

1960. aastagal panti kokko Sauõ elokotus Talliinaga. Pääle tuud nakaś Sauõl edenemä elomajaehitüs. Aastagal 1973 luudi Sauõ allõv́ Talliina kuuhnsaison.

25. põimukuul 1993 sai Sauõ alõvist Sauõ liin, miä 1994 tull' vallalõ Talliinast.

Sauõ linnapää oll' 1989–1999 ja 2008–2010 Orm Valtson ni 2004–2007 Ero Liivik. Pääle näid ommaq olnuq linnapääq Harry Pajundi, Henn Põlluaas ja Tõnu Urva. Harry Pajundi oll' kaq Sauõ liina perämäne liinapää.

2011. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ tiidüsil ommaq Sauõ 5514 elonigust 5145 (93,3%) eestläseq, 259 vindläseq, 42 ukrainlasõq, 13 valgõvindläseq, 17 suumlasõq ja 8 sakslasõq. Tõõsi rahvastõ iistkõnõlõjatõ nummõŕ jääś alaq 5.

## Lätteq


Katõgooria:Sauõ vald
Katõgooria:Eesti liinaq
Viländi perimüsmuusiga festival

**Viländi perimüsmuusiga festival** (tunnõt ka ku Viländi folk) om suur rahvamuusiga ettevõtminõ, midä peetäs Viländi liinan 1993. aastagast pääle. 

Edimäne festval oll' ütepääväne. 1994. aastaga festival oll' kolm päivä ni oll' hainakuu lõpun (22.-24. juuli). Tõõsõl festivalil oll' ülesastjit ka välämaalt. Kolmas festival oll' neläpääväne. Sama kavva kest festival ka seo ilma aigo. 

Ütsätõistkümnendäl Viländi perimüsmuusiga festivalil käve üle 20 000 inemise, viil hoiti festivalil silma pääl videoülekandmisõga internetin. Festivalil astsõ üles 42 andsamblit, näütüses Vägilased, Zetod ni Oort (Eesti), Trilok Gurtu (India) ni Hedningarna (Roodsi). Festivali päälkiri oll' „Takt ni pulss“, minka taheti näüdädäq takti tähtsüst lisas taktipillele ka tõisi pille pääl (toropill, lõõtspill, viiol, kannõl) mängitävän tandsumuusikan. 

Festivali kõrraldaja om Eesti Perimüsmuusiga Keskus. 1999. aastagast om festival pühändet kinkalõgi vai minkalõgi. Näütüses 1999. aastaga festival oll' pühändet Eesti folkmuusiga korjaja ni rahva sekkä viijä Pulsti Augusti 110. sündümispääväle. 

Festivalil käü ülesastjit nii Euruupast ku muialt ilmast.

katõgooria:muusiga
katõgooria:Viländi
Plaksi

**Plaksi** om külä Võro maakunnan Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan (inne 2018. aastakka Haani vallan).  

2018. aastagal elli Plaksil alalidsõlt 17 inemist. 

## Kotus
Suurõ Munamäe mant om Plaksi küllä mäealotsõst inämb-vähämb 800 miitret maad. Plaksi külä lähkün ommavaq Haani, Villa, Purka ja Hallimäe küläq. Plaksi külä jääs suurõstõ katõ järve vaihõlõ. Üts näist om Tuuljärv (ka Suur Plaksi järv), miä om Eesti kõgõ korgõmbal asuv järv, ja tõõnõ om Vaskna järv. Plaksi külä om Haani korgustigun ja tuuperäst om sääl ka pall'o suuri mäki. Näütüses om Plaksi külän kolmas Eesti korgõmb mägi Kerekunnu mägi ja suurõmb osa korgusõlt neländäst mäest, Tsälbämäest. 

Parhilla om Kerekunnu, miä kooni 1977. aastagani oll' umaette külä, Plaksi lõunõhummogu-poolinõ osa.

## Nimi
1684. aastaga kaardi päält om nätäq, et Plaksi kotussõ pääl oll' joba sõs Kubija külä. Plaksi külä nimi või ollaq tulnuq edenimest; 1758. aastagast om tähendet kolm perremiist, kink lisanimi oll' Purricka Plaxi. Külä nimme või köütäq ka sõnaga plaks’ ’laks’ vai vinnekiilse sõnaga плакса ’piripill’.

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Piotrowice

**Piotrowice** om külä Lõunahummogu-Poolan. Piotrowicen elli 2013. aastagal 352 inemist.

Katõgooria:Poola küläq
Massinoppus

**Massinoppus** vai **massinopminõ** om puutritiidüse haro, miä and puutriilõ opmisõ jovvu ilma näid õkva tuus programmiirmäldäq.

Massinopminõ arõsi välla mustri ärq tundmisõst ni kunstmõistusõst. Massinopminõ uur algoritmõ, miä mõistvaq oppiq ni
tetäq andmidõ perrä ettearvamist.

Massinopminõ jagonõs klassigalidsõlt kolmõs: juhit opminõ, juhtmaldaq opminõ ni meelütüsopminõ. Juhit opminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm tulõtas mudõli tähüstedüide andmidõ perrä. Andmõq ommaq jaeduq triinmise ni testimise andmis. Triinmise andmõq ommaq mudõli tegemise jaos, hariligult 80% andmist. Testimise andmõq (20%) hindasõq mudõli häädust. Näütüses: Palga arvaminõ, kui andmin om seen vannus, sugu, elokotus, ettevõtõq, ammõt (näütüses: arhitekt). Tõsõs - käekirä selges tegemine. Juhtmaldaq opminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm ots andmist ehitüst vai kõrraperrä. Andmõq olõ-õi tähüstedüq. Näütüses: andmidõ tsähälikku jaotaminõ - poodikorvi perrä hinnadaq, kas kundõl om latsi? Kas kundõ om miis vai naanõ? Kas kundõ om abielon/paarin? Tuud tiidmist saa pruukiq reklaami jaos.

Meelütüsopminõ om massinopmisõ ülesannõq, kon algoritm kõnõlõs elävä keskkunnagaq ni pruuv joudaq kimmä tsihiniq. Elläv keskkund and positiivsõt vai negatiivsõt vastamõio algoritmi üllenpidämisele. Näutüses: auto juhtminõ vai mängo mängmine.

