open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ryuonosuke Fukai

**Ryuonosuke Fukai** 深井龍之介 (24.11.1985.) om jaapani aoluulanõ, ärimiis ja podcasti pidäjä. Tä om sündünü Izumo liinan, lõpõtanu Kyushu ülikooli kirändüsosakonnan sotsioloogia ala.

Leevätüüd algus oll ärijuhtmine Toshiba co, ja Leebo co. 2016.asut uma firma COTEN co,  mille asi om maailma aoluulidse andmõbaasi luumine viimätse 3500 aasta kotsilõ.

2018. alust timä COTEN Radio podcasti aoluu oppamise jaos, minka om saanuq Jaapnin ja maailman mitmit avvuhindu.

Timä om vällä toonu inemisesuu kognitiivse kõrraldusõ op-süsteemi (Cognitive OS of human society) seletüse vai metafoori. Ega mõttide vai tiidmiisi kõrraldamise moodu vai tehnoloogia man kujunõs inemiisil errämuudu “op-süsteem” tarkusõ ja elämise jaos. Sändside kognitiivside op-süsteeme (vai tarkusõkõrralduisi) alusõs om  olnuq läbi aigõ umbõ sääne rida: 

* loomulik kynõlõmine,
* käsitsi kirutamine,
* trüküpress ja raamat 15.saj,
* raadio ja kynõtraat 19. saj. lõpp,
* kino ja televiisor 20. saj.,
* puutri ja internett 20. saj. lõpp,
* mobiiltelefon 21. saj.,
* kunstmõistus 21. saj.

**Hobiq.**

Basskitarr, puutrimänguq ja reismine. Jaapanin uur kuumavii lättit, vällämaal kohalik kultuur ja lihtside inemiisi elu.

.

Lätteq

Coten CO Koduleht  

https://ja.m.wikipedia.org/wiki/%E6%B7%B1%E4%BA%95%E9%BE%8D%E4%B9%8B%E4%BB%8B?safesearch=moderate&setlang=en-XL&ssp=1
Focus

**Focus** om Amsterdamist, Hollandist, peri progrõssiivsõ roki andsambli, miä käve kuun aastil 1969–1978 ja vahtsõst jälq aastagast 2001. Andsambli sai kuulsas uma ummamuudu luuga "Hocus Pocus", kon om seen nii joodõldamist, vilistämist, flöödi- ja suupillimängo ku kitrasoolositki. Andsambli ainugõnõ liigõq, kiä om püsünüq taa man algusõst pääle, om laulja, flöödi- ja klahvpillimängjä Van Leeri Thijs. Tõõnõ bändi pikäaolinõ tegijä ja mõotaja om olnuq kitramängjä Akkermani Jan. Nimäq kats püssüq mõlõmbaq bändi man kooniq 1976. aastagani, ku Akkerman ärq läts'. 

Aastagal 1978 lats' andsambli lakja. Järgmäidsil aastagakümnil astõq Van Leer ja Akkerman mitmit kõrdo üten üles, mõnikõrd ka Focusõ nime all.

Aastagal 2001 alost' Van Leer vahtsõst Focusõga, kon külh vanast bändist om timä ainugõnõ, tõõsõq kõik vahtsõq liikmõq.

## Albomiq
*In and Out of Focus - 1970
*Moving Waves (*tõõsõ nimega* Focus 2 - 1971
*Focus 3 - 1972
*At the Rainbow - 1973
*Hamburger Concerto - 1974
*Mother Focus - 1975
*Ship of Memories - 1976
*Focus con Proby - 1978
*Focus - 1985
*Focus 8 - 2002
*Live at the BBC 1976 - 2004
*Focus 9 / New Skin - 2006
*Focus X - 2012
*Golden Oldies - 2014
*Focus 8.5 / Beyond the Horizon - 2016
*The Focus Family Album - 2017
*Focus 11 - 2018

## Välislingiq
*Ammõtlik kodoleht

Katõgooria:Hollandi ansambliq
Katõgooria:Rokkansambliq
Wagneri Richard

**Wagneri Richard** (Wilhelm Richard Wagner, sündünüq 22. lehekuu pääväl 1813 Leibzigin – koolnuq 13. radokuu pääväl 1883 Veneetsiän) oll' s'aksa viiemeistre, kiä kirot' suuri ni vahtsõ moodugaq oopõrit. 

## Elokäük

### Varahanõ elo
Wagneri Wilhelm Richard sündü S'aksamaal Leibzigin 1813. aastagal viis kuud inne tuud, ku Napoleoni armee Rahvidõ Lahengin lüvväq sai. Välälaatsareten läts vallalõ soetõbi, miä levisi ka Leibzigi liina ja mink kätte Wagneri esä kuuli. 
Katõgooria:Viiesepäq
Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Mari

**Mari** om lihavilä, kon seen hulga siimnit.

Tekkümise perrä või mari olla kas pall'asvillanõ vai rüäsvillanõ. Päälmädse sigimiguga häitsmest saa pall'asvili, näütüses hariligu kardoka mari vai viinamari. Alumise sigimikuga lillist saa rüüsvili, näütüses mustika mari vai tikri. Alumisest sigimikust saanuidõ marjo pääl omma otsan häiermäkatussõ kuionu jäänüse.

Ku sigimik om pall'upesäline, sis om mar'an kah hulga siimnit. Näütüses kardohkal om häitsm katõpääline, spargelil kolmõpääline, hussilkal neläpääline ja palohkal viiepesäline.

Botaanilidsõn mõttõn ommaq mar'aq mõnõq ka sääntseq mar'aq, midä näide suurusõ peräst mõista-i egäpääväkeelen mar'as pitä, näütüses tomadiq, kurgiq, kürvidsäq, arbuusiq, meloniq, baklažaaniq, banaani' ja kiivi'.

Muudunuq mar'aq ommaq tsitruselidsil, näütüses apõlsiinõl ja tsitronõl. Näil om kuur väega paks, a sisemüs esieränis mahlanõ. Sääntsit marjo kutsutas tatrigupruuvõs.

Kõik mar'aq ei olõq lihalidsõq. Sääne om näütüses paprika.

Inämbüs marju om süüdäv, a kõik mitte. Mõnõ taime, näütüses kartoli, vaglakar'a ja musta bell'odonna mar'a omma hoobis kihvtidse. A tuu ei tähendä, et terve taa kasv piäsi kihvtine olõma, näütüses kardohkal süvväs mugulaid.

Argikeelen tähendäs sõna "mari" mitund sorti viljo, miä botaanilidsõn mõttõn olõ-õi mar'aq. Näütüses vabarna viljo kutsutas mar'as, a tegeligult omma nuu kogosiimne. Maasikal omma litsõ rüävilä, vislapuul ja toomingal luuvilä, pihlapuul uibuvilä ja kadajal kääpi'.

Katõgooria:Kasvotiidüs
Kukumäe Arvo

**Kukumäe Arvo** (Arvo Kukumägi; sündünüq 9. põimukuu pääväl 1958 Litvina külän Setomaal – koolnuq 16. lehekuu pääväl 2017 Talliinan) oll' eesti näütelejä.

Hariligult kutsti timmä nimega Kuku.

## Välälingiq
Siin ja praegu. Arvo Kukumägi. (eesti keelen)

Katõgooria:Eesti näütelejäq
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Vastaossus

**Vastaossus** vai **paradoks** (kreeka sõnnost *παρά* 'vasta' ja *δοξα* 'nägemine') om sääne mõtõq vai väüdüs, miä paistus loogilinõ vällä, a joud lõpus vastaossusõhe.

Katõgooria:Loogiga
The SpongeBob SquarePants Movie

The SpongeBob SquarePants Movie om 2D tett animafilm ettevõttõlt Nickelodeon Movies.

katõgooria:filmikunst
Charles III

**Charles III** (Charles Philip Arthur George; sündünüq 1948. aastaga 14. märtekuu pääväl) om Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriigi kuningas pääle kuningaimänd Elizabeth II kuulmist 2022. aastagal.

Päält tuud om tä riigipää 15 Rahvide Ütistüse riigin, miäq ommaq kuningriigiq: Kanada, Austraalia, Vahtsõnõ Meremaa, Jamaica, Bahama, Grenada, Paapua Vahtsõnõ Ginea, Saalomoni saarõq, Tuvalu, Saint Lucia, Saint Vincent ja Grenadiiniq, Antigua ja Barbuda, Belize ni Saint Kitts ja Nevis. 

Charles III om Inglüsmaa Kerigu ja Rahvide Ütistüse pää.

Katõgooria:Ütiskuningriigi kuningaq
Tsahkna Margus

**Tsahkna Margus** (Margus Tsahkna, sündünüq 13. mahlakuu pääväl 1977 Tarton) om Eesti poliitik, väläminister Kalda Kaja kolmandan valitsusõn.

