open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
29. joulukuu päiv

**29. joulukuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 363. päiv (liigaastagal 364. päiv).

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* ...

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1947 - Lapini Leonhard, kunstnik ja kirämiis

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1990 – Aabeli Helle, Kanepi kuulmeistre ja seldsitegeläne

### Eesti inemiseq
* 2022 – Savisaarõ Edgar, Eesti poliitik

### Muu ilma inemiseq
* 2022 – Pelé, Brasiilia jalgpallimängjä

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ
* ''The New York Times'' taa päävä kotsilõ
----

Katõgooria:Joulukuu
31. joulukuu päiv

**31. joulukuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga perämäne, 365. päiv (liigaastagal 366. päiv).

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* 1918 – Vabahussõan joudõvaq Talliina edimädseq Soomõ vabatahtliguq major Ekströmi juht'misõl.
* 1919 – Vabahussõan sõlmiti vaheraho.

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* 1798 – Faehlmanni Friedrich Robert

### Muu ilma inemiseq
* 1869 – Matisse Henri, kunstnik
* 1937 – Hopkinsi Anthony

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1971 – Piho Rudolf, arst, Vabahusristi saaja
* 1990 – Kongo Alfred, kunstnik

### Eesti inemiseq
* 1949 – Valgre Raimond 
* 2024 – Rüütli Arnold, III Eesti Vabariigi President 

### Muu ilma inemiseq
* 1872 – Kivi Aleksis, soomõ kiränik

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ
* ''The New York Times'' taa päävä kotsilõ
----

Katõgooria:Joulukuu
2005

**2005. aastak** Gregoriusõ kallendri perrä. **10218.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 22. piimäkuu päiv – luudi võrokeeline Vikipeediä
* 12.–14. põimukuu – Kaika suvõülikuul 2005 Vanan-Koiolan

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 28. urbõkuu päiv – Lõhmusõ Aivo, kiränik ja ümbrepandja

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust

* 2005 ilmunuq raamaduq
* 2005 ilmunuq albomiq

 

Katõgooria:21. aastagasada
2005
Müürsepä Martin

**Müürsepä Martin** (Martin Müürsepp) om inneskine eesti korvpallur, kiä om sündünüq 26. süküskuu pääväl 1974. aastagal Talliinan. Müürsepp om siiäqmaaniq edimäne ja viimäne eesti korvpallur, kiä om mängnüq NBAn. 

Müürsepä Martin oll' uma mängoposits'ooni poolõst suur viir. Tä om kats miitret säidse tsendimiitret pikk ja kaald 103 killo.

## Elolugu
1996. aastagal valõ NBA drafti edimädsen tsõõrin Müürsepä Martini katõkümne viiendän valikun hindäle Utah Jazz, kiä Martini Miami Headile edesi kaubõl'. Müürsepp om platsi pääl käünüq 83 NBA mängon Dallasõ Mavericksi iist keskmäidsi näütäjidega 4,7 punkti, 2,2 lavvapalli ja 11,5 minotit. Uman kõgõ parõmban NBAn mängitün mängon visas' Martin 24 silmä ja võtt' 14 lavvapalli. 

Peräst NBAd läts' Martin Kreekahe, kon mänge BC Arisõ ja Ateena AEK iist. 2000. aastagal võit’ Martin Ateena AEKga ka Saporta Kariga ja Kreeka Meistrevõigõlusõq.

2001-2005 mänge Müürsepp Vinnemaal Kaasani Unicsin ja Moskva CSKAn. 

Müürsepp om mängnüq ka Eesti rahvuskuundisõn, minkast ütel' ärq 2005. aastagal. 

2006. aastagast mänge ta Tarton paigapäälidse korvpalliklubi TÜ/Rocki iist.
Wrangelli mägi

**Wrangelli mägi** om suur tulõmägi Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspargin lõunahummogu Alaskal Ameeriga Ütisriigen. Mägi kuulus Wrangelli tulõmäevüühü ja om 4317 miitrit korgõ. 

Wrangelli mägi om saanuq uma nime Võromaalt perit maiõuurja Wrangelli Ferdinandi perrä.

Katõgooria:Maatiidüs
Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspark

**Wrangelli-St. Eliasõ rahvuspark** om rahvuspark lõunahummogu Alaskal Ameeriga Ütisriigen, miä om luud 1980. aastagal. Timä pindala om  nink tuuga om tä Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb rahvuspark. 

Rahvuspark om saanuq uma nime Wrangelli mäki perrä. 

## Kaeq viil
* Wrangelli Ferdinand

Katõgooria:Maatiidüs
Kuupäiv

**Kuupäiv** om nimi, miä andas pääväle tuu kallendrisüstemi perrä. Kuupäävä perrä om võimalik üttemuudu arvo saiaq, määnest aastaga päivä mõtõldas. Kattõ kuupäivä saa võrrõldaq: üteldäq, kumb näist ja kupall'o om inne tõist. Näütüses Gregoriusõ kallendri perrä om määntsegi aastaga 13. lehekuu päiv kümme päivä peräst 3. lehekuu päivä.  

Inämbüsen kallendriin om kuupääväl kolm ossa: päävä järekõrranummõr kuun, kuu ja aastak. Noilõ kolmõlõ osalõ võidas viil mano pandaq tõisigi, nt. nädälipäiv. Aastakkõ loetas hariligult määntsestki kokkolepütüst sündmüsest pääle. Näütüses sirvikallendrin om tuus võet Billingeni katastruuf.

Tõnõkõrd mõtõldas kuupäävä all päävä nimme ilma aastagaarvolda. Tuuga saa päävä pandaq paika ütel viiel kallendriaastaga piiren. Näütüses 24. piimäkuu päiv om egäl aastagal jaanipäiv.  

## Kuupäivi kirotamisõst

Kuupäivi kirotamisõs pruugitas päävä järekõrranumbrõ ja aastagaarvo jaos inämbüisi arvõ. Kuu võidas kirotaq nii sõnno kui arvõga. Hariligumbaq kuupäivi kirotamisõ võimalusõq ommaq järgmädseq: 
*13. lehekuu päiv 2006,
*13. lehekuud 2006,
*13.05.2006.
Rahvakallendri

**Rahvakallendri** vai **rahvakalendre** om määntsegi rahva perimüslik aoarvamisõ süstem, minka mano käüväq uskmisõq, kumbõq, rahvalauluq jms. Rahvakallendri muutus aoluun ja saa mitmõlt puult mõotuisi. 

## Kaeq viil

*Võro rahvakallendri
*Seto rahvakallendri
*Eesti rahvakallendri
Eesti rahvakallendri

**Eesti rahvakallendri** om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Eestin. Sagõhõhe peetäs võro ja seto rahvakallendrit kah eesti rahvakallendri osas. 

Hariligult, ku kõnõldas eesti rahvakallendrist, mõtõldas tedä sääntsel kujol, niguq tä oll' vällä kujonuq 19. aastagasaa keskpaigas.

## Kaeq viil

*Võro rahvakallendri
*Seto rahvakallendri
Võro rahvakallendri

**Võro rahvakallendri** om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Võromaal. 

## Tähtpääväq
### [[Vahtsõaastakuu]]

*1. vahtsõaastakuu päiv - vahtsõaastapäiv
*6. vahtsõaastakuu päiv - kolmõkuningapäiv
*17. vahtsõaastakuu päiv - tennüspäiv

### [[Radokuu]]

*2. radokuu päiv - küündlepäiv
*24. radokuu päiv - madissõpäiv

### [[Urbõkuu]]

*17. urbõkuu päiv - käädrepäiv
*25. urbõkuu päiv - kapstamaarjapäiv

### [[Mahlakuu]]

*1. mahlakuu päiv - kar'alaskmisõ päiv
*23. mahlakuu päiv - jüripäiv
*25. mahlakuu päiv - markusõpäiv

### [[Lehekuu]]

*25. lehekuu päiv - urbanipäiv

### [[Piimäkuu]]

*15. piimäkuu päiv - viidipäiv
*24. piimäkuu päiv - jaanipäiv
*27. piimäkuu päiv - säitsmemagajapäiv
*29. piimäkuu päiv - piitrepäiv

### [[Hainakuu]]

*2. hainakuu päiv - hainamaarjapäiv
*10. hainakuu päiv - säitsmevelistepäiv
*25. hainakuu päiv - jakapäiv
*26. hainakuu päiv - annõpäiv