## Kirändüs

Väega hää tutvastegemine om näütüses siin: https://pungas.ee/masinope-mittetehniline-ulevaade (Eesti keelen, Luuja: Taivo Pungas).

katõgooria:informaatiga
Majjai

**Majjai** (ka *majajas, majas, kobras*, ladina k. *Castor fiber*) om Eesti kõgõ suurõmb jürräi.

Tä või ollaq kooniq üts miitre pikk ja kolmkümmend kilogrammi rassõ. Majaja kask või ollaq hellepruun kooniq must. Tä hand om lag’a, tasadsõ lammõ ja soomusõlidsõ nahaga katõt. Tagomadsõ jala varbidõ vaihõl om ujonahk. Varbil ommaq kõvaq küüdseq. Tagomadsõ jala tõõnõ küüds on lahki aetu – tuu tüütäs ku kamm. Majaja silmaq ommaq tsillokõsõq. Nõnna ja kõrvu saa tä nahakibraga kinniq pandaq. Majjai saa ka vii all jürräq, selle et timä põsõ esiqeräline hõlm pand suu edimäidsi hambidõ takast kinniq.

Majjai oll’ mi edevanõmbidõ üts päämäidsi saakeläjit. Perämine majjai jahiti 19. aastagasaa edimädsel poolõl. Vahtsõhe tuudi majjai Eestihe 1957. aastagal. 2015. aastagal oll’ Eestih 14 000 majajat.

Majjai eläs vii veeren. Uma pesä tege tä perve uusihe vai ehitäs puuossõst ja mullast mitmõ miitre korgusõ kuhiligu. Majajapereq luu kanalidõ ja tammõ keerolidsõ süstemi, miä hoit viitasõnd pesäh ja lask julgõlt liikuq söögi manoq. Sääne ehitüs uputas mõtsamaa ärq ja tõnõkõrd ei lasõq eherüst kudõnõma minnäq. Majajidõ sulõngidõ tagodsõq saistulumbiq puhastasõq vett nink loovaq vahtsit elokotussit tõisilõ eläjä- ja kasvoliigele.

Majjai om kasvosüüjä. Suvõl süü tä hainkasvõ, talvõl lehepuu kuurt ja ossõ. Ummi vägevide hambidõga võtt tä kaq puid maaha. Inemine ja suurõq murdjaq eläjäq võivaq ollaq majajilõ vainlasõs. Oho kõrral karistas tä tõisi hanna kõva lahviga vasta viipinda.

Majaja pereh ommaq imä, esä ja samal aastagal nink mineväaastaga sündünüq pujaq. Pujaq sünnüseq lehekuuh vai piimäkuuh.

## Lätteq

Tarvitõt om Elistvere eläjäpargi teedüstahvlit

katõgooria:mõtsaeläjäq
katõgooria:imetäjäq
PHP

]
PHP (PHP: Hypertext Preprocessor) om skriptmiskiil, midä pruugitas päämidselt serveripoolitsin lahenduisin jovvuliidsi võrgulehti luumisõl. PHP Tukõ tsihtorienteeritüt programmiirmist, teedüskokõga läbikäümist ni moodulidõ kaudu viil pall’osit protokollõ ja tarvituisi.

Vaba lättekuud ja võimalus lihtsähe köütäq PHP kuudi HTML-iga om tennüq PHP-st väega populaarsõ riista jovvuliidsi võrgulehti loomisõl. Levinüq om kogohus midä kutsutas tarvituisi esimäidsi kirätähti perrä LAMP (Linux, Apache, MySQL, PHP).

## Kiil
PHP kiil om päämidselt lainat C, Java ja Perl keelist.

PHP koodin parsitasõq õnnõ eräle märgidüq jupiq failist. Kõik, miä um välänpuul naid märke, saadõtas õkva programmi välläandi.

* Hariligult pruugitas PHP jao alostusmärgis . Võimalik om pruukiq kah märkiq . PHP 7 pääl ei saaq pruukiq märke , ni  ja . 

* Muutujanimeq nakkasõq dollarimärgiga (näütüses: $muutuja) ni ommaq suurõ ja väiku tähe tundliguq. Klassiq ja funktsiooniq ommaq tuuvasta ilma $-märgildä ja olõ-iq suurõ ja väiku tähe tundliguq. 

* Seletüisi ettekandmisõs om kolm võimalust: nakkas /* märgiga ja lõpõs */ märgiga, riaseletüs nakkas kas # vai // märgiga. 

* Egä käsk piät lõpma punktkomaga. 

### Koodi näüdüs

#### Teksti näütämine

```php
<?php 
    // Näütäs ekraanil teksti Tereq, ilm! 
    echo "Tereq, ilm!"; 
?>
```


#### Funktsiooni pruukminõ

```php
<?php 
    function nimi($nimi) { 
        return "Mu nimi om $nimi"; 
    } 
    echo nimi("Rauno"); // Näütäs "Mu nimi om Rauno" 
?>
```


#### Klassi puurkminõ

```php
<?php 
    class rehkendaq { 
        function __construct($a, $b) { 
            $this->a = $a; 
            $this->b = $b;
        } 
        
        public function arvaq_kokko() { 
            return $this->a + $this->b; 
        } 
        
        public function arvaq_maaha() { 
            return $this->a - $this->b; 
        } 
} 
$r = new rehkendaq(10,6); 
echo "kokko om ". $r->arvaq_kokko() . ", a maaha arvatõn om " . $r->arvaq_maaha(); 
// vastus ekraanil om “Kokko om 16, a maaha arvatõn om 4" 
?>
```
Anderseni Hans Christian

**Anderseni Hans Christian** (Hans Christian Andersen; 1805–1875) oll' Taani kiränik. Kõgõ tunnõtumbaq ommaq tima muinasjutuq (päält 200 jutu), a tä kirot' ka reisikirjo, kuus romaani, viiskümmend näütemängo ja päält tuhandõ luulõtusõ. 

katõgooria:Taani kiräniguq
Komimaa

**Komimaa** (ammõtlinõ nimi **Komi Vabariik**) om Vinnemaa 1. järgo valitsõmisütsüs (vabariik) põh'aõdagu liidopiirkunnan. Seo om Vinnemaa Euruupa-jao põh'ahummogunukan.
Valitsõmisütsüs luudi 22. põimukuul 1921 Komi hindävolidsõ piirkunna nime all. Aastagal 1936 sai tuust Komi ANSV. 26. lehekuul 1992 võeti tarvitustõ parhillanõ nimi.

## Luudus

Mõtsaq võtvaq 72,5% vabariigi maast hindä alaq.