Tä om olnuq Riigikogo liigõq ja eräkunna Eesti 200 juhatusõ liigõq.
Katõgooria:Eesti poliitiguq
Länigu Marju

**Länigu Marju** (sündünüq 7. süküskuu pääväl 1957) om Otõmpäält peri eesti laulja.

Katõgooria:Eesti lauljaq
Georg VI

**Georg VI** (Albert Frederick Arthur George Windsor; sündünüq 1895. aastaga 14. joulukuu pääväl, koolnuq 1952. aastaga 6. radokuu pääväl) oll' Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriigi kuningas aastagil 1936–1952. 

Georg VI oll' kuningaimänd Elizabeth II esä. 

Tä sai kuningas 1936. aastagal päält tuud, ku timä veli, kuningas Edward VIII trooni ärq andsõ.

Georg VI oll' ka viimäne India keisri kooni aastaganiq 1947, ku India esisaisvas sai. 

Katõgooria:Ütiskuningriigi kuningaq
Sinimäe Juhan

**Sinimäe Juhan** (Juhan Sinimäe, sündünüq Pechter; 2. süküskuu päiv 1910 Moostõ vallan, koolnuq 21. joulukuu päiv 1984 Abja-Paluojan) oll' luulõtaja.

Om matõt Viländimaalõ.

Läts 1943. aastaga hainakuun Suumõ, sai sõalisõ oppusõ Jokelan ja Jalkalan, 1./JR200-n. Võtt' ossa lahengist Kar'ala maakaala pääl, Viiburi lahen ja Vuoksen. Om saanuq 1. klassi Vabahusmedäli. Tull' 1944. aastaga põimukuun tagasi Eestihe, oll' päält sõta Talliinan varustaja. 1948. aastaga võeti kinniq ja viidi Tsiberihe, tagasi saiõ 1953. aastaga. 

## Lätteq


Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Helloween

**Helloween** om s'aksa rokkansambli, miä tull' kokko 1983. aastagal.

## Liikmõq

* Michael Weikath
* Markus Großkopf
* Kai Hansen
* Michael Kiske
* Andi Deris
* Sascha Gerstner
* Daniel Loeble

## Albomiq

* Walls of Jericho (1985)
* Keeper of the Seven Keys: Part I (1987)
* Keeper of the Seven Keys: Part II (1988)
* Pink Bubbles Go Ape (1991)
* Chameleon (1993)
* Master of the Rings (1994)
* The Time of the Oath (1996)
* Better Than Raw (1998)
* The Dark Ride (2000)
* Rabbit Don't Come Easy (2003)
* Keeper of the Seven Keys: The Legacy (2005)
* Gambling with the Devil (2007)
* 7 Sinners (2010)
* Straight Out of Hell (2013)
* My God-Given Right (2015)
* Helloween (2021)

Katõgooria:Rokkansambliq
Kumari Aino

**Kumari Aino** (sündünüq **Aino Bergmann**; 1. radokuu pääväst 1938 kooniq 1940. aastaganiq **Aino Helemäe**; sündünüq 15. süküskuu pääväl 1908 Põlvan – koolnuq 17. rehekuu pääväl 2004 Tarton) oll' eesti tsirgutiidläne.

Timä esä Bergmanni Rudolf (Helemäe) oli aptiikri.

Tä opp' Eesti Noorõsuu Kasvatusõ Seldsi tütärlatsi gümnaasiumin Tarton, lõpõt' 1927. aastagal Võromaa Rahvaharidusõ Seldsi Tütärlatsi Gümnaasiumi ja opp' 1927–1930 Tarto Ülikooli matõmaatiga-luudustiidüskunnan ja 1932–1935 arstitiidüskunnan.

1941. aastagast oll' tä tüün Talliinan Riiklikun Luudustiidüisi Muuseumin (1944–1946 direktrin). Aastil 1947–1978 tüüt' Kumari Zooloogia ja Botaanika Instituudi tsirkõ osakunnan.

Kumari uur', kuimuudu nepiq sööväq, Õdagu- ja Hummogu-Eesti soiõ tsirkõ, tsirkõ levikut ja ku pall'o näid Väinamere saari pääl om, tsirkõ rändämist, naerukajaka levimist mandri viikokõ pääl, tsirkõ rõngastamist.

## Eräelo
Tä miis oll' Kumari Eerik.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Tiidläseq
Sarapuupähkmäs

**Sarapuupähkmäs**  om sarapuu perrehe kuulujidõ liikõ vili. Eestin saias sarapuupähkmit hariligu sarapuu päält. Et Võromaal om sarapuu ainugõnõ põlinõ umamainõ pähkmäpuuliik, sis kutsutas võro keelen taad inämbüisi pähkmäpuus ja *sarapuupähkmä* asõmal üteldäs egäpääväkeelen hariligult lihtsähe *pähkmäs*.

Pähkmäs om hulga rasvaga ja kõva puitsõs lännü koorõga. Kas jaoldõ või tävveligult om pähkmä ümbre kausi muudu veerest narmastunuq lüll. Pähkmäs om 1–2½ cm pikk ja 1–2 cm lag'a, ümärik, mitte joht kerä kujoga, a lopõrgunõ. Pähkmäkoorõ kujo, ehitüs ja kasumisõ kotus ossõ seen ommaq tähtsäq sarapuuliigõl vaihõ tegemise tunnusõq. Viläq võivaq ossakõisi pääl ollaq nii ütsindä, katõ- ku nelläviisi. Pähkmä jüvvä võit süvväq. Jüvä ümbre om ohuq tummõpruum' nahk, miä mõnikõrd inne süümist ärq kooritas, a hariligult siski mitte.

Eestin kasusõq sarapuupähkmäq keskmädselt poolõ grammi rasõhusõs vai vähäkese suurõmbas. Ku om õnnõ, lövvüs ka grammiliidsi suuri pähkmit. Kasumisõ kotus mõotas pähkmä suurust ja kujjo.

Ütsik puhm and 1–3 kg pähkmit, a kultuursordiq pääle 10 kg. Hääq pähkmäaastagaq ommaq egä kolmõ-nellä aastaga takast.

Pähkmäs saa uma suurusõ kätte põimukuu algusõs, a valmis saa süküskuu keskpaigas. Valmi pähkmä tund ärq uma helepruumi koorõ perrä. Valmis pähkmäs tulõ lüllü külest vallalõ ja satas puu otsast alla. Pähkmit om kõgõ parõmb kor'adaq nii, et puu otsast raputõdas alla kütseq viläq, tuurõq jääseq valmuma. Kor'adaq võit õnnõ tävveste valmit pähkmit. Tuurõq pähkmäq ei püsüq, näil om kehv söögijoud ja halvõmb maik. Pääle korjamisõ piät pähkmä vällä kuioma pandma.

Sarapuupähkmit süvväs värskistpääst ja tarvitõdas hulga kondiitriärin, tetäs kompvekke, halvaad, pralineesit ja sarapuupähkmävõidu (nt Nutella).
Katõgooria:Viläq
Tõhv

**Tõhv** om tammõ vili. 

Tõhva seen om inämbüisi üts, mõnikõrd kats seemend, mink ümbre om kõva kuur. Tõhva ümbre om kausi muudu lüll. Tõhv või ollaq 1–6 tsendimiitret pikk ja 0,8–4 tsendimiitret lag'a. Tõhvaq lätväq valmis 6–24 kuud. 

Tõhv om tähtsä süük pall'osilõ nisaliisilõ ja tsirgõlõ. Naid sööväq näütüses oravaq, hiireq ja hütüq. 
Katõgooria:Viläq
ESTCube-2

**ESTCube-2** om Eesti Tudõngisatõlliidi Tsihtasotusõ kolmõmõõdulinõ kuupsatõlliit. Kolmõmõõdulinõ tähendäs, et kuupsatõlliit om üts ütsüs, miä om kokko pant kolmõst 10 x 10 x 10 cm klotsist, miä kaaldvaq kooniq 1,33 kg. Tuu tähendäs, et ESTCube-2 satõlliit om 30 cm pikk ja kaald kooniq neli killo. 

ESTCube-2 om ESTCube programmi tõõnõ satõlliit, edimäne oll' ESTCube-1. 

ESTCube-2 joud' uma lindamistii vai orbiidi pääle 9. rehekuu pääväl kell 4.36 Eesti ao perrä.

## Aolugu
Satõlliidi tegemisega naatiq pääle 2014. aastaga vahtsõaastakuul, miiskund ja raha saadiq kokko 2016. aastagal. 