### [[Põimukuu]]

*10. põimukuu päiv - labõrõdsõpäiv
*15. põimukuu päiv - rüämaarjapäiv
*24. põimukuu päiv - pärtüspäiv

### [[Süküskuu]]

*8. süküskuu päiv - hussimaarjapäiv
*21. süküskuu päiv - madissõpäiv
*29. süküskuu päiv - mihklipäiv

### [[Rehekuu]]

*4. rehekuu päiv - põimupühä
*28. rehekuu päiv - simunapäiv
*Hingiaig

### [[Märtekuu]]

*Hingiaig
*2. märtekuu päiv - hingipäiv
*10. märtekuu päiv - märtepäiv
*25. märtekuu päiv - katripäiv
*29. märtekuu päiv - kuulnuidõ mälehtüse pühä
*30. märtekuu päiv - andrõpäiv

### [[Joulukuu]]

*6. joulukuu päiv - nigulapäiv
*13. joulukuu päiv - luutsõpäiv
*21. joulukuu päiv - tuumapäiv
*24. joulukuu päiv - joulupuulpäiv vai talsipühhi puulpäiv
*25. joulukuu päiv - edimäne joulupühä
*26. joulukuu päiv - tõnõ joulupühä

## Liikjaq pühäq

*vastlapäiv vai pudropäiv
*tuhapäiv
*urbõpäiv
*suur neläpäiv
*suur riidi
*munapühiq
*künnipäiv
*ristipäiv
*suvistõpühiq
*saharipäiv vai saarõpäiv

## Kaeq viil

*Seto rahvakallendri
*Eesti rahvakallendri

Katõgooria:Võro rahvakallendri
Billingeni katastruuf

**Billingeni katastroofis** nimitedäs tuud, ku illadsõ iäaigsõ Balti iäpaisjärve vesi murd' hindäle välläpääso ilmamerde põrõhõlladsõ Mälari järvistü kotsilt Roodsin. Üte aastaga seen alasi vesi mitokümmend miitrit, vii alt sai vabas suur jago Eestimaad, subarktilidsõ kliima asõmõlõ tull' preboreaalnõ, naksiq arõnõma suuq ja mõtsaq. Umbõs 500 aastakka pääle katastruufi elliq Pärno jõõ veeren Pulli asulan joba inemiseq. 

Kama Kaido arvatõn võsiq taad sündmüst poeetilidselt kutsuq maasündümises. Katastroofi aig om Roodsin aastagadsõ täpsüsega kimmäs tett nink tuust naatas sirvikallendri perrä aastakkõ lugõma.

## Kirändüs

*Kymme aastat nyydisaegseid sirvilaudu, Kama Kaido, Vikerkaar, 1988

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Luudus
Seto rahvakallendri

**Seto rahvakallendri** om rahvakallendri, miä om tarvitusõl Setomaal. 

## Tähtpääväq
### [[Vahtsõaastakuu]]

*2. vahtsõaastakuu päiv - tuumapäiv
*7. vahtsõaastakuu päiv - talsipühiq
*14. vahtsõaastakuu päiv - vahtsõnõ aastak
*19. vahtsõaastakuu päiv - viiristmine
*30. vahtsõaastakuu päiv - tennüspäiv

### [[Radokuu]]

*15. radokuu päiv - kündlepäiv
*24. radokuu päiv - hulasõpäiv

### [[Urbõkuu]]

*22. urbõkuu päiv - sorokasveet vai tsirgupäiv
*30. urbõkuu päiv - al'aksei

### [[Mahlakuu]]

### [[Lehekuu]]

*6. lehekuu päiv - keväjäne jüripäiv

### [[Piimäkuu]]

### [[Hainakuu]]

*7. hainakuu päiv - jaanipäiv
*12. hainakuu päiv - piitrepäiv
*15. hainakuu päiv - mõlapäiv
*23. hainakuu päiv - säitsmevelistepäiv
*28. hainakuu päiv - päätnits

### [[Põimukuu]]

*2. põimukuu päiv - jakapäiv vai iljapäiv
*7. põimukuu päiv - annõpäiv
*12. põimukuu päiv - makavei
*19. põimukuu päiv - paasapäiv
*23. põimukuu päiv - labõrits
*31. põimukuu päiv - rollapäiv

### [[Süküskuu]]

*6. süküskuu päiv - pärtüspäiv
*11. süküskuu päiv - ivanaskorona
*21. süküskuu päiv - väikene maar'apäiv
*27. süküskuu päiv - visenjapäiv

### [[Rehekuu]]

*7. rehekuu päiv - ikandra
*12. rehekuu päiv - maamihklipäiv
*14. rehekuu päiv - vinne mihklipäiv
*22. rehekuu päiv - kaasani maar'apäiv

### [[Märtekuu]]

*4. märtekuu päiv - midrosk
*11. märtekuu päiv - nahtsipäiv
*15. märtekuu päiv - hingipäiv
*23. märtekuu päiv - märtepäiv

### [[Joulukuu]]

*8. joulukuu päiv - katripäiv
*9. joulukuu päiv - sügüsene jüripäiv
*19. joulukuu päiv - talvinõ mikul
*26. joulukuu päiv - luutsinapäiv

## Liikjaq pühäq

*lihahiideh
*maasenits
*tuhapäiv
*poornapäiv
*paabapäiv
*laasõrpäiv
*suur neläpäiv
*suur riidi
*lihavõõdõh
*raadovits
*vet'oriidi
*kõllapühäpäiv
*tuulõristipäiv
*linnuristipäiv
*leheristipäiv
*suur ristipäiv
*suvistõpühiq

## Kaeq viil

*Võro rahvakallendri
*Eesti rahvakallendri
Sirvikallendri

**Sirvikallendri** (Maavalla kallendri, sirvilavvaq, sirviq) om kallendri, midä tarvitasõq eesti maausolidsõq. Aoarvamisõ alostusõs om võet nn. Billingeni katastruuf, mink toimumisõ aig om Roodsin viirsavi meetodi perrä aastagalidsõ täpsüsega kimmäs tett. Kallendri kuunimeq, pühäq ja tähtpääväq nink kuusaisõ kõrd om perit õnnõ maarahva perimüsest. Pühhi–tähtpäivi valigu puhul om põhilidsõlt jääd noidõ mano, mink maausolinõ tähendüs ja kumbõq ommaq teedäq. Erändis ommaq tõnnipäiv (7. joulukuu päiv) ja kollõtamispäiv (14. rehekuu päiv), mink kotsilõ olõ-i määntsitki kumbit teedäq. 

Aastaga jagamisõl om alossõs võet harilik kallendri 12 kuu ja 7–päävälidse nädäliga. Kuiõ nimeq ommaq võeduq maakiili murdist. Maakeelitsit kuunimmi om pall'o ja esiq paigon ommaq nääq esiqsugudsõq. Näütüses süäkuus om nimitet nii aastaga edimäst ku tõist kuud. Sirvikallendrin om vällä pakut õnnõ üts võimalik valik maakeelitsit kuunimmi.

Sirve vällä annõdiq edimäle vällä päämidselt käsitrükün (linuul- ja siiditrükk, ildampa viil  valguskoopiaq). Perämäidsil aastagil ommaq sirviq ilmunuq trükün.

Sirvikallendrit and parhilla vällä Maavalla Koda.

## Kuuq sirvikallendrin
#*sydakuu*
#*radokuu*
#*urbekuu*
#*mahlakuu*
#*lehekuu*
#*leedokuu*
#*heinakuu*
#*lõikuskuu*
#*sygiskuu*
#*porikuu*
#*kooljakuu*
#*jõulukuu*

## Kaeq viil
*Kallendri
*Eesti rahvakallendri
*Maausk

## Välislink
*Sirvikallendriq Maavalla Kua kodolehe pääl
*Kama Kaido artikli Kymme aastat nyydisaegseid sirvilaudu
Aastagasada

**Aastagasada** om 100 tõnõtõsõ perän tulõvat aastakka. 

Näütüses Gregoriusõ kallendrin moodustasõq aoarvamisõ alguspunktist lukõn 100 edimäst aastakka (1.-100. aastak) 1. aastagasaa, 100 järgmäst aastakka (101.-200. aastak) 2. aastagasaa ja nii edesi.