## Rahvas
### Rahva näütäjäq

^1. vahtsõaastagakuu saisoga. (läteq: http://komi.gks.ru/)

### Rahva kuunsais

2002. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli vabariigin 1 018 674 inemist, kinkast 607 021 (59,6%) olliq vindläseq, 256 464 (25,2%) komilasõq ja 62 115 (6,1%) ukrainlasõq. 2010. aastaga inemiisi kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli vabariigin 901 189 inemist, kinkast 555 963 (65,1%) olliq vindläseq, 202 348 (23,7%) komilasõq ja 36 082 (4,2%) ukrainlasõq. 46 886 (5,2%) inemise rahvus jäi tiidmäldäq.

### Elokotusõq

Suurõmbaq liinaq ommaq Sõktõvkar, Uhta, Vorkuta, Petšora, Ussinsk, Inta ja Sosnogorsk.

## Valitsõmisjaotus

Vabariigi kuuhnsaison ommaq tulõvaq liinarajooniq (15) ja liinapiiŕkunnaq (5):

**Rajooniq:**

* Ižma rajuun (Izva rajuun) (vinne Ижемский район, komi Изьва район)
* Knjažpogosti rajuun (Njazpogosti rajuun, Jemva rajuun) (Княжпогостский район, Нязьпогост район, Емва район )
* Koigorodoki rajuun (Kojgorti rajuun) (Койгородский район, Койгорт район)
* Kortkerossi rajuun (Körtkerösi rajuun) (Корткеросский район, Кӧрткерӧс район)
* Petšora rajuun
* Priluzski  (Luza rajuun) (Прилузский район, Луза район)
* Sosnogorski rajuun (Sösnagorti rajuun) (Сосногорский район, Сöснагорт район)
* Sõktõvdini rajuun (Сыктывдинский район, Сыктывдін район)
* Sõssola rajuun (Sõktõvi rajuun) (Сысольский район, Сыктыв район)
* Troitsko-Petšorski rajuun (Mõldini rajuun) (Троицко-Печорский район, Мылдін район)
* Udora rajuun (Удорский район, Удора район)
* Ust-Kulomi rajuun (Kulömdini rajuun) (Усть-Куломский район, Кулӧмдін район)
* Ust-Tsilma rajuun (Tšilimdini rajuun) (Усть-Цилемский район, Чилимдін район)
* Ust-Võmi rajuun (Jemdini rajuun) (Усть-Вымский район, Емдін район)
* Vuktõli raju̬u̬ń

**Liinapiirkunnaq:**

* Inta liinapiirkund, keskus Inta (Инта)
* Sõktõvkari liinapiirrkund, keskus Sõktõvkar (Сыктывкар)
* Uhta liinapiirkund, keskus Uhta (Ukva) (Ухта, Уква)
* Ussinski liinapiirkund, keskus Ussinsk (Uskar) (Усинск, Ускар)
* Vorkuta liinapiirkund, keskus Vorkuta (Vörkuta) (Воркута, Вӧркута)

katõgooria:Komimaa
katõgooria:Vinnemaa
BTS

**BTS** om Korea muusigakamp. BTSi alostusplaať om "2 Cool 4 Skool", miä tähendä "Iiba apaŕ ku̬u̬liks". BTSin om 7 liigõqt: RM, Jin, Suga, J-Hope, Jimin, V ja Jungkook.

Katõgooria:Ansambliq
Katõgooria:Lõunõ-Korea
Udmurdiq

**Udmurdiq** (ka votjakiq) ommavaq soomõ-ugri rahvas, kink päämine elokotus om Volga lisajõki Kaama ja Vjatka vaihõl Udmurdi Vabariigin. Näid eläs viil Permi ja Kirovi oblastin ni Baskiirimaal (Baškortostani Vabariik) ja Tatarimaal (Tatari Vabariik).

Aigõ joosul om udmurtõ päämine elätüsala olnuq teräviläkasvataminõ.

Udmurdi kiil käü soomõ-ugri kiili permi rühmä. Kõgõ lähämb suguluskiil om komi kiil.

Udmurtõ oll’ 1989. aastaga andmidõ perrä 714 000, näist pidi imäkeeles umma rahvuskiilt 76,5%. 2010. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä elli Vinnemaal 552 299 udmurti.

Eestin elli 2011. aastaga rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä 193 udmurti, näist Talliinan 60.

Umaette rahvarühm om Põh'a-Udmurdimaal eläväq bessermaniq (umbõs 10 000 inemist), kiä ommavaq arvadaq udmurdi keelele üle lännüq Volga bulgaarõ perilidseq.

## Kirändüs
* Põllu Kaljo "Kümme soome-ugri uurimisreisi" 1990

## Lättenäütämiseq


## Välislingiq
* http://www.suri.ee/ohuur/udmurdi.html
* Rein Sikk. "Udmurdi vanaemad laulavad rokki" EPL, 25. mai 2009
* Rein Sikk. "FOTOD: Udmurtide varjatud võlu" EPL, 4. juuni 2009

Katõgooria:Soomõ-ugri rahvaq
BLACKPINK

**BLACKPINK** om Korea muusigakamp. BLACKPINKi alostusplaať om "Square Up", miä tähendä "Kruut Üles". BLACKPINKin om 4 liigõqt: Jennie, Jisoo, Rosé ja Lisa. BLACKPINKi alostus olõ 8. põimukuu 2016.

## Albomiq
* 2017 - *Blackpink* 
* 2018 - *Square Up* 

## Välislingiq
* BLACKPINK kodoleht

Katõgooria:Ansambliq
Klõun

**Klõun** vai **tol'a** vai **koomuskitekij** om esiqeräliidsin rõivin etteastja, kiä tege päältkaejilõ nalja.

Klõuniq võivaq tüütäq näütüses tsirkusõn, tiatrin vai laatõ pääl.

katõgooria:meelelahutus
Monroe Marilyn

**Monroe Marilyn** (Marilyn Monroe, sünnünimega **Norma Jeane Mortenson**, 1. piimäkuu päiv 1926 – 5. põimukuu päiv 1962) oll' USA näütelejä, laulja ja modell. Tedä om nimitet 20. aastagasaa ütes kuulsambas naisnäütelejäs ja seksisümbolis.

katõgooria:Ameeriga Ütisriike näütelejäq
katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Ynys Enlli

**Ynys Enlli** (inglüse keelen *Barsey Island*) om saar Kõmrimaal. Saarõ pindala om 1,79 km² ja 2019. aastagal elli sääl 11 inemist.