## Tiidüsliguq tsihiq
Nigu ESTCUBE-1, om ESTCube-2 hariduslik-tiidüslik projekt, mink tsiht om andaq üliopilaisilõ ja keskkooliopilaisilõ võimalus ilmaruumimissiooni luumisõ man kaasa tetäq. Satõlliidi disain, prototüüp, mud'eli kokkopandminõ, katsõtamisõq ja ilmaruumin lindaminõ ommaq kõik üliopilaisi vastutaq. 

ESTCube-2 satõlliit om ehitet et näüdädäq, ku häste tuu süväilmaruumi avastaq joud ja sutt. Maa kotsil ollõn saa pruukiq maa pääle kaemisõ kaamõrit, et kor'adaq teedüst biomassi kotsilõ.

ESTCube-2 päämäne mõtõq om pruuviq, kuimuudu tüütäs eelektri-pääväpur'o vahtsõnõ plasmapiduri teknoloogia. Vahtsõ plasmapiduriga tahetas satõlliit Maa tuulõtaivahe tullõn ärq palotaq. Tulõvanaon loodõtas plasmapiduriga ilmaruumin lindava prügü vasta saiaq, et nuuq satõlliidiq, miä inämb ei tüütäq, ärq palotaq.

Satõlliidi ehitüsest ja edendüsest om kirotõt mitukümmend bakalaureusõ-, magistri- ja doktoritüüd.

## Kaeq viil
* ESTCube-1

## Lätteq


## Välälingiq
* ESTCube-2 ammõtlik kodoleht (eesti keelen)

Katõgooria:Tiidüs
Ahtisaarõ Martti

**Ahtisaarõ Martti** (Martti Oiva Kalevi Ahtisaari sündünüq 23. piimäkuu pääväl 1937 Viiburin; koolnuq 16. rehekuu pääväl 2023 Helsingin) oll' soomõ diplomaat ja Soomõ kümnes president aastil 1994–2000. Ahtisaari oll' edimäne, kiä valiti Soomõ Vabariigi presidendis õkvavalimiisiga.

Kittüses tüüst rauha hääs sai Ahtisaari pall'o avvohindo, minkast tähtsämpi oll' Nobeli rauhapreemiä aastagal 2008.
Katõgooria:Soomõ poliitiguq
Nursi raketibaas

**Nursipalu raketibaasi** ammõtlik nimi oll' 305. raketipolgu 2. divisjon (в/ч 33847-Г). 

## Aolugu
Edimäne divisjon oll' Sännän (в/ч 33847-В). Egan divisjonin oll' neli patareid, kon eganüten vesinigupommiga rakett P-12. Sännän olliq niiviisi 1.–4. patareiq ja Nursipalun 5.–8. patareiq. Egan divisjonin oll' 460 sõaväeläst (67 ohvitsiiri, 100 seersanti, 313 soldanit) ja 6 tüülist. 

Raketidivisjoniq lätsiq käüki 1962. aastaga, a noidõ ehitämises asotõdi kats aastakka varraba polk ja ehitüsväeosa.

305. polk asotõdi Võrolõ 1. süküskuu pääväl 1960. Polgu ammõtlik nimi üten avvunimmiga oll' vinne keeli *305-й гвардейский ракетный Кенигсбергский Краснознаменный ордена Кутузова полк (в/ч 33847), позывной «Задор».* 305. polk käve 23. diviisi alaq. Polguga umbõs ütelaol asotõdi 1507. liikja remondi-tehniline baas (в/ч 34166, *1507-я подвижная ремонтно-техническая база*), miä nakas' raketidivisjonõ ehitämä. 1963. aastaga saiq Sännän Polgu staabi jaos vahtsõq huunõq ja koliti Võrolt sinnäq. Ohvitsere elämine oll' Võro liinan Suvorovi osan. Polgu edimäne komandõr oll' Kaštsejevi Mihail Aleksandrovits (21.10.1921 - 31.12.1982).

Säändseq polguq olliq viil Haapsalun, Valgan, Rakveren ja Aluliinan.

1970. –1985. aastaga oll' divisjoni komandör alambpolkovnik Tjapushkini Albert (s. 1940). Timä jäi Nurssi elämä ja oll' peräst Tamula Tallõn tallimiis.

1982. aastaga säeti polk 40. diviisi alaq, miä oll' Pihkva oblastin Ostrovin.

1988. aastaga lasti raketibaas keskmaarakette kuundamisõ lepüngi perrä sõavalvõst priis ja anti kaitsõministeeriümi säetühe süsteemi.

1989. aastaga 305. polk lõpõtõdiq.

## Raketiq
Rakett P-12 (8К63) oll' 22,8 miitret pikk ja 1,6 miitret jämme. Maksimaalnõ laskmisõ kaugus 2080 km. Täpsüs 5 km piiren. Pommi võimsus 2,3 MT.

## Illatsõbaq seletüseq
Taanist peri huvilinõ Mikkelseni Martin Trolle om 2008. aastal säädnüq võrko kaemisõs 190 pilti Nursi baasist.

## Lätteq


## Välälingiq
* https://rvsn.info/regiments/reg_305.html
* https://www.globalsecurity.org/wmd/world/russia/facility-inf.htm

Katõgooria:Sõandus
Katõgooria:Võromaa
Petseri Gümnaasiumi lõpõtajaq 1932

**Petseri Gümnaasiumi lõpõtajaq 1932.**

Eesti osakonna lõpõtajit oll 23:

Abel Alwiine;

Gehrke, Aksel;

Kirs, Elfriede (cum laude);  Elfriede / Ello Säärits (Kirss) 

Kleinson, Nikolai;                                                            

Kursson, Aleksander;                                                     

Listakind, Serafima;  (cum laude);                                  

Muts, Wiktor;

Mällo, Natalie; 

Mälton, Elfriede;

Mõtsar, Linda;

Nestor, Elmar; 

Opmann, Karl;

Pihlapuu, Mihail;

Piho Lydia;

Raudsepp, Linda;

Rikken, Melita;

Sabal, Walter; 

Sawala, Wassili; 

Sumberg,Ingelina;

Talumäe, Wassili;

Teblenkow, Stepan;

Waher, Loreida;

Wiitkin. Armilda.

Perräeksailõ saadõti 1 opilanõ ja tõsõs aastas jäeti 2 opilast.  

**Vinne osakonna lõpõtiva** kõik 20 õpilast: 

Annus, Olga;

Bogdanow, Grigori; 

Karsnek, Weera; 

Dondukow, Wsewolod; 

Efimow, Anatoli; 

lwanow, Georg; 

Jordanski, Wladimir;

Katus, Ljubow; 

Mordwinow, Sinaida; 

Makarowski, Helene; 

Nikula, Aleksander; 

Petsnikow, Georg; 

Poslin, Iwan; 

Selenow, Konstantin; 

Solowski, Eugenie; 

Sork, Wiktor; 

Sensin, Larissa; 

Tales, Georg; 

Wassiljew, Konstantin; 

Walkewits, Nina.

Elu.  11. juuni 1932. 

Petseri Uudised. 11. juuni 1932.
Turu

**Turu** (soomõ keelen *Turku*, roodsi keelen *Åbo*) om Lõunõõdagu-Soomõ kõgõ suurõmb liin ja Perüs-Soomõ maakunnakeskus Aura jõõsuun. Turun eläs nii 200 000 inemist (2023)

## Nimi
Turu soomõkiilne nimi arvatas tullõv vanast idaslaavi sõnast *tǔrgǔ*, miä tähend' turgu, kauplõmisõ kotust. Arvatas, et Fennoskandiahe tõiq taa nime Novgorodi kaupmeheq.

Roodsikiilne Åbo, varrampa ka Aboa, kuustus katõst osast – *å* tähendäs jõkõ ja *bo(a)* elänikku . 

## Kaeq viil
* Turu ülikuul

## Lätteq


## Välälingiq
* Turu liina kodolehekülg (soomõ keelen)

Katõgooria:Soomõ liinaq
Kuslapuu

**Kuslapuu** (ladina keelen *Lonicera*) om kuslapuuliidsi (*Caprifoliaceae*) sugukunda kuuluva puhmõ perrekund.

Tuu om nime saanuq s'aksa botaanigu Adam Lonitzeri (1528-1586) perrä.

Maailman kasus umbõs 180 liiki kuslapuid. Eestin kasusõ noist liikest harilik kuslapuu, sinine kuslapuu, tatari kuslapuu ja lõhnav kuslapuu.

## Lätteq


Katõgooria:Kasvoq
Lonitseera

**Lonitseera** om eesti altpopmuusiga ansambli, miä alost' 2019. aastagal. Bändi muusiga ja tekstiq tege Kuslapuu Kaisa.

Edimädseq kats aastakka oll' ansamblin neli liigõnd, 2021. aastaga tull' näile mano Kaha Kristin.