Katõgooria:Aastagasaaq
20. aastagasada

**20. aastagasada** om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 1901 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 2000. 

Katõgooria:20. aastagasada
Jordaania

**Jordaania** om Aasia riik Lähkül-Hummogumaal. Jordaania pääliin om Amman (*‘Ammān*). 

## Aolugu

## Poliitiga

Image:Kingabdullahbinhussein.jpg|Jordaania kuning Abdullah I
Image:King abdullah ii of jordan.jpg|Jordaania kuning Abdullah II


## Luudus

Suurõmb jago Jordaaniast om kõrbõ. Kliima om kuiv ja pallav. Jordaania ja Iisraeli piiris om Jordani jõgi.

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Kaeq viil
* Maailma maaq

## Välislingiq

Katõgooria:Jordaania
Katõgooria:Aasia maaq
Araabia Ütisemiraadiq

**Araabia Ütisemiraadiq** (araabia keelen دولة الإمارات العربيّة المتّحدة‎, *Daulat al-Imārāt al-‘arabiyya al-muttaḥida*) om Aasia Lähkü-Hummogumaa riik, mink pääliin om Abu Dhabi. Maa sais kuun säitsmest emiraadist, naidõ pindala kokko om nii 83 600 km2. Araabia Ütisemiraadõn eläs nii 10 mill'onat inemist, suurõmb jago noist ei olõq Ütisemiraatõ kuakundlasõq, a muialt sisse tuudu tüüliseq.

Araabia Ütisemiraatõ nafta- ja maagaasivaruq ommaq maailma suurõmpi. Inemiisi õiguisi hindajaq kommisjoniq ommaq ütelnü, et Araabia Ütisemiraadõn om inemiisi õiguisiga kehväste, valitsusõ vastaliidsi piinatas ja pandas vangi jpm.

Araabia Ütisemiraatõ riigiusk om islam ja riigikiil om araabia kiil. As'aaamisõ man ja ärin kõnõldas inglüse kiilt kah.

## Emiraadiq
* Abu Dhabi
* ‘Ajmān
* Dubai
* Al-Fujayrah
* Ra's al-Khaymah
* Ash-Shāriqah
* Umm al-Qaywayn

Katõgooria:Araabia Ütisemiraadiq
Katõgooria:Aasia maaq
Amman

**Amman** (*‘Ammān*) om Jordaania pääliin.

Katõgooria:Jordaania liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Abu Dhabi

**Abu Dhabi** (*Abū Z̧aby*) om Araabia Ütisemiraatõ pääliin.

Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Katõgooria:Araabia Ütisemiraatõ liinaq
Sabbe Rudolf

**Sabbe Rudolf** (**Rudolf Sabbe**, 1894-1934) oll' sõamiis, vabahusristi saaja. Tä oll' Sabbe Augusti veli.

## Elokäük

Sabbe Rudolf sündü 1894. a. Rõugõ kihlkunnan Pindi vallan Paidra külän Palo (Paidra-Palo) talon. Tä oll' ummi vanõmbidõ, talopidäjä Jaani ja timä naasõ Katri edimäne lats. Pääle paiklikku kuuli lõpõt' tä Võro liinakooli ja Petrogradi lipnikkõkooli. Võtt' ossa Edimädsest ilmasõast ja Vabahussõast. Joud' kaptõni avvoastmõniq, oll' kompanii ja pataljoniülemb. Sõan sai kats kõrda haavatus. Vabahussõan üles näüdät vaprusõ iist sai vabahusristi. Pääle sõta läts' reservi ja tüüt' Valga maakunnan politseinigun. Kuuli 1934. a. Valga maakunnan tubõrkuloosi kätte.

## Pereh

*Esä: Sabbe Jaan (1866-1930), talopidäjä
*Imä: Sabbe Katri (kuuli 1944)
*Sõsaraq-veleq:
**Sabbe August (1909-1978), mõtsaveli
**Sabbe Heinrich (kuuli 1919), sõamiis
**Sabbe Hilda (kuuli 1931)

## Haridus

*Võro liinakuul
*Petrogradi lipnikkõkuul

## Tunnustusõq

*Vabahusrist

## Kirändüs

*"August Sabbe - saladuslik mees", Randma Harri, Esko Enn, kogomikun "Mineviku mälestusi 3", Põlva, 2005
Perisalambhulk

Hulga *B* alambhulk *A* om hulga *B* **perisalambhulk** (kirotõdas A\subset B), ku *A* olõ-iq *B* (A\neq B). Tõisi sõnnoga, hulga *B* alambhulk *A* om hulga *B* perisalambhulk, ku löüdüs vähämbält üts hulga *B* elonik, miä olõ-iq hulgan *A*.

Ku hulk *A* olõ-iq hulga *B* perisalambhulk, kirotõdas A\not\subset B.

## Näütüseq

*Võro keele vabahelle hulk om võro keele kõiki helle hulga perisalambhulk.
*Naturaalarvõ hulk om tervidearvõ hulga perisalambhulk, \mathbb{N} \subseteq \mathbb{Z}. 
*Kruutõ hulk om nelinukkõ hulga perisalambhulk.
Alambhulk

Hulk *A* om hulga *B* **alambhulk** vai **osahulk** (kirotõdas A\subseteq B), ku *A* ega elonik om *B* elonik kah. Sama as'a kotsilõ võidas viil üteldäq, et "*B om A ülembhulk*", "*A sisaldus hulgan B*", "*B sisaldas hulka A*" vai "*hulk A om hulga B sisen*". Mõnikõrd kirotõdas viil B\supseteq A. Nii tekküs köüdüs \subseteq hulkõ vaihhõl, midä kutsutas **sisaldumisköüdüs**. 

Ku hulk *A* olõ-iq hulga *B* alambhulk, kirotõdas A\not\subseteq B.

Kui *X* om määnegi hulk, sõs või kaiaq *X* kõiki alambhulkõ hulka, tuud tähüstedäs \mathcal{P}(X).

## Näütüseq

*Kõiki räpinläisi hulk om kõiki võromaalaisi hulga alambhulk.
*võrokõisi hulk olõ-iq võromaalaisi hulga alambhulk, s'ollõ et võrokõisi eläs muial kah ku Võromaal.
*\{5, 2\} \subseteq \{1, 2, 3, 4, 5\}
*\{1, 2, 3, 4, 5\} \subseteq \{1, 2, 3, 4, 5\}

## Umahusõq

*Tühi hulk om ega hulga *A* alambhulk: 

:\emptyset \subseteq A.
*Ega hulk *A* om esiqhindä alambhulk: 

:A \subseteq A.

## Kaeq viil

*Perisalambhulk
Gehewe Carl

**Gehewe Carl Heinrich Constantin** (**Carl Heinrich Constantin Gehewe**) (sündü 1796, kuuli 1856) oll' Tartomaa kerkoopõtaja nink lõunaeestikeelidse kooliraamadu "Lugõmisõ raamat" kirotaja. Tä tüüt' kerkoopõtaja amõtin Rõngun ja ildampa Tarto Maarja kogohusõn. Oll' Opat Eesti Seldsi president.

## Tüükotussõq

*Kerkoopõtaja Rõngun
*Kerkoopõtaja Tarton

## Ütiskundlinõ tegevüs

*Opadu Eesti Seldsi president

## Teossõq

*"Lugõmisõ raamat", Tarto, 1841
Lugõmisõ raamat

**"Lugõmisõ raamat"** (originaalpäälkiräga **"Lugemisse Ramat laste kolitamisse tarwis"**) om Gehewe Carli kirotõt ja 1841. aastagal ilmunu lõunaeestikeeline kooliraamat. 

Raamat oll' Opadu Eesti Seldsi plaanit ja välläant nink trüküt Laakmanni H. man Tarton. Raamatun ommaq sisen aabidsa, lugõmigu ja katõkismusõ jago, juhatus arvõ lugõmisõs nink kiränäütüseq kirotama opmisõs. Üle pikä ao joud' rahvakuuli raamat, kon pääle aabidsa katõkismusõ tekste oll' latsiperätsit luulõtuisi-jutukõisi elost hindäst. 

Üten 1843. aastaga trüküga trüküti taad raamatut 7000 tükkü. Tedä pruugiti pall'odõn Võro- ja Tartomaa koolõn. Koolival'tsus kohust' kõiki praavuskiid hankma naid raamatit egalõ koolilõ 10 tükkü. Sjoo raamat om edimäne puulõikõpiltega (11 tükkü) maakeeline aabits-lugõmik.