Katõgooria:Wales
Katõgooria:Saarõq
Ynys Aberteifi

**Ynys Aberteifi** (inglüse keelen *Cardigan Island*) om saar Kõmrimaal. Saarõ pindala om 15 ha.

Katõgooria:Wales
Katõgooria:Saarõq
Basshunter

**Basshunter**, **Jonas Erik Altberg** (22. joulukuu päiv 1984, Halmstad) om Roodsi laulja ja DJ.

## Diskograafia
### Albomiq
* *[[The Bassmachine]]* (2004)
* *[[LOL (^^,)|LOL <(^^,)>]]* (2006)
* *[[Now You're Gone – The Album]]* (2008)
* *[[Bass Generation]]* (2009)
* *[[Calling Time]]* (2013)

### Singliq
* "The Big Show" (2004)
* "Welcome to Rainbow" (2006)
* "Boten Anna" (2006)
* "Vi sitter i Ventrilo och spelar DotA" (2006)
* "Jingle Bells" (2006)
* "Vifta med händerna" (2006)
* "Now You're Gone" (2007)
* "Please Don't Go" (2008)
* "All I Ever Wanted" (2008)
* "Angel in the Night" (2008)
* "Russia Privjet (Hardlanger Remix)" (2008)
* "I Miss You" (2008)
* "Walk on Water" (2009)
* "Al final" (2009)
* "Every Morning" (2009)
* "I Promised Myself" (2009)
* "Saturday" (2010)
* "Fest i hela huset" (2011)
* "Northern Light" (2012)
* "Dream on the Dancefloor" (2012)
* "Crash & Burn" (2013)
* "Calling Time" (2013)
* "Elinor" (2013)
* "Masterpiece" (2018)
* "Home" (2019)
* "Angels Ain't Listening" (2020)
* "Life Speaks to Me" (2021)
* "End the Lies" (& Alien Cut) (2022)
* "Ingen kan slå (Boten Anna)" (Victor Leksell) (2023)

## Välislink

* Ammõtlinõ kodoleht

Katõgooria:Roodsi inemiseq
Katõgooria:Lauljaq
Niigriq

**Niigriq** (ka **mustanahalidsõq**) ommaq  tummõ nahavärviga põliseläniguq ja näide perrätulijaq mujjal ilman. Ameeriga Ütisriigen arvatasõq näide hulka inämbüisi ka mulatiq ni uma maa mustanahaliidsi kutsutas sääl afroameerikläisis.

## Sõna ''niigri''
Võro keelen pruugitas sõnna *niigri* (ja eesti keelen *neeger*) päämidselt Afriga tummõnahalidsõ (niigrirassi kuuluva inemise) kotsilõ, a täämbätsel aol peetäs seod sõnna mõnikõrd (näütüses mustanahaliidsi hindä puult) solvavas. 

Võro sõna *niigri* om peri s'aksa sõnast *Neger*, miä ummakõrda tulõ prantsusõ sõnast *nègre*, mink põh'as om ladinakiilne umahussõna *niger* 'must'. Nii s'aksa- ku ka prantsuskiilne sõna om seo ilma aigo halvustava maiguga. Hispaania ja portugali keelen tähendäs *negro* lihtsähe musta värmi ni om pall'odõn riigen egäpäävätsen tarvitusõn.

## Välislingiq

* Eesti keele instituut: sõnal «neeger» ei ole solvavat tähendust
* Urmas Sutrop. «neeger» on eesti keeles kindlasti halvustav
* Linnar Priimägi. Kuni elab ema veel, alles on ka emakeel
* Kari Käsper. «neeger» ja «mustlane» meedias
* Linnar Priimägi. Neegri-küsimusest. Keel ja Kirjandus 2013/1
* "Neeger" on muutunud solvavaks
* Aivar Aotäht. Süsimustad neegrid süsimustades kaabudes

katõgooria:antropoloogia
Alambs'aksa kiil

**Alambs'aksa** vai ka **alambs'aksi kiil** on põh'apuulsõl S'aksamaal ja Hollandin kõnõldav ja kirotõdav piirkunnakiil. 13.–16. aastagasaal oll keskalambs'aksa kiil Põh'a-Euruupan tähtsäs läbikäümis- ja kultuurikeeles. Alambs'aksa kiilt kõnõldi ja kirotõdi ka Liivimaal Hansa liido aigo, kui pruugiti Lübecki õigust, inne ku taa keele asõmalõ tull' ülembs'aksa kiil. 

## Välislingiq

* Alambs'aksa Vikipeediä
* Plattmakersi sõnastu
* Drentsi sõnastu
* Alambs'aksa sõnastiguq
* Podcast
* Streektaal-Organisatie in het Nedersaksisch Taalgebied
* Institut für niederdeutsche Sprache e.V.

Katõgooria:Germaani keeleq
Tofa kiil

**Tofa kiil** (varrampa ka *karagassi kiil*, tofa keelen *тоъфа* vai *тоъфа дыл*, *tòfa dıl*) om turgi kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõlõs esiq hinnangidõ perrä 30-90 inemist Vinnemaal Irkutski oblastin.

2010. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Vinnemaal 93 tofa keele mõistjat.

## Tofa tähistü

katõgooria:keeleq
Friisi keeleq

**Friisi keeleq** kuulusõq õdagugermaani kiili inglüse-friisi alarühmä.

Friisi kiili kõgõ lähkümbäs sugukeeles om inglüse kiil. Aoluulidsõlt om vällä kujonuq mitu esiqsugust friisi kiilt: õdagufriisi, hummogufriisi ja põh'afriisi keeles. Kõgõ inämb vällä arõndõt om õdagufriisi kiil, kuvõrd tuu kõnõlõjit om kõgõ inämb ja näid om ületsest elänige arvost küländ suur jago. Hummogufriisi keele viimäst täämbätseni pääväni alalõ hoitunut jako kutsutas seelteri vai seelterfriisi keeles.

Friisi kiili kõnõlõjidõ arvos hinnatas nii 480 000 inemist. Naist ligi 470 000 eläs Hollandi Friisimaa provindsin ja kõnõlõs õdagufriisi kiilt. Ülejäänüq friisi kiili kõnõlõjaq eläseq põhilidsõlt S'aksamaal ja kõnõlõsõq põh'a- vai hummogufriisi kiilt.