2022. aastaga tull' näil vällä debüütalbum "Tapeet", miä sai 2023. aastagal "Aastaga autorilaulualbumi" avvohinna.

Lonitseera (*Lonicera*) tähendäs ladina keelen kuslapuud. 

## Ansambli liikmõq

* Kuslapuu Kaisa – vokaal, klavvõr
* Tirmaste Katariina – flööt, taustvokaal
* Kaha Kristin – taustvokaal
* Nõmmõ Mart – kontrabass
* Kirsipu Tõnis – lüükpilliq

## Avvohinnaq

* Lauluvõigõlusõ "Tudõngilaul 2019" võitja
* Aastaga autorilaulualbum – Lonitseera "Tapeet", Eesti muusigaavvohinnaq 2023

## Albumiq

* "Tapeet" (2022)
* "Loni jõulud" (2023) (õnnõ digitaalnõ)

## Lätteq


## Välälingiq
Lonitseera ammõtlik kodoleht (eesti keelen)
Katõgooria:Eesti ansambliq
Meistriliiga

**Premium liiga** (2013. aastaganiq *Meistriliiga*) om Eesti klubijalgpalli kõgõ korõmb liiga. 1992. aastaga alostanun liigan mäng kümme miiskunda. Huuaig käü inämbüisi urbõkuust nika ku märtekuuniq. Võitja saa UEFA Meistride Liigahtõ, tõõnõ ja kolmas saavaq UEFA Konvõrendsiliigahtõ. Viimäne satas Esiliigahtõ, takastpuult tõõnõ mäng üleminegimängõ.

2013. aastaga teiq Eesti Jalgpalli Liit ja A. Le Coq kuuntüülepüngi, minka sai Meistriliiga umas nimes "Premium liiga".

## Meistreq

## Lätteq
Katõgooria:Eesti jalgpall
Luunja

**Luunja** om Imajõõ veerine alõvik Tarto maakunnan Tarto-Maarja kihlkunnan. Luunja om Luunja valla keskus. 1. märtekuu pääväl 2023 oll' Luunjan elänikke 515. Luunjan om jõõsatam, kuul ja latsiaid. Kunagiq oll' Luunjan mõisa.

Luunja tetti alõvigus 1977. aastagal. Luunja kotusõnime periolõmisõlõ olõ-õi selget seletüst. Innembä om Luunja nimme kirotõt Lunia, Lunnikuella, Lungenmoise, Luna, Luna Moysa, Lundia.

Luunjast om peri klavõrimeistre Hiie Ernst.

## Lätteq


katõgooria:Tarto-Maarja kihlkund
katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Luunja vald
Huumoriklubi

**Huumoriklubi** om eesti nal'ategijide kamp, miä kasvi vällä komöödiatrupist Comedy Estonia. Huumoriklubi om kuun aastagast 2023 pääle ja tuu nal'ameheq ommaq Õigusõ Sander, Varma Karl-Alari, Asperki Ardo, Mustoneni Ari Matti, Andre Roger, Veinbergsi Daniel ja Meema Mikael. 

## Välälingiq

* Huumoriklubi kodoleht
* Comedy Estonia kodoleht

katõgooria:nali
Loksa

**Loksa** om liin Har'omaal Soomõ lahe veeren. Loksa om Eesti kõgõ põh'apoolitsõmb liin. Loksa suurus om 3,82 km2.

Läbi liina juusk Valgõjõgi. Loksa liina ümbre om Lahemaa rahvuspark.

## Rahvas
Liinan eläs 3403 inemist. Suur jago Loksa inemiisist ommaq vindläseq, eestläisi om veidemb ku kolmandik rahvast. Loksa elänikke om 1990. aastidõ alostusõst kõvastõ veidembäs jäänüq.

## Aolugu
Loksa nimi om tulnuq arvadaq sõnast *loks*, miä tähendäs madalat soist kotust, kuival aol ärqkuionut järve. Loksa oll' varrampa väiku kalamiihikülä. Külä maaq käveq Kolga mõisa alaq. Loksa sai alõvis 1948. aastagal, liinaõigusõq saiq 25. põimukuu pääväl 1993. aastagal. Edimäne koolimaja Loksal ehitedi 1875. aastagal.

## Lätteq


katõgooria:Eesti liinaq
Chongqing

**Chongqing** (välläütlemine *tšon-tsiń*) om Hiina liin. Chongqingi liina tundas ka ku mägiliina, jõõliina, undsõliina ja sillaliina. Chongqing om Hummogu-Hiinan üts neläst umavalitsusõst, miä om õkva Hiina keskvalitsusõ ala kuuluv (tõõsõq kolm ommaq (Peking, Shanghai ja Tianjin). Chongqing om Hiina kõgõ suurõmb umavalitsus. Liina pindala om 82 400 kruutkilomiitrit, liina alaliidsi elänikke arv 2022. aastaga saisoga om 32,1334 mill'onat. Tuuga võisiq taa ollaq maailma kõgõ suurõmba rahvaarvoga liin, õnnõgi et suurõmb osa taa liina ku umavalitsusõ elänigõst elä-äi periselt liinan, a liina ala kuuluvin maapiirkunnõn.

Pilt:Chongqing Nightscape.jpg|Chongqingi kaehuisi
Pilt:Chongqing center.jpg|
Pilt:Chongqing Auditorium.jpg|


katõgooria:Hiina liinaq
Leedulasõq

**Leedulasõq‏‎** vai leedukõsõq (leedu keelen *lietuviai*) om balti rahvas, kiä eläs Õuruupan Õdagumere lõunahummoguveeren. Leedulasõq om päämine rahvas Leedun. Leedulasõq kõnõlõsõq leedu kiilt. Nä ommavaq inämbüisi katoliiklasõq. 

Leedulaisi om ilman kokko 4,1 mill'oni ringin. Näist 2,8 mill'onit eläs Leedun ja 3,1 mill'onit kõnõlõsõq leedu kiilt. Suurõmbaq leedulaisi kogokunnaq eläseq viil Ameeriga Ütisriigen, Ütiskuningriigin, Iirimaal, Brasiilian ja Kanadan. 

Leedulasõq ommaq lätläisi, valgõvindläisi ja poolakõisi naabrirahvas. Veidemb leedulaisi eläs ka Lätin, Valgõvinnen ja Poolan Leedu piiri veeren.

katõgooria:Leedu
katõgooria:rahvaq
Raudtii

**Raudtii** om rööbästiiga transpordisüstem inemiisi vidämises (ütistransport) vai kaubavidämises. Raudtii om ehitet rongõ, trammõ ja muu rööbästranspordi liikmisõs.

katõgooria:transport
Tuhkru

**Tuhkru** vai **tõhk** (*Mustela putorius*) om lasidsaliisi sugukunda kuuluv väiku murdja mõtselläi. 

## Vällänägemine
Tuhkrul om tummõ karv ja näon om tummõ mask. Tuhkru kõtt om helle. Tuhkru kõrvaq ommaq väikuq ja hööriguq, keskmäne kihäpikkus om üten hannagaq umbõs 13 cm. 

## Süümine
Tuhkru pidä jahti üüse. Tä süü päämädselt jüräjit ja katõpaigaeläjit, a ka kodotsirkõ, kodojänessit, ruumajit ja kallo. 

Uma saakeläjä ärq tapmisõs purõ tä tuul kõri läbi. 

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Övdali kiil

**Övdali kiil** (*älvdali, älvdalska, övdalska*) om põh'agermaani ali skandinaavia rühmä dalarna alarühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 2000–2500 inemist. Övdali keele põlinõ ala om Övdalni (Älvdaleni) kihlkund Österdali jõõ oron Dalarna maakunnan Roodsin.

Övdali keele kõnõlõjaq ommaq alostanuq uma keele kaitsmisõs Ulum Dalska seldsi. Ulum Dalska ni Õuruupa Nõvvokogo as'atundjidõ tüürühm ommaq Roodsilt mitu kõrd nõudnuq övdali keelele ammõtlikkõ veidembüskeele õiguisi.

Katõgooria:Germaani keeleq
Säidsetäpp-käokiräs

**Säidsetäpp-käokiräs** (*Coccinella septempunctata*) om käokirässide suguseldsi ala käüjä mutiguliik. Seo liigi tunnistähes ommaki timä täpiq.

Tää om Soomõ rahvusmutik.

Säidsetäpp-käokirässile ommaq ohos kuklasõq, härmäq ja ka mõnõq tsirguq.

## Mõnõq nõidussõnaq

* Käokiras lindu-landu,
lindaq sinnäq lepistikku

kargaq sinnäq kadastikku

kost mullõ miis saa.
* Laul käokirässele:
Käokiräs, lindu, landu

linnas' sinnäq lepistikku,

karas' sinnäq kadastikku,

näütäq, kostpuult tulõvaq

mullõ peigmeheq.