2004. a. and' Eesti Kirändüsmuusõum vällä raamadu faksiimiletrükü.

## Sisokõrd

:Ramato-tähe 3 
:Tähte kokko-säädminne 4
:Märgide selletaminne 10
:(Ma olle lats ...) 11
:Kikkas 14
:Kalla 15
:Penni 16
:Sussi 16
:Kihholane 17
:Wähk 18
:Kalkun 19
:Liblik 20
:Parm 20
:Perdik (Saksa kelen: Affe) 21
:Päsokenne 22
:Essa nink poig 22
:Könne nink moistatus 24
:Lats, kes Jummalat pallep 30
:Luterusse Katekismus 34
:Arwo-tähte ehk numre 51
:Se üts-körd üts 56
:Kirjotusse lehhe

## Teedüs

## Faksiimiletrükü teedüs
Aabits

**Aabits** vai **aavits** om kooliraamat, mink perrä opitas lugõma. 

## Võrokeelitsit aabitsit

* "Lugõmisõ raamat"
* "ABC kiräoppus ja lugõmik"

Katõgooria:Aabidsaq
Kooliraamat

**Kooliraamat** vai **opik** om raamat, midä tarvitõdas koolitamisõs. Inämbüste opvaq näist koolilatsõq.

Võromaa koolõn pruugiti 19. aastagasaal päämädselt lõunaeestikeelitsit (tartokeelitsit) kooliraamatit, 20. aastagasaal eestikeelitsit kooliraamatit. 1990. aastagist pääle ommaq osaq Võromaa koolilatsõq saanuq oppiq mõnda ainõt (võro kiil, kodolugu) jälq lõunaeestikeelitsist (võrokeelitsist) raamatist.
Tühi hulk

**Tühi hulk** om matõmaatikan hulk, kon olõ-iq üttegi elonikku. Tühjä hulka tähüstedäs sümboliga \emptyset.

## Umahusõq

* Tühi hulk om ega hulga *A* alambhulk: 
:\emptyset\subseteq A.

## Kaeq viil

* Mittetühi hulk

Katõgooria:Hulgateooria
Hulga elonik

**Hulga eloniguq** vai **elemendiq** ommaq matõmaatikan nuuq as'aq (objektiq), minkast hulk kuun sais. Üten hulgan või-iq ollaq kattõ ütesugust elonikku. Tuud, ku *a* om hulga *A* elonik, märgitäs sümbolidõga a\in A.

Katõgooria:Hulgateooria
Alambhulkõ hulk

Hulga *X* **alambhulkõ hulgas** kutustas matõmaatikan säänest hulka, mink elonigõs ommaq kõik hulga *X* alambhulgaq. Hulga *X* alambhulkõ hulka tähüstedäs \mathcal{P}(X) vai 2*X*. 

Hulga \mathcal{P}(X) eka alambhulka *K* kutustas hulga *X* alambhulkõ perres.

## Näütüs

Kui *X* = {*a, b, c*}, sõs hulga *X* alambhulgaq ommaq 

* \emptyset (tühi hulk),
* {a}, 
* {b},
* {c},
* {a, b},
* {a, c},
* {b, c},
* {a, b, c},

ja nii või üteldäq, et hulga *X* alambhulkõ hulk om 

:\mathcal{P}(X) = \left\{ \emptyset, \{a\}, \{b\}, \{c\}, \{a, b\}, \{a, c\}, \{b, c\}, \{a, b, c\}\right\}\,\!

## Kaeq viil

*Cantori teorem
Hulkõ kogo

**Hulkõ kogo** vai **hulkõ summa** om matõmaatikan sääne hulk, kon ommaq kõik as'aq (eloniguq), miä ommaq noin hulgõn ja ei midägi muud.

## Välläseletüs

Hulkõ *A* ja *B* **kogo** om hulk A\cup B, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq kas hulga *A* eloniguq vai hulga *B* eloniguq. Tuu tähendäs, et 

:A\cup B = \{ x\mid x\in A\; \mathrm{ vai } \; x\in B\}.

Ületsembält, hulkõ A_i, i\in I, kon *I* om määnegi hulk, **kogo** om hulk \bigcup_{i\in I}A_i, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq vähämbält ütte hulgõst 
A_i, i\in I. Tuu tähendäs, et 

:\bigcup_{i\in I} A_{i} = \{ x \mid \exists j\in I: x\in A_j \}
.

Hulkõ kogo löüdmist nimitedäs näide **kokkoarvamisõs**. Katõ hulga kokkoarvamisõ arvang A\cup B üte kimmä hulga *X* alamhulkõ hulga \mathcal{P}(X) pääl om tuu hulga \mathcal{P}(X) katõhaardja umaarvang. 

## Näütüseq
*Tsiko hulk om immisside, kultõ, orikidõ ja põrssidõ hulkõ kogo.
*Reaalarvõ hulk om jagoarvõ hulga ja irratsionaalarvõ hulga kogo.

## Kaeq viil

*Ütine osa
*Hulgaarvang
Ütine osa

**Hulkõ ütine osa** vai **hulkõ lõigõq** om matõmaatikan sääne hulk, kon ommaq kõik as'aq (eloniguq), miä ommaq kõigin noin hulgõn, ja ei midägi muud.

## Välläseletüs

Hulkõ *A* ja *B* **ütine osa** om hulk A\cap B, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq nii hulga *A* eloniguq kui ka hulga *B* eloniguq. Tuu tähendäs, et 

:A\cap B = \{ x\mid x\in A\; \mathrm{ ja } \; x\in B\}.

Ületsembält, hulkõ A_i, i\in I, kon *I* om määnegi hulk, **ütine osa** om hulk \bigcap_{i\in I}A_i, kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq kõikihe hulkõhe 
A_i, i\in I. Tuu tähendäs, et 

:\bigcap_{i\in I} A_{i} = \{ x \mid \forall j\in I: x\in A_j \}
.

Katõ hulga ütidse osa löüdmise arvang \cap üte kimmä hulga *X* alamhulkõ hulga \mathcal{P}(X) pääl om tuu hulga \mathcal{P}(X) katõhaardja umaarvang. 

## Kaeq viil

*Ütidse osalda hulgaq
*Ütidse osaga hulgaq
*Hulkõ kogo
*Hulgaarvang
Ütidse osalda hulgaq

**Ütidse osalda hulgaq** ommaq matõmaatikan sääntseq hulgaq, mink ütine osa om tühi hulk. 

## Näütüseq

*Lehmi hulk ja pullõ hulk ommaq ütidse osalda. 
*Häie tervidearvõ hulk ja kurjo tervidearvõ hulk ommaq ütidse osalda.

## Kaeq viil

*Hulga tükeldüs
*Ütidse osaga hulgaq
Kirävaihõmärgiq

**Kiävaihõmärke nimekiri** lugõ üles kirävaihõmärke.

*(!) hõikamismärk, (¡) tõisipiten hõikamismärk
*(') üläkoma, ülemäne koma
**(') pistüline üläkoma, (’) liuhka üläkoma  
* jutumärgiq
**(‘, ’), (‹, ›) ütekõrdsõq jutumärgiq
**(","), (“,”), («, »), (‚, ‘), („, “) katõkõrdsõq jutumärgiq
*(/, \)  ...?
*(,) koma
*(:) kats punkti
*(?) küsümärk, küsümismärk, (¿) tõisipiten küsümärk  
*(–), (—) mõttõjuun
*(…) kolm punkti
*(.) punkt
*(;) punkt-koma
*(-), (‐) jakkaja? 
* suluq, klambriq
**((, )) ümäriguq suluq
**([, ]) kandilidsõq suluq
**({, }) loogõlidsõq suluq
**() nukksuluq

## Kirävaihõmärgiq Gehewe perrä

Gehewe Carl seletäs uman "Lugõmisõ raamatun" kirävaihõmärke niimuudu.