## Kaeq viil

* Friisiq
* Friisi Akadeemiä

Katõgooria:Germaani keeleq
Katõgooria:Friisimaa
Katõgooria:Holland
Katõgooria:S'aksamaa
Mõsumassin

**Mõsumassin** (<small>kullõq</small>) om kodomassin rõivaasjo mõskmisõs. Täüsautomaatnõ trumlimõsumassin joudsõ müüki USA-n 1946. a ja Õuruupan 1950. aastidõ algusõn. Ao joosul ommaq mehaaniliidsi regulaatridõ asõmalõ tulnuq elektroonigasüstemiq, üteliidsi om kõrrast paranuq eelektri- ja viitarvitus ni tüütämise mürrä om veidembäs jäänüq.

Mõsumassina päämädseq mõsuetapiq ommaq innemõsu, põhimõsu, loputus ja tsentrifuugminõ. Esiq tuutjidõ ja hinnaklassõ massinil või olla lisas mitmõsugumaidsi muid võimaluisi.

Standardprogrammi tsükli või kestäq 40 °C man 3−4 tunni. Mõsuao pikenemine om hind, midä tulõ massaq eelektri ja vii kokkohoitligu pruukmisõ iist. Ku valliq lühkü- vai kipõprogramm, tulõ rehkendäq suurõmba eelektri- ja viikuluga.

katõgooria:kodomassinaq
Pastapleiäts

**Pastapleiäts** ehk **pastak** om sulõpäätaolinõ kirotusriist, mink seen tindi asõmõl pruugitas õhu iist kaidsõtut trüküvärmipastat.

Ungarlanõ László Bíró mõtõl’ vällä pastapleiädsi 1938. aastagal Ungarin ja patentiirse tuu 1943. aastagal Argentiinan.
Tarto Forseliusõ Kuul

**Tarto Forseliusõ Kuul** luudi 1957. aastagal. Taa om Tarton Tähe huulitsan. Edimält oll' sääl keskkuul, perän gümnaasium ja prõlla õnnõ põhikuul. 

Pall'o aigo oll' taan koolin kirändüs tähtsä kotusõ pääl. Oppaja Saage Vello ja timä opilasõq kõrraldiq luulõvõidõlusi, kirändüspäivi ja tiatrit. Kooli almanakk kand nimme „Tipa-Tapa“. Forseliusõ koolin ommavaq opnuq näütüses Undi Mati, Urbi Tarmo, Muti Mihkel, Kaljujärve Hannes, Rannamäe Aarne, Uudmäe Jaak, Vadi Urmas ja Siimetsa Moonika. 

Sääne nimi om koolil tuuperäst, et 1684. aastagal lõi Forseliusõ Bengt Gottfried sama kotusõ pääle seminäri, kon opas’ vahtsit kuulmeistrit eesti rahva jaos. Prõlla om Forseliusõ koolin pall'o huvitsõõrõ: võõrkeeleq, käsitüü, programmiirmine, tiidüs, laulukooriq, tandsoq, hokk, kergejoustik, tiatri ja kihäväändmine.

Katõgooria:Tartomaa kooliq
Must pässik

**Must pässik** (ld.k. *Inonotus obliquus*), tunnõt ka ku *ts'aaga* (vinne k. *чага*), om taeliguliisi (*Hymenochaetaceae*) sugukunna siin. Tä om puiõ pussõnik (parasiit) ja ravisiin. Musta pässigu rahvakeelidseq nimeq ommaq *must kõbjas*, *must torik* ja *kõokäsn* (mitte segämini aiaq üte tõsõ puuseene liigigaq, mink liiginimi om kah *kõokäsn* (*Piptoporus betulinus*)).

## Levik ja üllenpidäjäq-liigiq

Must pässik om levinüq Põh'apuulkerä põh'apoolitsin kotussin: Vinnemaal, Soomõn, Põh'a-Ameerikan, Hummogu-Õuruupan ja Jaapanin 45°N ja 50°N lakjuskraadi vaihõl.

Must pässik kasus päämidselt kõo (*Betula* spp.), a ka lepä (*Alnus* spp.), pöögi (*Fagus* spp.), tammõ (*Quercus* spp.) ja papli (*Populus* spp.) pääl. Siin eläs tõisi liike pääl ku kõiv sagõhõhe käkidü tüvevähä kujol.

Must pässik om harv siin ni tedä või löüdäq egä 15000-20000 puu takast. Eestin om tä siski mõtsan, pargõn ja puisniite pääl sakõ liik.

## Kujo ni elotsõõr

Musta pässigu tunnus om hüdsimust junt kõo tüve pääl. Junt ei olõq seene viläkihä, a seeneniite mass vai sklerootium, miä om must suurõ meläniinisisähüse peräst. Seene viläkihä om hoobis koorõ all, ohkõnõ ni tihtsält puu ligi.

Musta pässigu iossõq levineseq õhun ni satasõq vikasaanu puu koorõ pääle. Niidiq lääväq haavo kaudu puu sisse, saavaq söögis puu mahla ni tegeväq valgõtmädänikku. Haigus edenes üllenpidäjän-puun aigopiten – 10-80+ aastakka. Kooniq puu om viil elläv, pruuk siin õnnõ viläldäq seeneniite (musta väläpoolist junti). Sugulidsõlt siginemä ni eossit tegemä nakkas siin viil peräst puu surma.

Musta pässigu jundiq võivaq kassuq 0,5-1,5 m suurõs,10-15 cm jämmes ni ollaq kooniq 5 kg rassõq. Must pässik kasus peräst lõikust tüvele tagasi.

## Pruukminõ

Rahvapärimüsen om must pässik tiit ku vähärohi ni 1955. aastagal nimmas' Moskva Arstitiidüse Akadeemiä musta pässigu vähävastatsõs aines. Parhilla kättesaiaq pässikust tettüq rohoq ommaq hariligult nõrgaq ni aotlidsõ toimõgaq.

Musta pässikut om proomit ka kuntslidsõlt tsukrusöödä pääl kasvataq, aq tulõmis om vähänüq ja muutunuq toimõainidõ tuutminõ.