## Lätteq


katõgooria:mutigaq
Tatarlasõq

**Tatarlasõq** (tatari keelen *tatarlar, татарлар)* om türgü rahvas, kiä eläs Vinnemaa Õuruupa osan ja Uuralin (Tsiber, Kasastan, Kesk-Aasia). 

Tatarlaisi om kokko 6 650 000, noist 5 554 600 eläs Vinnemaal. 

## Eesti tatarlasõq

Eestin om 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 1993 tatarlast, noist 1012 Talliinan.

## Välälingiq
Inglüskiilne ülekaehus Tatarstanist ja tatarlaisist

katõgooria:Rahvaq
katõgooria:Tatarimaa
Võhma Lihakombinaat

**Võhma Lihakombinaat** oll' 20. aastagasaal teküs lihatüüstüsfirma.

Aastagal 1928 alostõdi Võhman lihakombinaadi huunõ ehitämist ja 1929. aastagal naas' lihakombinaat tüüle. Kombinaadi tüü läts' häste kõrda ni Võhmast sai kipõstõ kaubandusõ keskus.

1972.–1975. ehitedi vahtsõnõ ni suurõmb lihakombinaat. Kombinaadil oll' 1990. aastagil halv majanduslinõ sais, miä vei tuu pankrotti aastagal 1996.

## Lätteq

# http://www.vohma.ee/kombinaat/1929-40.htm
# http://www.vohma.ee/kombinaat/1944-96.htm

katõgooria:Eesti tüüstüsettevõttõq
Katõgooria:Põh'a-Sakala vald
Poliitik

**Poliitik** om inemine, kiä tegeles aktiivsõhe poliitikan. Poliitik om kas mõnõn eräkunnan vai umaette. Poliitikil om hariligult uma ilmakaeminõ ja mõttõq ütiskunna ja riigi tüütämise küsümüisin, ja tä võtt ossa valimiisist, et ummi arvamiisi teos tetäq umavalitsusõn, riigi vai riikevaihõlidsõl tasõmõl. Poliitik võtt ossa säädüisi luumisõst, rahaplaani arotamisõst ja valitsõmisõst.

katõgooria:poliitiga
Maakund

**Maakund** om valitsõmisütsüs. Eestin om **maakund** 1. järgo valitsõmisütsüse tüüp. Eestin om parhilla 15 maakunda.

## Aolugu
1940. aastagal oll' Eestin 11 maakunda. Maakunnaq likvideeridiq ärq Eesti NSV 1950. aastaga valitsõmisreformiga ja tettiq noidõ asõmalõ rajooniq. 1960. aastidõ valitsõmisreform jätt' perrä 15 rajuuni, miä 1990. aastidõ algusõn nimetedi ümbre maakunnõs.

katõgooria:Eesti aoluulidsõq valitsõmisütsüseq
Zhajiangmian

**Zhajiangmian** vai nuudliq sojauahämmähüsega om traditsioonilinõ Hiina nuudlisüük. Zhajiangmiani päämidseq kuustusosaq ommaq nuudliq, uaq, kurgiq, põrknaq jne. Zhajiangmiani tetäs hariligult piinülihagaq (vai lõigudu lihagaq) ja sojauahämmähüsega (vai makõ hämmähüsega). Zhajiangmian om Põh'a-Hiinan väegaq populaarnõ ja pall'odõn Hiina liinon om ka mitmõsugumaidsi viise Zhajiangmian tegemises.

katõgooria:Hiina söögiq
Pennsylvania

**Pennsylvania** om Ameeriga Ütisriike osa 1787. aastagast pääle.

Osariigi pääliin om Harrisburg ja kõgõ suurõmb liin om Philadelphia. 

Pennsylvania om uma nime saanuq Penni Williami perrä, kiä tekk' sinnäq asundusõ (Pennsylvania provints) 1681. aastagal. 

Osariik jagonõs 67 maakunnas.

## Välislingiq
* Pennsylvania osariigi internetileht

Katõgooria:Ameeriga Ütisriigiq
Hongkong

**Hongkong** (hiina keelen 香港; *pinyin*'in *xiānggǎng* 'hõngulinõ satam') om Aasia maa, miä om ammõtligult Hiina Rahvavabariigi Hongkongi eräle valitsuspiirkund.

Hiina "Üte riigi, katõ süstemi" poliitiga perrä om Hong Kongil Mandri-Hiina kotsilõ suur autonoomia.

## Aolugu
1841.–1997. aastagal oll' Hongkong Briti koloonia. Tõõsõ ilmasõa aigo okupiirse Jaapan Hongkongi. Hongkong läts' 1997. aastagal Hiina Rahvavabariigi kuunsaiso. 

Katõgooria:Hongkong
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Hiina
Mus'otajaq tudõngiq

**Mus'otajaq tudõngiq** om Tarton Raatusõ platsi pääl olõva Mus'otajidõ tudõngidõ viipurskusõ kesken ollõv kujo. Kujo om tennüq Karmini Mati. Karmin sai kujo luumisõs mõttõ umast perrest. Kujorakoi ollõv nännüq, kuis timä sõsara vanõmb poig mus'ot' vihma käen umma tütrikku, ja tä oll' tuud pildistänüq. Ildampa and' viipurskusõ kujondamisõs välläkuulutõt Tarto Liinavalitsusõ võistlus kujoragojalõ huugu seo kujo luumisõs.

katõgooria:Tarto kujoq
Samsung Electronics

**Samsung Electronics** om elektrooniga- ja teedüsettevõtõq Lõunõ-Korean. Pääkontor om Samsung Townin, Soulin. Näil om vabrikit 61 riigin ja ettevõttõn tüütas kokko 160 000 tüütäjät. 2006 ja 2010 vaihõl möi Samsung kõgõ inämb viisoriid. Samsung Electronics om toimõndas päämädselt nelä ala pääl: digitaalmeediäriistaq, puuljuhiq, telekommunikatsiooniq, LCD-ekraaniq. Digitaalmeediä äri põh'andus puutriilõ, trükümassinilõ, televiisoriilõ, kuvariilõ, DVD-mängjile, MP3-mängjile, pildimassinilõ, külmetüsile, kipõküdsäjile, pudsunudsijilõ ja mõsumassinilõ. 

## Nimi
Sõna *Samsung* tähendäs kolmõ tähte, miä herksähe heletäseq. Korea keelen tähendäs *sam* kolmõ ja tugevat ni *sung* tähte, valgõt ja läükvät.

## Kaeq ka
* Samsung

Katõgooria:Elektrooniga
Katõgooria:Lõunõ-Korea
Pekingi parts

**Pekingi parts** om kuulsa Pekingi süük. Seo söögi pardsilihalõ om umanõ ohkõnõ krõpõ nahk. Hariligult lõikas kokk tuu süüjide iin viilokõisis. Spetsiaalsõhe seo söögi jaos arõtõduq pardsiq tapõtasõq ärq 65 päävä vannudsõlt ja maitsõstõdasõq ärq inne kinnitsen vai ripvan ahon küdsämist. Hariligult hämmätedäseq pardsiviiloq tsukru vai tsukrusuusti sisse. Sõs pandasõq liha ja köögiviläq (hariligult kurk ja sipul) tossutamisõs panni sisse.

katõgooria:Hiina söögiq
Olümpiaat

Olümpiaat om akadeemiliselt korgõ tasõmõga opilasvõigõlus. Inämbähe ommaq näil mitu vuuri, ossa võtvaq koolilatsõq ja ülesandõq piät ärq tegemä paika pantu ao seen. Olümpiaadi tsiht' om annigaq koolilatsi tugõminõ.

## Aolugu
Olümpiaadiq saiq alostusõ 20. aastagasaa algusõn. Eestin naati olümpiaatõ kõrraldama matõmaatikan, füüsikan ja keemiän 1950ndil aastil. Alostusõn olliq kõigi opiainidõ ülesandõq üte võigõlusõ pääl, peränpoolõ naksiq olõma eräle.

Edimäne riikevaihõlinõ olümpiaat oll' 1959. aastagal. Tuu oll' matõmaatigaolümpiaat. Osalisõq olliq 52 opjat säitsmest riigist. Tsipa ao peräst naati riikevaihõliidsi olümpiaatõ kõrraldama ka muiõn opiainin.