***, komma.** *Selle märgi taggan peap luggeja iks weidikesse hõngo hardma, et ta putmata woip eddesi luggeda.*
***. punkt.** *Se märk kässep puhkada. Jooskwa könne om otsan, nink töine hoop allustap. Selleperrast tettas temma perra iks suurt kirja tähte algmisses.*
***; pool-punkt.** *Ei puhhata selle märgi taggan mitte ni kawwa kui punkti man, ent siski petas surembat wahhet kui komma man.*
***? küssimisse märki** *tetäs, kui middagi om küssitu.*
***! heikamisse märk** *tähhendap heikamist ehk immetellemist, nink peap luggeja hääld töstma, kui temmale mannu jõud.*
***: kats punkti** *märgip, et ütte nimmetettu asja nakkatas könnelema, ehk könne käändmist.*
***" jutto-märgikesse** *tähhendawa, et töise jut ötsekui temma omma suust könneltas, nink kui se jut om löppetetu, sis tettas jälle neid märgikesse wasta.*
***() [] klaamre.** *Neide wahhele pantas sönnu, mes töiste selletamisses ehk ni kui lijas juttus arwatas.*
***- jakkaja** *tettas, kui sönna rea päle ennamb ei sünni ja polele jäep; ehk kui mitto sönna ütte kokko arwatas.*
**** tähhendaja** *juhatap luggejat lehhe allumetse were päle, kos sest asjast ehk sönnast weel middake selletetas*
***— mötleja** *annap luggejale aiga, essi eddesi mötelda.*

## Kaeq viil
*Interpunktsiuun
Hulgateooria

**Hulgateooria** om matõmaatiga haro, miä uur hulkõ. 

Hulga (päämidselt külh arvohulga) mõistõt tarvitõdi joba innembki, a teooria luudi 19. aastagasaa lõpun Cantori Georgi töiega. 20. aastagasaal luudi aksiomaatilinõ hulgateooria, miä om sjooilmaaigsõ matõmaatiga alossõs.

Katõgooria:Hulgateooria
Katõgooria:Matõmaatiga
Ütidse osaga hulgaq

**Ütidse osaga hulgaq** vai **lõikujaq hulgaq** ommaq matõmaatikan sääntseq hulgaq, mink ütine osa olõ-iq tühi hulk. 

## Näütüseq

*Võrokõisi hulk ja kiränikke hulk ommaq ütidse osaga. Sinnäq ütitsehe ossa kuulus näütüses Kauksi Ülle. 
*Naturaalarvõ hulga ja paarinarvõ hulga ütine osa om paarin naturaalarvõ hulk ({2, 4, 6,...}).

## Kaeq viil

*Ütidse osalda hulgaq
Mittetühi hulk

**Mittetühi hulk** om matõmaatigan sääne hulk, kon om vähämbält üts elonik. Tuud, et hulk *A* om mittetühi, või sümbolidõn kirotaq niimuudu: A\neq \emptyset. 

## Kaeq viil

*Tühi hulk
Hulga tükeldüs

**Hulga tükeldüs** om matõmaatigan tuu hulga jagaminõ mittetühjos ütidse osalda tükes, miä "katvaq" terve hulga ärq. 

## Välläseletüs

hulga *X* tükeldüs om timä mittetühjo alambhulkõ sääne hulk, et *X* ega elonik *x* om täpselt üten noist alambhulgõst.  

Samaväärselt või üteldäq, et *X* alamhulkõ hulk *P* om *X* **tükeldüs**, kui

#Ütski *P* elonik olõ-iq tühi hulk. 
#*P* elonikka kogo om *X*. (Taa kotsilõ üteldäs mõnikõrd, et *P* eloniguq *cover* hulga *X* ärq.)
#Ütskõik määntse katõ *P* elonigu ütine osa om tühi hulk. (Üteldäs, et *P* eloniguq ommaq  paarikaupa ütidse osalda.)
Paarikaupa ütidse osalda hulgaq

Määntsegiq hulgaq ommaq **paarikaupa ütidse osalda**, ku ütskõik määntseq kats mittevõrdsõt hulka noist ommaq ütidse osalda. 

## Kaeq viil

*Hulga tükeldüs
Pini

**Pini** (<small>kullõq</small>) om kodoelläi. Tedä peetäs soe alamblihis (*Canis lupus familiaris*) vai ütes pinne perrekunna lihis (*Canis familiaris*). 

Piniq ommaq hääq inemise sõbraq. Pini päämäne tüü om maja valvminõ. Viil om näist api jahipidämise, inemiisi pästmise (nt. viist, lumõst), narkootikidõ otsmisõ ja muu man. 

Pini tiinüs kest keskmädselt 65 päivä.

## Pinne nimeq

Vanast panti Võromaal pinnele sääntsit nimmi: Muri, Mudi, Muki, Tuks, Taks, Kaaru, Karu, Pati, Kudi, Kuti, Krants, Lond'o, Pond'o, Pun'u, Assu, Reks, Sapi. 

Vahtsõmbist pini- ja kassinimist või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle.

## Mõistatuisi pini kotsilõ
**Neli tegeväq asõnd, kats näütäseq tuld, üts heitäs magama?* (Pini heitäs magama. Urvastõ kihlkund, 1940.)
**Neli säädväq asõnd, kats näütäseq tuld, üts hiit magama?* (Pini. Rõugõ kihlkund, 1896.)
**Kõvvõr kuus kooba läve iihn?* (Pini hand. Rõugõ kihlkund, 1896.)
**Kõvvõr kuusõkõnõ koobasuu pääl?* (Pini hand. Harglõ kihlkund, 1921/7.)

## Lätteq


Katõgooria:Kodoeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Hopõn

**Hopõn** om kodoelläi, kinka saa ratsutaq ja tüüd tetäq.

Nuur hopõn om **vars**, täüskasunu esäne hopõn om **täkk**, kohitsõt esäne om **ruun** ja täüskasunu imäne om **märä**. 

Märä tiinüs kest keskmädselt 336 päivä.

## Hobõsidõ nimeq

Vanast panti Võromaal hobõsilõ sääntsit nimmi: Miira, Miku, Lauk (ku valgõ lauk otsa iin), Kella, Kulla, Loki, Malli, Heeli, Teesi.

## Hobõsõq karva perrä

Karva perrä või hobõsit jakaq niimuudu.
* **Valgõ**
* **Must**
* **Raudjas** - vasõkarva vai ravvarostõ karva
* **Kõrb** - tummõmp ja verevämp ku raudjas
* **Võik** - vahakarva, viskas kõllast
* **Hiiro** - hiirekarva
* **Kimbli** - segäkarvalinõ, mustaq vai vereväq karvaq valgidõga segi



 
 
 







## Mõistatuisi hobõsõ kotsilõ
* *Tõstaq ütte jalga, tõstaq tõist jalga, panõq karvast vahele?* (Hobõsõ ettepandminõ. Karula kihlkund, 1973.)
* *Ajaq aeruq laialõ, pistäq karvanõ vahele?* (Hobõst pandas ette. Põlva kihlkund, 1894.)
* *Tõstaq reiet, nõstaq reiet, panõq vorsti vahele?* (Hobõnõ. Harglõ kihlkund, 1957.)
* *Võtaq reieq lak'ka, pistäq pulk ette, karvanõ krants kaala?* (Hobõst pandas ette. Karula kihlkund, 1887.)
* *Iin hiline, takan taline, kökäts pääl, nökäts käen?* (Hiline om hobõnõ, takan taline om regi, kökäts pääl om miis ja nökäts käen om piitsk. Põlva kihlkund, 1893.)
* *Tillin iih, tallin takah, kükäts seeh, nakats käeh?* (Hopõn iih, regi takah, miis seeh, ruusk käeh. Setomaa, 1929.)
* *Üts tege timp-tamp, tõnõ tege timp-tamp, kolmas tege timp-tamp, nelläs tege timp-tamp, viies tege karviuh?* (Hobõnõ. Põlva kihlkund, 1933.)
* *Üts ütles: suvi om pikk, tõõnõ ütles: talv om pikk, kolmas ütles: mul ütskõik?* (Rattaq, regi, hobõnõ. Põlva kihlkund, 1895.)
* *Üts ütles: suvõl um rassõ, tõnõ ütles: talvõl, kolmas ütles: mul ütskõik?* (Hopõn ütles: mul ütskõik, regi ütles: talvõl um rassõ, rattaq ütleseq: suvõl um rassõ. Vahtsõliina kihlkund, 1902.)