Musta pässigu jundist om hariligult tett kas vii- vai viinaleotust. Tuujaos poodõtas junt pulbris ni valõtas pulbrilõ vai suurõmbilõ tükele kuum (kooniq 50-kraadinõ) vesi pääle. Ku pulbrilõ viin pääle vallaq, saa kätte ka nuuq ainõq, miä viin lakja ei lääq – betuliinhappa, betuliini ja fütosterooliq. Viinaleotust tetäs hariligult peräst kuuma vii tüütlüst, selle et kuuma om vaia kitiini lahkmisõs. Lisas vii- ja viinaleotusõ tegemisele ka hapatas, no tuu om kõgõ kallimb, aigovõtva ni ilma kimmä tulõmildaq (happamisõs pruugitas pall'o esiq tüüpi pisiläisi ni siini).

katõgooria:seeneq
Märdipäiv

**Märdipäiv** ehk **märtepäiv** om 10. märtekuu pääväl. Taa om võro ja eesti rahvakallendri tähtpäiv, miä om nime saanuq pühä Martini (4. aastagasaa Toursi piiskop) perrä, kink surmapäiv om 11. märtekuu päiv. Kõgõ tunnõtumb legend taast pühäkust kõnõlõs, et kõrd lõigas' tä poolõs uma mäntli, et jakaq tuud lumõ seen külmetävä sandiga. Põh'amain ni ka Eestin om märdipäiv nihkunuq 10. märtekuu päävä – Lutheri Martini sünnüpäävä pääle. 

## Märdipäiv Eesti rahvakallendrin
Eesti rahvakallendri uurja folklorist Hiiemää Mall om pidänüq märdipäivä muistitsõs aastagavaihtuspühäs. Mardipääväs pidiq kõik põllutüüq lõpõtõduq olõma. Hingiao sisse vai lõppu jäävät märdipäivä om köüdet koolnuidõ mälehtämisega. Märdipäävä es toheq tetäq ossa töid, innekõgõ olliq keeledüq lina- ja villatüüq. Mardipäiv lõpõt' välätüüq ni alost' talvitsidõ tarõtöie ao. Tähtpäävä algnõ mõtõq oll' hingestedü luudu tennämine. 

### Märdisandiq
Kõgõ tunnõtumb märdipääväkommõq om märdisantõ ehk märte ringijuuskminõ, midä tetäs õdak inne märdipäivä -märdipuulpäävä. Märti juuskman ehk märdisandis käveq algsõlt noorõqmeheq, a parhillaq võivaq ollaq juuskjaq nii poiskõsõq-tütriguq ku meheq-naasõq. Näil piät sälän olõma tummõq rõivaq. Näoq ommaq mustas tettüq vai maskõga katõduq. Märdisantõ kambaq liigusõq märdipuulpäävä õdagu perrest perrehe, laulvaq ja suuvvaq vilä-, kar'a- jm õnnõ ni pallõsõq ja saavaq vasta kingitüisi. Mardipäiv om olnuq inämb viläõnnõlõ pühendet miihipühä. Taalõ vastav kar'aõnnõ ja naisi pühä om katripäiv.

## Kaeq viil

* Kallendri
* Võro rahvakallendri
* Eesti rahvakallendri
* Katripäiv

Katõgooria:Võro rahvakallendri
Katõgooria:Eesti rahvakallendri
Mauri

**Mauri** om küläVõro maakunnan Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda. 

Külän ommaq inämbüisi mõtsaq, niidüq, kingoq, oroq ja likõqmaaq. Külä lõunõjaon ommaq Korgõmägi, Peebumägi ja Kuusõbimägi. Maurist veidüq õdagu poolõ jääseq Kõrb- ja Linnasjärv. 

Hummogu puul om külä piiris Raudoja, külä hummogujaon ommaq viil Aeniidü, Niitkaniidü ja Uibumägi. Külä põh'ajaon ommaq suusaar Nakrisaar, Linnasmägi ja Katõpedäjämägi. Mauri külä keskjaon om Jaanimägi, miä võidsõ nime perrä vanastõ ollaq jaanitulõ tegemise kotus. Sääl lähkon ommaq viil Soehavvamägi, Laidrasuu ja Mar'asaarõmägi. 

2012. aastagast pääle toimõndas Mauri põliskotõ külä, miä köüt kokko keskkunnahoitjaq inemiseq. Luudava külä mõttõs om püündäq võimaligult suurõ esiqmajandamisõ poolõ ja tallitaq kuunkõlan luudusõga. Küläelo kõrraldamisõ man om alossõs võet Vladimir Megre raamadusar'an „Vinnemaa heliseväq tsiidreq” ärq tuuduq mõttõq.

## Lätteq

katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tarto Ülikooli majandustiidüskund

**Tarto Ülikooli majandustiidüskund** om Tarto Ülikooli üts sotsiaaltiidüisi valdkunna ossõ. Tiidüskunna juhataja om Vadi Maaja. Tiidüskund om Tarton aadrõssin J. Liivi 4.

Majandustiidüskunna süämeas'as om köütäq ja edendäq majanduslist tiidmist riikevaihõlidsõn tiidüsen ja opmisõn Eesti ütiskunna hüäs.

## Aolugu
### Alostus
Tarto Ülikoolin nakas’ majandustiidüse oppaminõ 1676. aastagal, ku aoluuprohvõsriq pidiq lugõma majandamistiidüst ni matõmaatigaprohvõsriq raamadupidämist. Edimäst kõrda alost' statistiga ja maatiidüse opituul 1802. aastal ni rahandusõ ja kauplõmisõ opituul tuust aastak ildampa.

### Rahvaülikuul
1920. aasta suvõl alost’ õigustiidüskunna man kauplõmisõ osakund, selle et toonaq oll’ noorõl Eesti Vabariigil vaia majandusinemiisi.

Hindäkotsilt nakas’ majandustiidüskund toimõndama õkvalt 1938. aastal. Dekaanis sai prõhvõsri Poomi Eduard ja alostiq kolm tsihti: rahva- ja riigimajandus, käütismajandus ja kimmätüsmajandus.

### Nõvvokogo aolinõ ülikuul
1954. aastal naati jälkiq Tarton majandust oppama, külh agaq üten õigustiidüskunnaga. Ummõhtõ tetti 1968. aastal vallalõ umaette majandustiidüskund. Sis sai dekaanis majandusaoluulanõ Krinali Valner, kiä oll’ tuu ammõdi pääl üttekokko 19 aastakka. Kooniq 1980ndide lõpuniq kand’ majandustiidüskund vastust kauplõmisõ ja rahandusõ as'atundjidõ oppamisõ iist ni viil koolitõdi uurjit.

## Vilistläselo
1997. aastagal asot’ tiidüskund vilistläisi jaos seldsi Hermes, miä om seeniqmaaniq esiqeräline terven ülikoolin. Tiidüskunna lõpõtanuq ommaq täämbä kitedüq as'atundjaq, ärijuhiq, majandustiidläseq ja ütiskunnategeläseq. Näütüses om majandustiidüskunna lõpõtanuq Kallasõ Siim, Palo Urve, Alamäe Priit, Rõivasõ Taavi, Kõvaski Katre ja viil mitmõq.