## Eesti olümpiaadiq
Eestin kõrraldõdas olümpiaatõ mitmõn opiainõn.

* Aolugu
* Bioloogia
* Eesti kiil
* Eesti kiil ku võõrkiil
* Eesti kirändüs
* Filosoofia
* Füüsiga
* Inglüse kiil
* Inemiseoppus
* Keemiä
* Kunst
* Keeletiidüs
* Luudustiidüq
* Maatiidüs
* Majandus
* Matõmaatiga
* Muusiga
* Puutritiidüs
* Rahvaluulõq
* S'aksa kiil
* Usooppus
* Vinne kiil
* Vinne kiil ku võõrkiil
* Ütiskunnaoppus

## Lätteq


katõgooria:koolitus
Kehrä

**Kehrä** (eesti keelen *Kehra*) om liin Har'omaal Anija vallan.

Kehrän om paprõvabrik, minkperäst sai liin kuulsas. Sääl eläs 2023. aastaga 2846 inemist. Kehrä liinast lätt läbi Talliina-Narva raudtii. Kehrä sai liinaõigusõq 1994. aastagal.

## Lätteq


katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Anija vald
Portugali kiil

**Portugali kiil** (*português*) om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 200 mill'ona inemise põhilidsõlt Portugalin ja Brasiilian. Portugali kiil om tegünüq Pürenee puulsaarõ pääl ladina keelest. Kõgõ lähkümbäq sugulaskeeleq ommaq galeegi kiil ja hispaania kiil.

Portugali kiil om riigikiil säitsmen riigin – Angola, Brasiilia, Cabo Verde, Ginea-Bissau, Mosambiik, Portugal ja São Tomé ja Príncipe. Seo om ka üts Õuruupa Liido katõstkümnest neläst ammõtlidsõst keelest.

Katõgooria:Portugal
Katõgooria:Romaani keeleq
Kaurismäe Aki

**Kaurismäe Aki** (Aki Olavi Kaurismäki; sündünüq 4. mahlakuu pääväl 1957 Orimattilan Soomõn) om soomõ kinouhjaja. Umaq kinoq tege tä inämbüisi esiq: kirotas käsikiräq, uhjas ja lõikas kokko. Kaurismäe tuntumbaq kinoq ommaq "Minevikuldaq miis" (2002) ja "Le Havre" (2011).

Katõgooria:Soomõ inemiseq
Katõgooria:Filmiuhjajaq
Ütssarvik

**Ütssarvik** om imeline elläi mitmõ maa mütoloogian. Hariligult kujotõdas timmä ku hobõst, kink otsa iin om sarv'.

Ütssarvikidõ iinkujos om peet nõnasarvikut, narvalit ja esikiq mõtshärgä. Kaq võisõq näide vaimulättes ollaq hirveq, kinkal oll' võlsskasumisõ peräst katõ sarvõ asõmõl üts.

Ütssarviguq ommaq päämädselt Õuruupa mütoloogijin. Ütssarvikut peetäs puhtusõ ja putmaldaq olõgi tunnismärgis. Tuuperäst mõist õnnõ neitsü ütssarviguga ümbre kävvüq. 

Põh’ataiva taivamaavüü lähkün om Ütssarvigu täht’kujo (ladina keelen *Monoceros*), midä Eestin saa nätäq sügüse-talvõ aigo. 

Hiina ja Jaapani mütoloogian peetäs ütssarvikit samas eläjäs nimega *qilin* (Hiina) ja *kirin* (Jaapani tõõsõnď *qilin*’st).

Ütssarvikut kujotõdas ka Sotimaa vapi pääl, J.K.Rowling’i raamatun “Harry Potter ja tarko kivi” ni mitmin filmen.
Katõgooria:Mütoloogia
Tamm

**Harilik tamm** (*Quercus robur*) om hiitlehine lehepuu. Harilik tamm kasus suurõmban jaon Õuruupan, Väikun-Aasian ja Kaukaasian, paiguldõ kah Põh'a-Afrikan. Tamm ei kasuq Põh'a-Õuruupan egaq lakõlmaal. 

## Nimetüs
Perrenimi *Quercus* tulõ keldi sõnnust *quer* ('illos') ni *cus* ('puu') ja liiginimitüs *robur* ladina sõnust *rubur*, miä tähendäs 'väke'.

## Tähendelemine
Puukruun om suur ni haralinõ, kavvõlt kaiõn nigu kerä. Tümi om jämme, 1–1,5 m diamiitrega, a vanaq puuq võivaq ollaq pall'o jämmembäq. Puukuur om hahkjas-pruuń, paks, sügävide pikuldõlahkidõga. Leheq ommaq taasperimunajaq, 7–40 cm pikäq, kummastki veerest kolmõ siiloga. 

Lakõ pääl kasuja tamm jõud häitsemiseikkä 20–25-aastadsõlt, a mõtsan kasuja tamm 50–60-aastadsõlt. Tamm häitses lehekuun kuun lehti tulõkiga. Tammõl ummaq kattõ masti häiermiq – esädseq ja imädseq. 

Tammõ viläs ommavaq tõhvaq.

## Tammõq Eestin

Eesti kõgõ vanõmb ja jämmemb tamm om Tammõ-Lauri tamm. Eestin kasus luudusligult kattõ hariligu tammõ tõõsõndit: talvõtamm ni suvõtamm.

## Tammõq rahvaluulõn
*Üits tamm, kaittõisku haru, egäl harul neli pesä, egän pesän seitse muna, üits egäst seitsmest kuldmuna?- Aasta.* Halliste 1888.

Täpsüsemäng Setomaalt, tammõ istutaminõ: "Otsti pehmemp kotus väläh, sis’ panti käe vasta maad ja hiideti jala’ üles, pää panti ka maaha. Sis pejeti jalgu õkva üleväh, ku kavva kua jõudsõ pitäq. Istutõdi ka tarõh tammõ, õnnõ peläti, õt maaha satat, saa haigõt. Kua jõvva-s pitä’, sis sattõ üle pää, maaha prantsahti õnnõ. Ku har'otõdi tammõ istutama, sis üts pidi kõrrakõnõ aigu jalgu tõõsõl üleväh, sis lask käeq vallalõ ja pruumõ ka tuu pitäq. Edimält joudsõ veitkese aigu, tõist kõrd jo kavvaba ja nii edesi, kooni jo jõudsõ hüä kavva pitäq. Mõni jõvva-s jalgugi hiitäq üles, sis tuud tsusti, et sa jovva-i umma perseht üles aiaq, sul om perseh tinna täüs vai ni rassõ ku tuhakott." 

## Juhatusõq


katõgooria:puuq
Turu ülikuul

**Turu Ülikuul** (soomõ keelen *Turun yliopisto*) om ülikuul Turu liinan, Soomõn. Tä luudi 1920. aastagal.

Turu Ülikuul om üts suurõmbit Soomõn. 2022. a. oppõ sääl 22 000 üliopilast ja käve tüül umbõs 3400 tüütäjät.

Ülikooli rektoris om 2024. aastagast saaniq olnuq Kaartineni Marjo.

## Tiidüskunnaq

Turu Ülikoolin om 8 tiidüskunda.

* Humanitaartiidüisi tiidüskund (1920)
* Kasvatustiidüisi tiidüskund (1974)
* Arstitiidüse tiidüskund (1943)
* Matõmaatiga-luudustiidüisi tiidüskund (1920)
* Õigustiidüskund (1960)
* Tekniga tiidüskund (2021)
* Ühiskunnatiidüskund (1967)
* Turu kaubanduskorgkuul (2010)

## Lätteq

## Välislingiq
* Turu ülikooli kodoleht

Katõgooria:Soomõ ülikooliq
Lönnroti Elias

**Lönnroti Elias** (1802–1884) oll' soomõ tohtri ja keelemiis', rahvuseeposõ "Kalõvala" kokkosäädjä. 

Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Zirgu Kregor

**Zirgu Kregor** (Kregor Zirk, sündünüq 3. hainakuu pääväl 1999 Tarton) om eesti ujoja.

Zirk võitsõ 2015. aastaga Euruupa Nuuri Olümpiafestivalil Gruusian Tbilisin 100 m liblikujomisõn edimädse kotusõ vahtsõ võistluisi rekordiga. Tegemist oll' suurõ kõrdaminegiga, selle et sääl olliq kõik Euruupa kõgõ parõmbaq ujojaq.

Tuust aost pääle om Zirgu Kregor Eesti iist ujonuq väega mitmil tiitlivõistluisil, külh maailma- külh Euruupa meistrevõistluisil ku muil tähtsil võistluisil. 

Tä om pall'okõrdnõ Eesti meistre nii täüskasunuisi siän ku ka noorõmbin vannusõklassõn ja om ületänüq päält saa esiq vannusõklassõ Eesti ujomisrekordi.
Katõgooria:Eesti sportlasõq
Kaustisõ rahvamuusigapido

**Kaustisõ rahvamuusigapido** (soomõ keelen *Kaustisen kansanmusiikkijuhlat*) om rahvamuusigaettevõtminõ Soomõn, midä peetäs egä aastaga hainakuul. 