## Kaeq viil
* Öüdsinkäümine

## Lätteq


Katõgooria:Kodoeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Moodor

**Moodor** (vai **motor**) om mekanism miä pand massina liikma.

## V 50M moodori (käsikäükega) maahavõtminõ

Kõgõpäält tulnuq võttaq valla kõik trossiq. Gaasitrossi ei võetaq ärq, a tross jääs karburaatori külge, võetas ärq õnnõ karburaator. Sõs tulnuq õli vällä laskõq, tuujaos tulnuq kuralt puult võttaq ärq õli sissevalamisõ kork ja sõs moodori põh'ast valla käändäq polt, ala pandaq kauss vai mõni annom, kohe õli juusk. Sõs saa joba käändäq valla 3 moodori kinnitüspolti ja moodori maaha võttaq. Moodor omgi maan.

## Kaeq viil
* Aurumoodor
* Eelektrimoodor

Katõgooria:Tekniga
2007

**2007. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10220.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 20. urbõkuu päiv – Võrol naksivaq pääle kolm päivä kestnüq 49. Üleilmalidsõ Sõaväespordi Nõvvokogo Maailmameistrivõigõlusõq murdmaa- ja laskõsuusatamisõn. 
* 20. urbõkuu päiv – Puigal peeti koolilatsi näütemängopäivä. 
* 20. mahlakuu päiv – Moostõ mõisan naas' pääle VIII Eesti rahvamuusikatüütlüisi festival "Moisekatsi elohelü", miä kest' 22. mahlakuu päävä hummoguni. Pääavvohinna sai ansambli Paabel.
* 18. lehekuu päiv – Võrol Kandlõ kultuurimajan peeti koolilatsi võrokeelitside kirätöie võistlusõ «Mino Võromaa» 20. juubõlipito.
* 16. piimäkuu päiv – Vahtsõliinan naas' pääle katõpääväne Vahtsõliina laat.
* 19. hainakuu päiv – Võrol naas' pääle Võro folkloorifestival, miä kest' 22. hainakuu pääväni.
* 29. hainakuu päiv – Võromaal lõppivaq ütsändäq Urvastõ kihlkunna pääväq.
* 4. põimukuu päiv – Setomaal Meremäel peeti XIV Seto Kuningriigi päiv. 
* 10. põimukuu päiv – Ruusal naas' pääle kolmõpääväne Kaika suvõülikuul, midä peeti 19. kõrda.
* 28. rehekuu päiv – Võromaal peeti Lindora laata. Kokko oll' tulnuq tuhandit inemiisi.
* 2. märtekuu päiv – Võrol naas' pääle Võro Instituudi kõrraldõt konverents "Koolitus ku kultuuri ja keele umamoodu hoitja". 
* 18. joulukuu päiv – Tarto Ülikoolin kaits' umma doktoritüüd "Võru kirjakeele sõnamuutmissüsteem" Võromaalt perit keeletiidläne Jüvä Sullõv. 

### Eestin
* 24. radokuu päiv – Eestin Talliinan jäteti edimäst kõrda pääle vahtsõst hindäperi saamist külmä ilma peräst ärq vabariigi aastagapäävä kaitsõjoudõ paraat.
* 24. radokuu päiv – Eestin Tarton  Vanõmuisõ teatrin toimu Eesti presidendi Ilvese Toomas Hendrik ja timä naasõ Ilvese Evelini vabariigi aastagapäävä vastavõtt.
* 4. urbõkuu päiv – Eestin toimuvaq Riigikogo valimisõq. Valimisõq võit' 27,8 protsendi hellega Eesti Rehvormieräkund, miä sai 31 kotust Riigikogon. Tõsõs jäi 26,1 protsendi helle ja 29 mandaadiga Eesti Keskeräkund. Kokko käve valiman 61 protsenti valimisõigusõga inemiisist.
* 10. süküskuu päiv – Eestin naas' pääle XI Riigikogo vahtsõnõ istungjärk.
* 24. märtekuu päiv – Talliinan kunstihuunõn mängiti edimäst kõrda edimäst setokeelist oratooriummi "Peko esä". Lauliq Kalevi kammõrkuur, Koiksoni Liisi ja Matvere Marko.  

### Muial ilman
* 1. vahtsõaastakuu päiv – ÜRO pääsekretäärin naas' tüüle Lõuna-Korea poliitik ja diplomaat Ban Ki-moon.
* 1. vahtsõaastakuu päiv – Õuruupa Liido liikmõs saiq Romaania ja Bulgaaria.

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 25. hainakuu päiv – Leoki Väino, motosportlanõ

### Eesti inemiseq
* 27. joulukuu päiv – Krossi Jaan, kiränik

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust

* 2007 ilmunuq raamaduq
* 2007 ilmunuq albomiq

 

Katõgooria:21. aastagasada
2007
Pudsunudsija

**Pudsunudsija** om puhastusmassin, minka nudsitas põrmandidõ, põrmandurõividõ ja müübli päält, autist jm. purrõ, putsõ, tolmu jm. mustust ja peenembät prahti. Tüütämise aigu tege pudsunudsija kõvva hellü, miä sekäs muid tegemiisi, näütüses televiisori kaemist.

Katõgooria:Kodomassinaq
Kass

**Kass** (*Felis catus*) om kodoelläi. Tä või ollaq väega karvanõ, a tä või ollaq ka ilma karvulda. 

Kassi tiinüs kest keskmädselt 62 päivä.

Võromaal võidas kassi kotsilõ üteldäq viil **tiide**, **tiids'u**, **tsiids'o** vai **tsiidsi**.

## Kassõ nimeq

Vanast panti Võromaal kassõlõ sääntsit nimmi: Ants, Ints, Miisu, Kati, Kiti. Vahtsõmbist kassi- ja pininimist või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle.

## Kassiq ilokirändüsen

Üts kuulsampi kassist kirotõt jutuisi om prantsusõ kiränigu Perrault' Charlesi kirotõt jutus "Saapidõga tiide".

## Mõistatuisi kassi kotsilõ
**Nupp iih, nuul takah, hiirekeldri keskpaigah?* (Kass. Põlva kihlkund, 1966.)
**Nutt iin, nui takah, hiirekeller keskeh?* (Kass. Rõugõ kihlkund, 1889.)
**Nudi iin, saivas takan, hiirekeller keskpaigan?* (Kass. Urvastõ kihlkund, 1890.)
**Tomp iin, toru takan, hiirekarp keskel?* (Kass. Kanepi kihlkund, 1896.)
**Kerä iih, ora takah, hiirekeldre keskpaigah?* (Kass. Räpinä kihlkund, 1875.)
**Üteh otsah ora, tõõsõh kerä, keskpaigah hiirekeldri?* (Kass. Setomaa, 1929.)

## Lätteq


Katõgooria:Kodoeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2007. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2007. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" katsõstõiskümnes aastagakäük.

## Sisokõrd

## Teedüs
Susirattaq

**Susirattaq** (vai **Susivankri** vai **Soevankri** vai **Taivarattaq**) om tähtkujo, miä suurõmbal jaol põh'apuulkeräst om aastak läbi nätäq. Susirattin om säidse tähte.

Katõgooria:Tähtkujoq
Lodi (kala)

**Lodi** (vai **lod'akala** vai **imändäkala**) om kala, kiä eläs makõ vii sisen. Timä ladinakeeline nimi om *Cottus gobio*. Tä eläs kivve vaihõl.

Võromaal löüdüs näid näütüses Tamula järven ja Ah'a jõõn.

Katõgooria:Kalaq
Väikene murdõsõnastik

"**Väikene murdõsõnastik**" ("**Väike murdesõnastik"**) om sõnaraamat, kon ommaq sisen eesti ja lõunaeesti kiili pruukõ sõnaq. Muuhulgan om sääl pall'o võro ja seto keele sõnno. Ega sõna man ommaq ärq näüdätüq kihlkunnaq, kon tuud sõnna pruugitas vai om pruugit.