## Tiidüskunna hoonõq
Majandustiidüskund oll’ kooniq 1977. aastagani Tarton aadrõsi Vanemuise 46 pääl, pääle tuud agaq liinaveeren Nuurusõ uulitsan. 1999. aasta keväjä kolõ tiidüskund keskliina Narva maantii ja Imäjõõ vaihõlõ, kos nä ollivaq Oeconomicumin 2017. aastaga suvõni.

Alostõn 2017. aasta augustist om majandustiidüskund aadrõsi J. Liivi 4 pääl, innidse rahvaarkiivi majan.

2020. aastagal tetäs vallalõ vahtsõnõ hoonõq nimega Delta, kos nakkasõq ütenkuun opma ja tüütämä puutritiidüseq, matõmaatiga ja statistiga instituudi rahvas.

## Matõrjaliq
# Majandusteaduskond kolib kaheks aastaks J. Liivi 4 hoonesse. Tartu Ülikooli majandusteaduskond, 2018. https://majandus.ut.ee/et/uudised/majandusteaduskond-kolib-kaheks-aastaks-j-liivi-4-hoonesse. 24.10.2018.
# Majandusteaduskonnast. Tartu Ülikooli majandusteaduskond, 2018. https://majandus.ut.ee/et/985891. 24.10.2018.
# Missioon ja visioon. Tartu Ülikooli majandusteaduskond, 2018. https://majandus.ut.ee/et/985891/missioon-visioon. 24.10.2018
# Pisut teaduskonna ajaloost. Tartu Ülikooli majandusteaduskond, 2018. https://majandus.ut.ee/et/teaduskonnast/Ajalugu. 24.10.2018.

## Välislingiq
* Majandustiidüskonna kodoleht

katõgooria:Tarto Ülikuul
Kodavere murrak

**Kodavere murrak** (paigapäältsen keelepruugin *Kodavere kiil*) om eesti keele hummogumurdõ ala kuuluv murrak, midä om kõnõld ja kõnõldas kuigivõrd täämbätse pääväni Kodavere kihlkunna põh'ajaon. Kihlkunna lõunõjaon om kõnõld Kodavere Kavastu murrakut, miä käü hoobis lõunõeesti keele Tarto murdõ ala.

## Kodavere keeletunnusõq

Kodavere murrakulõ om umanõ pehmeq välläütlemine ja mõnõq vad'a keele ja eesti põh'ahummogurannamurdõ perädseq keelejoonõq, nt *o* > *õ* (*õtse, kõhe, õras, õlemä, õja, kõllane, kõrd*), *st* > *ss* (*muss*: *mussa, alassi*). Samal aol om pall'o ütist lõunõeesti kiiliga. Kodavere keele nii vad'a keelele ku lõunõeesti keelile umadsõq vanaq keelejoonõq ommaq näütüses *ä*-vabahelükokkokõla (nt *emä, kärätädä*), keskkorgidõ vabahelle korgõnõminõ (nt *kiil, kuul, tüü*) ja peräsilbi *o* (nt *kodo, talo*). Puhas lõunõeesti keele muud om Kodaveren pruugitav seenkäänüse lõpp *-n*, nt *külän, silmän*. 

Kodavere keelen oll' viil 20. aastagasaa edimädsel poolõl alalõ väega vanaperäline tävveline eitüse paradigma, nt:

ei usuq - *miä en usu, siä ed usu, tämä eb usu, meije emä usu, teije etä usu,* *näväd eväd usu;* 

es usuq - *mia esin usu, sa/sia esid usu, tämä es usu, meije esimä usu, teije esitä usu, näväd esid usu.*

## Keele pruukminõ täämbätsel pääväl

Täämbätsel pääväl arvatas Kodavere kiilt kõnõlõvat egäpäivi viil mõnikümmend vanõmbat inemist. Inämbide inemiisi kõnnõkeelen või viil kuuldaq ütsikit Kodavere murdõ sõnno vai juuni. 

Kodavere keelen om vällä ant luulõraamatit ja latsõpõlvõmälehtüisi ni tetäs näütemängõ ja kiilt ja taa aoluku tutvustavit videoid ja filme. Om olõman kodavere-eesti katskiilne murrakut tutvustav kodoleht üten sõnastuga (kaeq altpuult).

Üts tunnõtumpi kirotajit, kiä om avaldanuq ka kodaverekiilsit luulõtuisi, om Vallisoo Mari.

## Keelenäüdüs

Lõik Kodavere murdõ kodolehelt:

*Kuigi Suome murdeuurja Lauri Kettunen kirjutas juba 20.sajandi alul Kodavere murrakuss kui kaduvass kiäless, siis peris kadunud eb õle ta praegagi ja 20.sajandi keskel õli murrak viil paljuden küladen põhiline kiil, nõnna one ta minu põlvkonnale lapsepõlvekiäless õllud. Seda moetogi õmavahelisen suhtlemisen, kualin ja võõrasse inimessega kõneldi ike kirjakiilt. 1950-ndäte uassate kualilapsed one müüda muad laiali lähnud, elävad tõese kiäle siden ja lapsepõlve kodokiil võib-õlla ärä unetet. Kodosid, kos Kodavere murrak viil egäpääväsess kiäless one, eb õle vist enäm palju, aga üksikid murdesõnu kohtab selle kandi inimesse kõnen ike ja selless kiäless arusuajaid piäss viil küllält õlemä. Murrakun kirjutatasse nuarepõlve mälestusi ja tehässe näitemänga.*

## Lätteq



## Välislingiq

* Kodavere murragu kodoleht
* Kodavere murrakust Eesti vaimsõ kultuuriperändüse nimistün
Katõgooria:Kodavere kihlkund
Coldplay

**Coldplay** om inglüse alternatiivroki vai popprokkmuusiga ansabli. Ansambli tekkü 1996. aastal, ku nä hinnäst viil Starfishis kutsõq. Kats’ aastat ildampa naksiq nä hinnäst Coldplays nimitämä. Ansamblin mäng’väq laulja Chris Martin, kiä laul ja mäng klahvpille ja kitrat, Jonny Buckland, kiä tinistäs kitrat, Guy Berryman, kiä mäng basskitrat ja Will Champion, kiä pess trummi. Coldplay sai popis, ku and' vällä laulu “Yellow”.

Näide kõgõ suurõmbaq hitiq ommaq “Yellow”, “The Scientist”, “Fix You”, “Viva la Vida”, “Paradise”, “A Sky Full Of Stars”, “Something Just Like This” ja “Hymn For The Weekend”.

## Albumiq

Coldplay om vällä andnuq katõssa albumit.

*Parachutes (2000)
*A Rush of Blood to the Head (2002)
*X&Y (2005)
*Viva la Vida or Death and All His Friends (2008)
*Mylo Xyloto (2011)
*Ghost Stories (2014)
*A Head Full of Dreams (2015)
*Everyday Life (2019)
*Music of the Spheres (2021)
*Moon Music (2024)

Katõgooria:Inglüsmaa ansambliq
Katõgooria:Rokkansambliq
Rüälill

**Rüälill** (kreeka keelen *Centaurea cyanus*) om hainkasv kõrvhäitsmeliidsi sugukunnast jumiga perrest. 

## Nimitüs

*Centaurea* tulõ kreekakiilsest sõnast *kentaurus* vai *kentaur*, *cyanus* kreekakiilsest sõnast *kyanos* – tummõsinine. Rüalill om 1968. aastagast Eesti rahvalill.

## Rahvaperälidseq nimitüseq

Rüälill, rüäninn, harolill, harokõnõ.

## Kasumiskotusõq

Rüälill om lajalt levinüq Õuruupan ja Põh'a-Ameerikan, aq kasus kah muial.

Kemikaalõ pruukmisõ peräst põllumajandusõn om timä hulk luudusõn vähämbäs jäänüq.

Rüälill kasus päämidselt põllu pääl, agaq kah teie ja kraavõ viiri pääl. Timä om üte- vai katõaastanõ   hainkasv ja kasus talvõviläga kuun, sammamuudu miiq viläpõldõ kõgõ ilosamb lill, hää mii ja rohohain.

katõgooria:lilliq
Räim

**Räim** vai **õdagumere heering** (ladina keelen *Clupea harengus membras*) om atlandi heeringä alambliht, kiä eläs Õdagumeren. Harilik räim süü planktonit. Müräkräim om rüüvkala ja süü sagõhe ogalikkõ.

22. radokuu pääväl 2007 kuulutõdi räim eesti rahva kalas.

katõgooria:kalaq
Rüüvkala

**Rüüvkala** vai **murdja kala** om kala, kiä süü tõisi kallo vai tõisi eläjit. Rüüvkalolõ vastandõdas lepiskallo.

Rüüvkallo hulka kääväq näütüses ahhun, haug, sudak ja lõhekala, a vähämbist ka näütüses kusk. 

Rüüvkalaq valivaq saaki tuu perrä, midä kostki inämb löüdäq või.

katõgooria:kalaq
Greif

**Greif** (*gryps*) oll' kotka pää ja siivulidsõ lõvi kihäga elläi antiikmütoloogian. 

Greife kujoq olliq tunnõduq assüüria-babüloonia kultuurin. 8. aastagasaal i.m.a joudsõq greifiq Kreekahe ja Ruuma, kost saiq edesi kujokõisis keskaigsidõ ilostuisi mano.

Greifiq ommaq ka pall'odõ vappõ pääl vapieläjäq.

katõgooria:müütilidseq eläjäq
Vana-Vigala ijätsõõr

**Vana-Vigala ijätsõõr** om esiqeräline luudusnättüs Vigala jõõ pääl Vana-Vigala külän Hiieoro lähkün. Ijätsõõr tegünes talvildõ sis, ku jõgi nakkas kinniq külmämä. Külmä ilmaga võtt ijäkõrd jõõ pääl suurõ ümbrekäüjä kettä kujo.

Tsõõr käü aigopiten ümbre, üts tsõõr võtt aigo 7 kooniq 13 minotit. Tsõõri läbimõõt om 20 miitre ümbre. Tsõõr tegünes luudusligult, ilma inemise vaihõlõ segämäldä, tuust, et jõõvuul käü vii päälüskõrran ümbre. Kavva tsõõr ümbre käü, olõnõs ilmast. Ku kõrraga väega kõvva külmä tulõ-õi, või taa ümbre kävvüq mitu päivä, inne ku kinniq külmäs.

## Lätteq


## Välislingiq

* Tiit Blaat: "Müstiline loodusnähtus: Vigala jõel pöörleb hiiglaslik jääratas" ilmateade.delfi.ee, 8. jaanuar 2019
* Olev Kenk: "Fotod ja video: Vigala jääratas hakkas taas pöörlema" novaator.err.ee, 9. jaanuar 2019

katõgooria:luudusnättüseq
Vigala jõgi

**Vigala jõgi** (ka *Konuvere jõgi, Koluvere jõgi*) om Kasari jõõ kõgõ viirohkõmb lisajõgi. Taa nakkas pääle Kõnnumaal Kaeva suust ja juusk Rumba külän Kasari jõkkõ.

Jõgi juusk läbi Pärno ja Rapla maakunna.

Vigala jõõ pikkus om 101,8 kilomiitrit, valgala suurus 1577,2 ruutkilomiitrit.

## Kaeq viil

* Vana-Vigala ijätsõõr

katõgooria:Läänemaa jõõq
katõgooria:Harjomaa jõõq
Mansi kiil

**Mansi kiil** (tõõsõ nimegaq *voguli kiil*, mansi keelen *мāньси лāтыӈ*) om soome-ugri kiilkunna Ugri kiili Obi-ugri rühmä kiil, midä kõnõlõsõq Õdagu-Tsiberin eläväq mansiq.

Mansi keele kõgõ lähkümb hõimokiil om handi kiil.

Mansi kiil om ohoalonõ kiil.  2010. aasta rahvalugõmisõ perrä kõnõlõs mansi kiilt Vinnemaal õnnõ 938 inemist.

Katõgooria:Ugri keeleq
katõgooria:Vinnemaa
Permikomi kiil

**Permikomi kiilt** (*перем коми кыв* või *коми-пермяцкӧй кыв*) om kiil, midä kõnõldas Vinnemaal Kama jõgikunna maiõ pääl.

## Tähistü
Аа Бб Вв Гг Дд Ее Ёё Жж Зз Ии **Іі** Йй Кк Лл Мм Нн Оо **Ӧӧ** Пп Рр Сс Тт Уу Фф Хх Цц Чч Шш Щщ Ъъ Ыы Ьь Ээ Юю Яя

Katõgooria:Soomõ-ugri keeleq