Edimäne pido oll' 1968. aastal. Seo ilma aigo om rahvamuusigapido kasunuq suurõs ja säitsmepäävätses festivalis. 2023. aastaga festivalil käve päält 48 000 inemise.

Pido kõrraldaja om Pro Kaustinen Society.

## Välislingiq

Kaustisõ rahvamuusigapido kodoleht
Taarka (film)

**"Taarka"** om 2008. aastaga Eesti dokumentaalnõ draamafilm seto rahvalaulikust Hilana Taarkast.

Filmi om vällä säädnüq Mäeotsa Ain ja päätegeläst Taarkat mängväq Saluranna Inga, Sisaski Siiri ja Metsuri Marje.

Film om seto keelen ja tuu tegemiseq sünnüseq aastagil 1872–1933.

Ossõn mängväq:
* Saluranna Inga - nuur Taarka
* Sisaski Siiri - Taarka
* Metsuri Marje - vana Taarka
* Oja Kaarel - nuur Vasso
* Oja Tõnu - Vasso
* Tennossaarõ Liina - Taarka imä
* Oja Piitre - Taarka esä
* Vaarigu Marika - Vasso imä
* Jonasõ Tanel - Rüä Piitre

katõgooria:filmiq
Suurõ Munamäe torn

**Suurõ Munamäe torn** om raudbetoonist kaemistorn Võro maakunnan Rõugõ vallan Haani külän Suurõ Munamäe otsan. Tego om hää näüdüssegä Eesti 1930ndidõ aastidõ funktsionalismist. Torn om ka osa Konstantin Pätsi aost "Eestimaa kaemispaiko arõndamisõ projektist".

Torn ehitedi aastagal 1939. Tuu ao korgust näütäs parhillanõ n-ü "illuminaatriakõn". 1960. aastidõ lõpun ehitedi torn' korgõs kasunu mõtsa peräst katõ kõrra jago korgõmbas. Parhilla om torni korgus 29,1 miitret. Torn sais Balti riike kõgõ korgõmba mäe otsan, kaehus 346,7 miitre korgusõlt om 50 km raadiusõn.

Inne parhillast torni saisõ säälsaman mitu varatsõmbat torni. Rahvaperimüse perrä ehitedi edimäne torn Suurõ Munamäe tippu 1812. aastaga paiko Vinne sõaväe puult, päält Napoleoni sissetungi Vinne keisririiki. Kimmähe oll' Munamäel kaemistorn 1816–1819, ku Friedrich Georg Wilhelm Struve tekk' säälkandin astronoomiliidsi-trigonomeetriliidsi mõõtmiisi. 1870 lask' 8-miitrilidse torni ehitäq paigapäälidse mõisa kõrdsimiis Tuule, uma huvi peräst. Teno vahtsõlõ kaemisväärsüsele naksiq inemiseq Munamäkke käümä ja ollõ-viinaäri oll' hää. A torn, kohe mahtu kõrraga neli-viis inemist, jäi küläliisi jaos väikeses ja mõts naas' blokiirmä kaemist. Tuuperäst naksiq Haanimaa helksämbäq pääq Kolga Juhani juhtmisõl vahtsõt ja korõmbat torni ehitämä ni tetti Haani mõisa rintnigu Sprenkeli Jaani abiga pikemb, 12-miitrine puust kaemistorn. 

Päält Edimäst ilmasõta ehidiq maiõuurjaq tuu kotussõ pääle triangulatsioonitorni. 1921. aastagal naksiq Haani kandi seldsiq otsma tukõ vahtsõ puust kaemistorni jaos, miä nä saiq valmis 1925. aastagal ni tuu oll' 17-miitrine. Jalakäüjide jaos tetti tii, mõts puhastõdi ärq ja torni ette pantiq pingiq. A pia oll' selge, et torn jääs iks ülearvo madalas. Vahtsõnõ kaemistorn sai 25,7 miitret korgõ ja sai valmis pruukmisõs 1939. aastagal.  Torni vallalõtegemispido jäteti tegemäldä keeroliidsi sõaao sündmüisi peräst Õuruupan ja Eestin.

Torni arhitektiq olliq 1937. aastagal Jürvetsoni Arthur ja 1969. aastagal Reinu Toomas ni Kaasigu Veljo.

Katõgooria:torniq
Katõgooria:Võromaa ehitüseq
Joulusikk

**Joulusikk** (ka: *joulupokk*, *näärisikk*) om rahvakultuurin hinnäst sikas tennüq nuurmiis, kiä liigus joulõ vai nääre aol.

Eestihte om joulusika kommõq joudnuq Roodsist ja Eestin om teedäq seo kombõ pidämist saari pääl ja õdaguveeren viil 20. aastagasaa algusõngi.

## Kaeq viil
*joulusandiq

## Lätteq


Katõgooria:Jõulud
Katõgooria:Eesti rahvakultuur
Keema Hella

**Keema Hella** (sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1915 – koolnuq 27. joulukuu pääväl 1997) oll' keeleuurja, folklorist, kiä uurõ päämädselt võro ja tarto kiilt. 

Keema Hella om lõunõeesti kiili, põhilidsõlt võro ja tarto keele kotsilõ tennüq perädü hulga ülesvõttit ja üleskirotuisi. Tä om põh'aligult seletänüq võro keele jagonõmist murdis ja võro keele murdidõ tunnusjuuni.

Keema Hella oll' peri Urvastõ kihlkunnast Vaabinast. 1936. aastaga läts' tä Tarto Ülikuuli.

## Kaeq viil

* Võro keele murdõq

## Kirändüs

* "Kuidas minust sai murdekoguja." *Kodumurre* nr. 3–4, 1962, lk. 28–38.
* *Tartu murde tekstid* (Tallinn: Valgus, 1970)
* *Võru keel* (Tallinn: Eesti TA Emakeele Selts, 1997)
* "Leivakünast ahjuluuani: Leivavalmistamisest ja sellega seotud esemetest" (Eesti Keele Instituut ja EKSA, 2020)

## Välälingiq

* "Lind lohutamas" Keema Hella esitüsen. *[[Eesti rahvamuusika antoloogia]]*
Katõgooria:Eesti keeletiidläseq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Tsehhoslovakkia

**Tsehhoslovakkia** (tsehhi ja slovaki keelen *Československo*) oll' riik Euruupan aastil 1918–1939 ja 1945–1992.

Kasuvidõ rahvuspingidõ peräst saat' parlament Tsehhoslovakkia 1992. aastagal rahumiilselt lakja. Vahtsõaastakuu 1. pääväl 1993 saiq Tsehhi Vabariik ja Slovaki Vabariik ammõtligult katõs hindäperi riigis.

katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Maasikvabarn

**Maasikvabarn** (*Rubus illecebrosus*) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv mitmõaastanõ hainkasv.

## Levik
Liik om peri Jaapani õdagupuulsõst osast. Taa om säält sisse tuud Euruupahe, Kanadahe ja Põh'a- ni Lõunõ-Ameerikahe.

## Seletüs
Eestin kasus kasv kooniq 50 cm korgõs. Leheq ommaq liitleheq, leheveereq ommaq hambulidsõq ja kasvo lehevarrõq ja vars ommaq katõduq nõklogaq. Häitsmeq ommaq valgõq. Viläq ommaq umbõs 3 cm läbimõõduga mahhe hapumakõ maiguga vereväq mar'aq. Tiidüsligult nimmatas taad marja kogoviläs, tuu sais kuun 50–100 osaviläkesest. Mari um vabarna muudu, a suurõmb. Kasv levis juurõvõssõgaq. 

## Kasvataminõ ja pruukminõ
Maasikvabarnat naati kasvatama 19. aastagasaa keskpaigan. Maasikvabarna marjo või süvväq värskillt, a naid tetäs ka sisse, näütüses mahla, veini jms. Päält mar'akasvatusõ pruugitas maasikvabarnit ka ilokasvõs. Taad pruugitas ka ku ravikasvo mitmidõ häti vasta.

## Lätteq

Katõgooria:Mar'aq
Katõgooria:Kasvoq
Mitte midägi miiq kotsilõ ilma meildäq

"**Mitte midägi miiq kotsilõ ilma meildäq**" (ladina keelen: *Nihil de nobis, sine nobis*) om ütelüs vai lõugahus, miä kand mõtõt, et kiäki es tohtnuq tetäq poliitiliidsi otsussit, ilma et tuust otsussõst pututõduq rühmäq saanuq otsustamisõst tävveligult ja õkva ossa võttaq. 

Täämbädsel pääväl ommaq seo põhimõttõ ala hariligult haarõduq hinnäst rahvusõ, tervüsevia vai muu tunnusõ perrä määräjäq rühmäq, miä ommaq sakõstõ kõrvalõ tougaduq poliitiliidsi, ütiskundliidsi ja majandusliidsi võimaluisi mant.

## Aolugu

Seo ütlemise juurõq omma Kesk-Euruupa poliitigatraditsioonin, Poola 1505. aastaga säädüisin ja inne Tõist ilmasõta Müncheni lepingun, ku tuu allkirästedi ilma Tsehhoslovakkialda, midä leping putut'. Seo om olnuq pikält ka põhimõtõq Ungari ja Poola säädüisin ja väläpoliitikan.

katõgooria:poliitiga
Serväl

**Serväl** (*Leptailurus serval*) om Afriga kaslanõ, kiä eläs savannõn Saharast lõunõn. Serväliq eläseq päämädselt puhmastigõn. 

Serväl om verkjäspruuni mustatäpilidse karvastiguga, pikki kõrvo ja pikki jalgoga elläi; timä tüvepikkus om 100–120 cm. Tä või hüpädäq kooni 3 m korgustõ ja õhun umma liikmistsihti muutaq. 

Serväl süü tsirkõ, jüräjit, jänessit ja väikeisi antiluupõ. 

Serväliid jääs kõrrast veidembäs ja näide elomaaq jääseq ahtambas.

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Sagrada Família

**Sagrada Família** (katalaani keelen *Basílica i Temple Expiatori de la Sagrada Família*, hispaania keelen *Basílica y Templo Expiatorio de la Sagrada Familia*), om Gaudí Antoni kujondõt rooma-katoligu kerik Barcelona keskliinan Eixampole liinajaon. Kerigu nimi tähendäs "pühhä pereht".
Katõgooria:Hispaania
Katõgooria:Keriguq
Tsuktsi kiil

**Tsuktsi kiil** (tsuktsi keelen ԓыгъоравэтԓьэн йиԓыйиԓ, *lyg"oravetl'an jiljil*) om tsuktsi-kamsatka kiil, midä kõnõldas Vinnemaal.

Meheq ja naasõq kõnõlõsõq vai ommaq kõnõlnuq esiqmuudu. Om sääntsit sõnno, kon meheq ütleseq *r* ja naasõq ütlese *c*, näütüses ütleseq meheq *ryrky* ja naasõq *cyccy* ’o*dobenus rosmarus*’. Seo ilma aigu tüküs sääne nättüs ärq kaoma. Viisorin ja raadion piät naasõq "miihi kiilt" kõnõlõma.

## Keele sais ja kõnõlõjidõ arv
Tsuktsi kiil om ohostõt. Tsuktsiq ommaq naanuq vinne kiilt kõnõlõma, tsuktsi keele kõnõlõmisõ peräst om latsi koolin kiusat. Pall'oq tsuktsiq ommaq ärq liina lännüq, kas tüühü vai elämä. Maal viil tsuktsi kiilt kõnõldas, a kiilt mõistjit latsi om väega veidüq. 

2010. aastaga Vinnemaa rahvalugõmisõ perrä kõnõl' tsuktsi kiilt 5100 inemist.
Katõgooria:Keeleq
Liitsii

**Liitsii** om hiina liitsiipuu (*Litchi chinensis*) vili.

Hiina liitsiipuu om Lõunõ-Hiinan kasuja korgõ igihal'as puu. 

Liitsii vili om 2–5 cm läbimõõduga, katõt ohku roosakadsõ vai verekädse koorõga, miä om väläst kahrõq ja seest sille. Viläliha om läbipaistva, mahlanõ, väega hää hõnguga ja makõ. Vilä seen om sille pruun mittesüüdäv seemeq, miä tulõ kergehe vallalõ.

Liitsiisit süvväs tuurõhe, sissetettült, kuivatult vai tsukrustõdult. Hiina köögin pruugitas naid sagõhõhe üten liha- või kalasüükega.

## Välälingiq

* Lychee (inglüse keelen)
Katõgooria:Puuviläq
Tsukrutõbi

*<small>Vikipeediä artikli and õnnõ tõvõ ülekaehusõ. Tuud, kas seo tõbi sul om vai kui taad ravima piät, ütles sullõ su tohtri.</small>*

**Tsukrutõbi** vai **diabeet** (ladina keelen *diabetes mellitus*) om sääne ollusõvaihtushädä, et veren om ülearvo pall'o tsukõrd, tuu tähendäs, et veretsukru tasõq om pall'o korgõ. 

Tsukrutõpi om mitmit. Tsukruhaigõl inemisel om hariligult tõõnõ katõst tsukrutõvõ tüübist:

* I tüüpi tsukrutõbi tulõ hariligult külge latsilõ, a või ka ildampa tullaq. I tüüpi tsukrutõbi om autoimmuunhaigus, tuu tähendäs, et kihhä kaitsjaq rakuq ründäseq kihä hindä kudõsit. Seo haigusõga inemise kihha kaitsjaq rakuq ründäseq kõtunääret, miä saa-aiq inämb insuliini tetäq. Ilma insuliinildaq saa-aiq kihä glükoosi vai tsukõrd vasta võttaq ja tsukõr jääs verre ümbre käümä. 
* II tüüpi tsukrutõbi tulõ hariligult külge täüskasunuilõ. II tüüpi tsukrutõvõga inemise kõtunääreq ei tiiq niipall'o insuliini ku vaia olnuq. II tüüpi tsukrutõbi tulõ rohkõmb külge noilõ, kiä ommaq paksuq ja noilõ, kink perren om viil tsukruhaigit.

## Tunnusõq
Tsukrutõpõ näütäseq näütüses säändseq tunnusõq, et inemine taht sakõstõ kusõlõ, taht rohkõmb juvvaq vai süvväq ja tä kihä nõrkus, tä nägemine om hägonõ, nahk om kuiv, haavaq ei parahuq kõrraligult ja egäsugudsõq külgenakkajaq tõvõq tulõvaq sakõstõ mano. 

## Tõvõ pandminõ
Tõvõ pand sullõ su tohtri, kiä ütles, kas sul taa tõbi om vai olõ-õiq. Korgõ veretsukru tasõq ütsindä tsukrutõpõ näütä-äiq. Tsukrutõvõ pandmisõs võtt tohtri verest egäsugutsit pruuvõ. 

## Lätteq
Katõgooria:Tõvõq
Stubbi Alexander

**Stubbi Alexander** (Cai-Göran *Alexander* Stubb, sündünüq 1. mahlakuu pääväl 1968 Helsingin) om soomõ poliitik ja 1. urbõkuu pääväst 2024 Soomõ Vabariigi 13. president. 

Innembi om Stubb olnuq väläministri aastagil 2008–2011, välämaakauplõmisõ- ja õuruupaministri aastagil 2011–2014, Soomõ pääministri aastagil 2014–2015 ja rahandusministri aastagil 2015–2016. Viil om tä olnuq õuroparlamendi liigõq 2004–2008, parlamendiliigõq 2011–2017 ja Rahvusligu Kuunderäkunna (*Kansallinen Kokoomus*) edemiis 2014–2016. Aastil 2020–2024 oll' tä Õuruupa Ülikuul-Instituudin prohvesri.

Vabariigi presidendis valiti Stubb päält timä võitu 2024. aastaga presidendivalimiisi tõõsõn voorin. Presidendi ammõtin om timä iinkäüjä Niinistö Sauli.
Katõgooria:Soomõ poliitiguq
Barcelona

**Barcelona** (katalaani välläütlemisen [bəɾsəˈlonə], hispaania välläütlemisen [baɾθeˈlona]) om Hispaania liin ni Kataloonia pääliin.

Barcelona om Vaihõmere veeren üts suurõmbit liino. Liina piire seen eläs nii 1,6 mill'onat inemist, a ku nuuq maaq, miä õkva õkva piirest vällä jääseq, kah sisse rehkendäq, eläs sääl nii 4,8 mill'onat inemist. 

## Sport
Barcelona kõgõ kuulsamb spordiklubi om FC Barcelona, miä om kõgõ ilma üts suurõmbit jalgpalliklupõ. FC Barcelona kodostaadion om pia 100 000 kotusõga Spotify Camp Nou.

Katõgooria:Hispaania liinaq
Minu Isa Oli Ausus Ise

**Minu Isa Oli Ausus Ise** om eesti ansambli, mink liikmõq ommaq Miti Margo ja Kivistigu Gaute. Ansamblin ommaq näil lavanimeq Eino Süggu ja Einar Süggu.  

## Aolugu
Ansambli alost' aastaga 1990, ku  Margo ja Gaute Villändi Kultuurikoolin näütejuhtmist opõq. Ansambli om tunnõt innekõnnõ ummi nal'akidõ etteastmiisiga Viländi perimüsmuusiga festivalin, ku nä anniq kontsõrdi jo edimätsel, 1993., aastagal.

katõgooria:Eesti ansambliq