## Teedüs

## Välislingiq

*"Väikene murdõsõnastik" võrgon

Katõgooria:Võro keele sõnaraamaduq
Käisi Anette

**Käisi Anette** (**Anette Käis**, 1891–1942) oll' Leevi vallast perit oppaja ja koolijuhataja.

## Pereh

*Esä: Lauga Karl, taloperemiis
*Imä: Lauga Liisa, talopernaanõ
*I miis: Budkovsky Vitold (1886–1939), gümnaasiumioppaja
*II miis: Käisi Johannes (1885–1950), koolimiis

## Haridus

*Leevi kuul
*1901 lõpõt' Võro tütärlatsi progümnaasiumi
*1910 sai algkoolioppaja kutsõ

## Tüükotussõq

*1910–1912 Võro 1. algkooli oppaja
*1912–1922 Võro 1. algkooli juhataja
*1922–1930 Võro Oppajide Seminäri har'otuskooli juhataja
*1930–1931 Räpinä algkooli oppaja
*1935–1936 Kurõnurmõ algkooli oppaja
*1936–1941 Leevi algkooli oppaja

## Ütiskundlinõ tegevüs

Oll' Naiskodokaitsõ Võromaa ringkunna päänaanõ (sai tuu iist mitmit avvotassa). Võtt' ossa koolivahtsõndusliikmisest nink tekk' ettekandit oppajidõ tävvendüskursuisil. 

## Looming

Üten uma mihe Johannesega kirot' metoodiga- nink opikirändüst. Kirot' Võro Oppajidõ Seminäri aastagaraamadulõ "Tii tüükoolilõ".

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Jõõkaasik

**Jõõkaasik** (vai **järvekaasik** vai **kaasik**) om lill, miä kasus jõõn vai järven. Elotiidüsen kutsutas niimuudu luumõ perekunda (ladinakeelidse nimega *Nymphaea*). Jõõkaasigu lehti kutsutas lõmmulehtis.

Katõgooria:Lilliq
Etnograafia

**Etnograafia** om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo, miä uur rahvidõ materiaalsõt kultuuri, kombit jms. Mõnikõrd pruugitas etnograafia kotsilõ mõistõt "kultuuriantropoloogia", kohe ala käü ka vaimlinõ kultuur (rahvaluulõq, mütoloogia jne).

Eesti ja tõisi soomõ-ugri rahvidõ entograafilidsõ matõrjaali korjamisõ ja uurmisõga tegeles Eesti Rahva Muuseum.

Katõgooria:Etnograafia
Etnoloogia

**Etnoloogia** om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo. 

Traditsioonilidselt peetäs etnoloogia uurmisalas rahvidõ kultuurõ. Seo ilma aigo pruugitas etnoloogia kotsilõ ka mõistõt "kultuuriantropoloogia".

Katõgooria:Etnoloogia
Kultuuriantropoloogia

Kultuuriantropoloogia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo, miä uur inemist ku kultuuriluujat. Kultuuriantropoloogia loetas hariligult antropoloogia, inemist uurva tiidüse haros.

Katõgooria:Kultuuriantropoloogia
Antropoloogia

**Antropoloogia** om inemist ja kultuurõ uurvidõ ütiskunna- ja humanitaartiidüisi ütisnimitüs. Nii olõ-i taa esiq periselt umaette tiidüs taa sõna hariligun mõttõn. Sõna antropoloogia tulõ kreeka keele sõnost *anthropos* (inemine) ja *logos* (mudsu, tiidmine, uurminõ).

Katõgooria:Antropoloogia
Katõgooria:Humanitaartiidüseq
Katõgooria:Ütiskunnatiidüseq
Filosoofia

**Filosoofia** (kreeka *φιλοσοφία*) om vanan Kreekan sündünüq mõtlõmisviis ja tiidüs, miä uur sääntsit filosoofiliidsi küsümüisi, nigu tõõ, hüä ja ilo loomus, arvosaamisõ võimalikkus vai välisilma olõmanolõminõ. Sõna 'filosoofia' om peri kreeka keele sõnost *φιλία* ja *σοφία*, minkast edimäne tähendäs armastamist vai sõbralikkust ja tõõnõ tarkust.

Katõgooria:Filosoofia
Pang

**Pang** om annom, midä kõgõ inämb tarvitõdas vii kandmisõs ja hoitmisõs. Pääle vii või pangin hoitaq viil tõisi vedelüisi vai näütüses liiva, siini vai muud. 

Pangõ om tarvitõt joba vanast ja vanast aost. Edimält tettiväq nääq puust. Ildampa tullivaq metalist pangiq (tsinkplekk- ja maliirpangiq), perämädsel aol tetäs pall'o plastmasspangõ. 

Pang piät olõma nii suur, et ku tä vett täüs pandaq, sõs suur inemine joud tedä üte käe otsan nõstaq. Harilikult mahotas pang 3-20 liitrit. Vanast oll' pang mahomõõdus kah -- tuu pidi olõma 10 tuupi. 

Pangil om põhi, külg, küle ülemädse veere külen kats vangukõrva, mink külge poosõ vang. Puust pangi hoitvaq kuun ravvast vai puust vitsaq. Puust vitso peetäs parõmbas -- nuuq rostu-i ärq.

## Ütlemiisi pangi kotsilõ

* *Innemb nõsõs päiv ts'olgipangist ku ...*
* *Katõkümne nelä kilonõ mehemüräk, kiä ei upuq pangin egaq palaq tangin.*
* Vana Pulga kvantitatiivsõ nihilismi põhimõtõq: *Tedä (hans'at) olguq vai pang, hummugus om kõik otsan* (Pulga Jaan, "Paar tiidüslikku oppust alustajalõ hans'ameistrele", Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1993. aastaga pääle).

## Mõistatuisi pangi kotsilõ
* *Tsirk lindas üle muru, siivust tsilgus verd?* (Viipangiq. Rõugõ kihlkund, 1896.)
* *Luigaq lindasõq üle moro, siivoq tsilgusõq verd?* (Viipangiq. Setomaa, 1888.)
* *Harak lindas, siivoq tsilgusõq verd?* (Pangist tsilgus vett viituumisõ aigo. Setomaa, 1938/9.)
* *Varõs lindas, siivaq juuskvaq verd?* (Paarõga viiäs vett. Põlva kihlkund, 1903.)
* *Kats hanni lääväq üle muro, nokiq tsilgosõq verd?* (Paarõga viiäs vett. Vahtsõliina kihlkund, 1888.)

## Lätteq


Katõgooria:Anomaq
Käisi Johannes

**Käisi Johannes** (**Johannes Käis**; 1885–1950) oll' koolimiis ja luudusopõtusõ oppaja. Tä sündü Põlva kihlkunnan Timo vallan Rosma külän nink kuuli  Põlva vallan Trompsi külän.

## Pereh

*Esä: Käisi Peeter (1849–1922), kuulmeistri
*Imä: Käisi (Hurda) Liis (1852–1926)
*Naanõ: Käisi (Lauga) Anette (1891–1942), kuulmeistri

## Haridus

* Rosma küläkuul
* 1897–1899 Põlva kihlkunnakuul
* 1900–1903 Võro liinakuul
* 1903 tekk' Pihkva gümnaasiumi man kreiskoolioppaja kutsõeksämi.
* 1904 lõpõt' eksternin Peterburi Oppajidõ Instituudi.
* 1918 lõpõt' Petrogradi ülikooli füüsiga-matõmaatigatiidüskunna I järgo diplomiga. 

## Tüükotussõq

* 1903–1906 Limbaži liinakooli oppaja
* 1906–1911 Valmiera liinakooli ja tütärlatsigümnaasiumi oppaja
* 1911 Riia Peeter-Pauli liinakooli oppaja
* 1912–1917 Riia Aleksandri I gümnaasiumi (miä oll' 1915–1917 evakueerit Võrro) oppaja
* 1917–1919 Vologda Oppajidõ Instituudi maatiidüse ja luudusopõtusõ oppõjoud nink direktri
* 1919–1920 Pihkva Rahvaharidusõ Instituudi lektri nink kubõrmango haridusosakunna instruktri
* 1920–1921 Eesti haridusministeeriümi riigikoolinõvvomiis
* 1921–1930 Võro Oppajidõ Seminäri direktri
* 1931 Paldiski ütisreaalgümnaasiumi direktri
* 1931–1940 Eesti Oppajidõ Liido tiidüsline sekretäär
* 1940–1941 Haridusõ Rahvakomissariaadi metodoloogiaosakunna juhataja
* 1940–1941 ja 1945–1949 aokirä "Nõukogude kool" toimõndaja
* 1944–1947 Haridusministeeriümi metoodigaosakunna juhataja
* 1947–1950 kuulõ inspektri

## Ütiskundlinõ tegevüs

* 1930. aastagil juhte koolivahtsõndusrühmä, kohe kuulu päält 400 oppaja.
* 1938–1940 juhte oppajidõ kolmõaastagaidsi tävvendüskursuisi.

## Looming

Avald' kogomigu "Loengit ja kokkovõttit" I–II nink aastagaraamatit "Tiil tüükoolilõ" I–VI. Toimõnd' metoodiliidsi raamatidõ rita "Vahtsit teid algoppusõn", bülletääni "Koolivahtsõndaja" nink "Eesti entsüklopeediä" artiklit luudustiidüse, maatiidüse, põllumajandusõ nink pedagoogiga alalt. Põh'and' luudusopõtusõ metoodiga ja koolifenoloogia nink kuts' üles kooliaido tegemä. Kirot' hariduspoliitiga- ja metoodigaartiklit. 1946. avald' inne sõta kirotõt koolivahtsõnduskirätüüq kogomigun "Valit tüüq", mink iist tedä süüdüstediq kodanlik-natsionalistligun kihotustüün nink sunniti tüült ärq minemä. Timä teossõq olliq 1960. aastagidõ keskpaigani ärq keeledüq. 

## Teossõq

*"Tiil tüükoolilõ" I-VI (*"Teel töökoolile"*), Võro, 1924–1929
*"Luudusopõtus algkoolin" I-III (*"Loodusõpetus algkoolis"*), Võro, 1927–1930 
*"Vahtsit teid algoppusõn" (*"Uusi teid algõpetuses"*), Talliin, 1931–1936, 13 käsiraamatut üten tüüvihkõ ja juhõndidõga
*"Koolivahtsõndaja" (*"Kooliuuenduslane"*), 1933–1940
*"Esiqtegemine ja individuaalnõ tüüviis" (*"Isetegevus ja individuaalne tööviis"*), Võro, 1935; 2. trükk 1992, soomõ keelen 1937
*"Loengit ja kokkovõttit" I-II (*"Loenguid ja kokkuvõtteid"*), Tarto, 1938–1939
*"Valit tüüq" (*"Valitud tööd"*), 1946

## Tunnustusõq

*1945 ENSV tiindsä oppaja

## Mälehtüse hoitminõ

* 1988–1996 kand' Põlva Keskkuul Käisi Johannese nimme.
* Johannese Kuul Rosmal kand (Käisi) Johannese nimme.

## Välislink
*Käisi Johannesest om põh'aligult kirotõt Talliina Ülikooli lehe pääl.
Rahvaluulõtiidüs

**Rahvaluulõtiidüs** vai **folkloristiga** om tiidüs rahvaluulõst vai folkloorist. Rahvaluulõtiidüse ala käü rahvaluulõ korjaminõ, hoitminõ, kõrraldaminõ, uurminõ ja välläandminõ.  

Rahvaluulõga tegelejä tiidläne om rahvaluulõtiidläne vai folklorist.
Rahvaluulõq

**Rahvaluulõq** vai **vanavara** vai **folkluur** om lajan, traditsioonilidsõn tähendüsen kõik luuq ja lauluq, ütelüseq ja salmiq, mängoq ja tandsuq, uskmisõq ja kombõq, miä ommaq peridüq innembäidsilt põlvilt ilma kiräsõna abildaq. Rahvaluulõq om sis vaimlinõ perändüs- vai tradits'oonilinõ looming (as'alinõ perändüslooming kuulus etnograafia ala). Inämbüisi peetäs rahvaluulõs siski õnnõ rahva poeetilist sõnaloomingut: rahvalaulõ, rahvajuttõ, jutussit, nal'ajuttõ, mõistatuisi, vannosõnno ja ütlemiisi. Rahvaluulõt uur rahvaluulõtiidüs vai folkloristiga.

Katõgooria:Rahvaluulõq
Ghana

**Ghana Vabariik** om Õdagu-Afriga riik, mink pääliin om Accra. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Rahvastik

## Kultuur

## Kaeq viil
* Maailma maaq

Katõgooria:Afriga maaq
Pitcairn

**Pitcairn** om Briti valitsusalonõ viie saarõga saarõrühm Okõaanian. Pitcairni pääliin om Adamstown. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Rahvastik

## Kultuur

## Kaeq viil
*Maailma maaq

Katõgooria:Ütiskuningriik
Katõgooria:Okõaania maaq
Abuja

**Abuja** om Nigeeriä pääliin. Abuja om Nigeeriä pääliin 1991. aastaga joulukuust pääle. Inne tuud oll' pääliin Lagos.

2022. aastaga saisoga om Abujan 1,6 mill'onit elonikku ja timä liinastun kokko 6 mill'onit elonikku.

Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Katõgooria:Nigeeriä liinaq
Accra

**Accra** om Ghana pääliin ja kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Ghana liinaq
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Adamstown

**Adamstown** om Pitcairni pääliin.

Katõgooria:Okõaania liinaq
Katõgooria:Okõaania maiõ pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Pääliin

**Pääliin** om liin, kon ommaq maa (näütüses S'aksamaa vai timä liidumaa, Šveidsi vai timä kantoni, USA vai timä osariigi) korgõmbaq riigivõimu- ja valitsusasotusõq – parlament, valitsus, riigipää (presidendi, kuninga) residents.

## Kaeq viil
* Riike pääliino nimekiri


Katõgooria:Maatiidüs
Luxembourg

**Luxembourg** om Luksõmburgi pääliin.

Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Luksõmburgi liinaq
Psükoloogia

**Psükoloogia** om tiidüsharo, miä uur psüühiga olõmust, avaldumisvormõ, säädüsperäsüisi ja taa ossa ütiskunnan.

Katõgooria:Psükoloogia
Międzyrzec Podlaski

**Międzyrzec Podlaski** om liin Poolan, Biała Podlaski ja Lublini vaihõl, Krzna jõõ veeren. 

Katõgooria:Poola liinaq
Luksõmburk

**Luksõmburk** om Õuruupa riik, mink pääliin om Luxembourg.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Kaeq viil
* Maailma maaq

Katõgooria:Luksõmburk
Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Saviritsik

**Saviritsik** (ladina keeli *Acheta domestica*) om mutik. Vanast elli saviritsikit pia egan talomajan. 

## Tõisi nimmi

* **Kurukikas**
* **Ritsik** (Põlva kihlkund)
* **Savilind** (Põlva kihlkund)
* **Tsirkun** (Setomaa)
* **Viruskikas** (Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkund)

## Kaeq viil
*Savvuritsik

Katõgooria:Mutigaq
Põllumajandus

**Põllumajandus** om eläjide ja luumõ kasutaminõ söögi, söödä, kivvu, kütte vai muu saamisõs.

Katõgooria:Põllumajandus
Kodoelläi

**Kodoelläi** om inemise puult kodostõt eläjide liht. Kodoeläjäq ommaq näütüses hopõn, lehm, tsiga, lammas, pini, kass, kodojänes.

Katõgooria:Kodoeläjäq
Välläseletüs

**Välläseletüs** vai **ärqseletüs** vai **definits'uun** om lausõq (vai mito lausõt), miä pand täpsehe paika vai piiritles vai seletäs vällä määntsegi mõistõ tähendüse. Säänest paikapandmist kutsutas välläseletämises vai ärqseletämises. 

Hariligult seletedäs asi vällä nii, et üteldäs, määntsehe suurõmbahe kokko (*sukku*) tä kuulus ja miä om tuu as'a man tõisildõ ku muil sammasuku as'ol (*muud*). 

## Näütüseq

* *[[Märä]] om imäne täüskasunu [[hopõn]].* Tuu tähendäs: märäq ommaq hobõsidõ suust eläjäq, kedä või tõisi samma suku eläjide (täkoq, ruunaq, varsaq) hulgast ärq tundaq tuu perrä, et nääq ommaq imädseq ja täüskasunuq. 
:hopõn - sugu
:imäne ja täüskasunu - muud
* *[[Ristkülik]]us nimitedäs [[nelinukk]]a, mink lähisküleq ommaq risti.*
:nelinukk - sugu
:lähisküleq ommaq risti - muud

Katõgooria:Tiidüs
Joosu kuul

**Joosu kuul** oll' algkuul Põlva kihlkunnan Joosu mõisan (ildampa Aleksandri vallan). Täämbädses om kuul kinniq pant. Koolimaja Suurkülän om alalõ. 

## Aolugu

Joosu küläkuul oll' olõman 1813. aastagal. 

## Juhatajaq

## Lõpõtajaq

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq

Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq