open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Miskolc

**Miskolc** (loeq: miškolts) om liin Põh'ahummogu-Ungarin. Sääl eläs pia 170 000 inemist, tuuga om tä Ungarin suurusõ poolõst neläs liin (pääle Budapesti, Debreceni ja Szegedit). Tä om ka Borsod-Abaúj-Zempléni maakunna keskus. Miskolci tundas ku tähtsät tüüstüsliina.

Miskolc om Bükki mäkist hummogu puul, Sajó jõõ nink Hejő ja Szinva ujjõ oron. Liin om ehitet kallaku pääle: kõgõ madalamba ja kõgõ korgõmba kotussõ vaih om umbõs 800 miitret.

Miskolci Ülikuul om Põh'a-Ungari kõgõ suurõmb ülikuul.

## Midä kaiaq tasos
### Keskliin
* Päätännäv ja raatusõ plats, kon huunõq ommaq päämädselt 19. aastagasaast
* Gooti stiilin protestandi kerik Avasi mäe pääl
* Kreeka õigõuso kerik, kon om Kesk-Õuruupa kõgõ suurõmb ikonostaas (pühäsesain)
* Kunstõ maja, kon om kats kinno
* Kósi maja (Kósi Károly projekteerit *Art Nouveau* ja rahvalikun stiilin, 1931)
* Mindszenti Kerik
* Frantsiskaani kerik ja kangõlaisi plats
* Teletorn
* Miskolci Riigitiatri
* Csodamalomi Pupitiatri
* Hermani Ottó Herman muusõum
* Muusigapalee 
* Puukerik

### Diósgyőr
* Diósgyőri kants (ehitet 13. aastagasaal)
* Diósgyőri lutõri kerik
* Diósgyőri protõstandi kerik (barokkstiilin, ehitet keskaigsõ kluustrõ varõmidõ pääle)

### Lillafüred
* Anna kuup, Istváni kuup, Szeleta kuup
* Paleehotell
* Hámori järv
* Viisadang (Ungari kõgõ korgõmb viisadang)
* Om olõman kitsarüüpmeline raudtii Lillafüredi ja Miskolci vaihõl, midä ungari keelen kutsutas *Lillafüredi Állami Erdei Vasút* (Lillafüredi Riiklik Mõtsaraudtii). Tuu keerotas ilosidõ mõtso vaihõl ja rongisõit sääl võtt aigo 30-45 minotit. Miskolci piätüs om stop Diósgyőrin.

### Miskolctapolca
* Miskolctapolca koobabassein (ainugõnõ sääne Õuruupan)

### Liina lähkon
* Bánkúti suusakuurort
* Bükki mäeq 
* Miskolci eläjätahr
* Szentléleki kluustrõ varõmõq

### Festivaliq
* Etendüseq Diósgyőri kandsin (every lehe- ja põimukuun)
* Riikevaihõlinõ sõamiihi ja sõaväeansamblidõ festival (katõ aastaga takast põimukuun)
* Miskolc Oopõrifestival (egal suvõl)
* CineFest - nuuri filmitegejide riikevaihõlinõ festival (ega aasta süküskuun)

Katõgooria:Ungari liinaq
Florian Geier

**Florian Geier von Giebelstadt** (1490 -1525) oll' rüütli ja diplomaat. Üts talurahvasya juhest Swaabimaal.  Engels om tedä nimetänü ütes edimäidsi vabadusvõitlõjide siän.

Timä juhitulõ väesalgaga anniva mitma liina alla ilma lahinguda, nii hää diplomaat oll' timä.

Tõõsõn ilmasyan oll' timä nimeline SS ratsadiviis.

Vinnemaal om luud timä nimeline vaimuinemiisi klubi. 

## Välislink
*Florian Geieri klubi Vinnemaal
Pärsiä kiil

**Pärsiä kiil** (pärsiä keelen فارسی (*fārsī*)) om indoõuruupa kiil, miä Iraanin om riigikiil. Pärsiä kiilt kirotõdas mugandõdun araabia kirän. 

Pärsiä keele lähkoq sugulaskeeleq ommaq dari ja tadsiki kiil. Mõnikõrd loetas noid pärsiä keele variandõs.

Täämbädse päävä pärsiä keelen olõ-õi grammatilist suku.

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Planhofi Maia

**Planhofi Maia** (Maia Planhof) om inglüse keelest eesti kiilde tõlkja.

katõgooria:Võromaa inemiseq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2012. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2012. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne kolmas aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri.

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:2011 raamaduq
Paltoga

**Paltoga** om külä Vinnemaal Vologda oblastin Võtegra rajoonin. Külän elli 2006. aastagal 296 inemist.

Paltogan om põhikuul, raamadukogo, kultuurimaja, postijaoskund ja kats kerkot.

Katõgooria:Vinnemaa küläq
Abasiini kiil

**Abasiini kiil** (om pruugit ka nimetüst *abaasi kiil*) om abhaasi-adõge kiili abhaasi-abasiini allrühmä kuuluv kiil. Abasiini keele kõgõ lähkümb sugukiil om abhaasi kiil. 

## Tähistü

Abasiini tähistü, midä pruugitas 1938. aastagast pääle, om luud vinne tähistü põh'a pääle, kuiki kiräkeele luumist alostõdi 1932–1933 ladina kirä perrä.


АБВГ
ГВГЪГЪВ
ГЪЬГЬГӀ
ГӀВДДЖ
ДЖВДЖЬДЗ
ЕЁЖЖВ
ЖЬЗИЙ
ККВКЪКЪВ
КЪЬКЬКӀ
КӀВКӀЬ


абвг
гвгъгъв
гъьгьгӀ
гӀвддж
джвджьдз
еёжжв
жьзий
кквкъкъв
къькькӀ
кӀвкӀь


abvg
g°ġġ°ġ&#39;
g&#39;ʿʿ°
ddždž°
dž&#39;dze
jožž°ž&#39;
zijk
k°q̣q̣°
q̣&#39;k&#39;ḳ
ḳ°k̄


                                 



ЛЛЬЛӀМНОППӀРСТТЛТШТӀУФФӀХХВХЬХӀХӀВЦЦӀЧЧВЧӀЧӀВШШВШӀЩЪЫЬЭЮЯӀ


лльлӀмноппӀрсттлтштӀуффӀххвхьхӀхӀвццӀччвчӀчӀвшшвшӀщъыьэюяӀ


l̥l'ḷmnopṗrstłčṭuff̱ẖẖ°ẖ&#39;ḥḥ°cc̣č&#39;č°č̣&#39;č̣°šš°č̣̇š&#39;&quot;ə&#39;èjuja-


                                       


katõgooria:keeleq
Abhaasi kiil

**Abhaasi kiil** om abhaasi-adõge kiili abhaasi-abasiini allrühmä kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Abhaasian, Türgün ja Vinnemaal. Abhaasi keele kõgõ lähkümb sugukiil om abasiini kiil. 

## Keelenäüdüs
Дарбанзаалак ауаҩы дшоуп ихы дақәиҭны. Ауаа зегь зинлеи патулеи еиҟароуп. Урҭ ирымоуп ахшыҩи аламыси, дара дарагь аешьеи аешьеи реиҧш еизыҟазароуп.
Tõlgõq: *Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsis. Näile om annõt mudsu ja süämetunnistus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi käümä.*

Katõgooria:Keeleq
Mezőkövesd

**Mezőkövesd** om liin Põh'a-Ungarin Borsod-Abaúj-Zempléni maakunnan. Mezőkövesd om kuulsa tuu poolõst, et sääl om tett kõgõ värmikirivämpä käsitüüd Ungarin. 

Nimi Mezőkövesd tulõ katõst ungarikeelitsest sõnast: *mező* (põld) + *kövesd* (kivestü, kotus põllu pääl, kon ommaq kiviq).

Inemiisi, kiä elässeq Mezőkövesdin ja tuu ümbre (Tardi ja Szentistváni külän) kutsutas mat'odõs (ungari keelen *matyók*). Tuud kanti kutsutas Mat'omaas (ungari keelen *Matyóföld*). Arvatas, et säänest nimme tarvitõdas tuu peräst, et umal aol panti säälkandin piaaigu egalõ tõsõlõ poisilõ kuning Mátyási avvos nimes Mátyás ja  Mátyásit kutsutas Ungarin lühembält Matyós.   

## Kuulsambaq inemiseq
*Kis Jankó Bori - käsitüümeistre. Tä lõi rõividõ jaos lilliliidsi kirjo, miä saivaq kuulsas ja populaarsõs üle terve Ungari. Timä majan om täämbädsel pääväl tälle pühendet muusõum.

Katõgooria:Ungari liinaq
Kõmri kiil

**Kõmri kiil** (ka: *uelsi kiil*; kõmri keelen *Cymraeg*, artikliga *y Gymraeg*) om keldi keelerühmä briti allrühmä kiil. Timä lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja bretooni kiil. 

Kõmri kiilt kõnõldas põhilidsõlt Kõmrimaal, kon taad kõnõlõs umbõs 500 000 inemist. Keldi keelist om kõmri kiil imäkeeles kõgõ suurõmbal hulgal inemiisil. Kõmrimaal om kõmri kiil inglüse keele kõrval ammõtlinõ ja koolikiil. 

Kõmri murdõq jagonõsõq põh'a- ja lõunõrühmäs. 

## Välislink
* Vikipeediä kõmri keelen

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Wales
Gagarini Juri

**Gagarini Juri** (Juri Gagarin) oll' Nõvvokogo Liido ilmaruumilindaja ja edimäne inemine, kiä ilmaruumi linnas'. Gagarini Juri käve edimäst kõrda ilmaruumin 12. mahlakuu pääväl 1961. aastagal ilmaruumilaivaga Vostok 1. Tuu edimädse lindamisõ aig oll' üts tunn ja 48 minotit.


File:The Soviet Union 1964 CPA 3014 stamp (Space Exploration. Gagarin and Vostok 1).jpg|
File:1976 4569.jpg|
File:Postage stamp - 75th Anniversary of the Birth of Yuri Gagarin.jpg|
File:Stamp of Azerbaijan 595.jpg|
File:RR5514-0005R 10 рублей биметалл 2001 40 лет полета Гагарина реверс.png|
File:RR5714-0010R.png|
File:RR5220-0010R.png|
File:2011. Stamp of Belarus 07-2011-03-28-m.jpg|


## Välislink

* Vinnekeeline "Энциклопедия космонавтики": Gagarini elolugu, dokumendiq, fotoq, videolõik

katõgooria: vinnemaa inemiseq
Ilmaruumilindaja

**Ilmaruumilindaja** vai (Vinnemaa ja Hummogu-Õuruupa pruugi perrä) **kosmonaut** vai (USAn ja pall'odõn tõisin main) **astronaut** vai (Hiinan) **taikonaut** om ilmaruumilaiva vai -linnugi miiskunna liigõq. 

Maailma edimäne ilmaruumilindaja oll' vindläne Gagarini Juri ja naisist kah vindläne Tereškova Valentina.

Katõgooria:Ilmaruumilindaminõ
Ahunamaa

**Ahunamaa** (soomõ keelen Ahvenanmaa, roodsi keelen Åland) om inämbä ku 6500 saarõga saaristo Õdagumeren, miä om kokko üts Soomõ umavalitsuslinõ Ahunamaa maakund. Maakunna eläniguq ommaq roodsikeelidseq ja ainugõnõ ammõtlinõ kiil om roodsi kiil.

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Soomõ
Vung Tau

**Vung Tau** om Vietnami Ba Ria-Vung Taui provindsi pääliin. 2006. aastagal elli taan liinan 273 988 inemist.

Katõgooria:Vietnami liinaq
Chuch'e

**Chuch'e** om Põh'a-Korea doktriin esiqsaisvusõst. Seol om kolm ossa - oppus poliitilidsõst, majandusligust ja syalidsõst esiqsaisvusõst.

Katõgooria:poliitiga
Kopõnhaagõn

**Kopõnhaagõn** (taani keelen *København*) om Taani pääliin. 2007. aastagal elli taan liinan 503 699 inemist.

Katõgooria:Taani
Katõgooria:Pääliinaq
Hispaania kiil

**Hispaania kiil** (*español*), vai tõisildõ kutsustult ka **kastiilia kiil** (*castellano*) om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 300 mill'ona inemise põhilidsõlt Hispaanian ja Ladina-Ameerikan (vällä arvat Brasiilia). Hispaania kiil om vällä arõnenuq Pürenee puulsaarõl ladina keelest ni sulandanuq hindä sisse mõotuisi sääl inne ruumlaisi tulõkit kõnõlduist ibeeri ja keldi keelest. Sõnavaran lövvüs hulga araabia lainõ. Kõgõ vanõmbaq keelemälehtüseq ommaq peri 12. aastagsaa keskpaigast.

Katõgooria:Hispaania
Katõgooria:Romaani keeleq
Regent

**Regent** om riigipää monarkistligun riigin.

Kitsamban tähendüsen om regent inemine, kiä täüt monarki ülesandit, ku tegelik riigipää om alaiäline, tõbinõ vai muial.

Katõgooria:Ammõdiq
2012

**2012. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10225.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2012 Harglõn

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust

* 2012 ilmunuq raamaduq
* 2012 ilmunuq albomiq

Katõgooria:21. aastagasada
2012
9. aastagasada

**9. aastagasada** om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 801 ja lõppi 31. joulukuu pääväga 900. 

Katõgooria:9. aastagasada
Gautama Buddha

**Siddhārtha Gautama** (traditsioonilidsõ dateeringu perrä 563–483 i.m.a.) oll' budismi alostaja Buddha Šākjamuni nimi inne virgumist. Timäst kõnõldaski sagõhõhe ku **Gautama Buddhast** vai **Šākjamunist**.

Siddhārtha Gautama sündü Põh'a-Indian, täämbädse päävä lõunõ-Nepalin, šaakja hõimun, valitsõja perren. Timä esä nimi oll' Šuddhodana ja imä nimi Mājā.

Šākjamuni oll' aoluust teedäq inemine, a timä täpsät eloaigo olõ-õi teedäq. Theravaada traditsiooni perrä ommaq timä eloaastagaq 624-544 i.m.a. a, inämbüse täämbädse päävä tiidläisi meelest 563–483 i.m.a. Om ka arvamiisi, et tä võidsõ elläq hoobis saa-aastak ildampa, 5–4. aastagasaal i.m.a.

## Elokäük

Šākajmuni elolugu om kõvva mütologiseerit. Legendi perrä sündü tä Lumbinī mõtsasaarõkõsõn ja timä imä kuuli pia päält timä sünnütämist ärq. Esä kasvat' tedä muust ilmast eräle, et tä es nännüq maailma viletsüst. Ettekuulutusõ perrä pidi saama Siddhārthast suurmiis, kas valitsõja vai oppaja. Siddhārtha võtt' naasõ (Jašodharā) ja näil sündü poig Rāhula. A Siddhārthal läts' siski kõrda nätäq ka ilma halva puult – haigust, vanahust ja surma – ni tä otsust' rikkast elost vallalõ üteldäq ja naas' 29-aastagadsõlt askeedis. Ku tä näkk' hindäpiinamisõ mõttõtust, jätt' tä tuu maaha. Päält tuud joudsõ tä 35-aastagadsõlt Gayā liina lähkün bodhipuu all istun virgumisõni (sanskriti k. *bodhi*).

Uma edimädse jutusõ pidi Šākjamuni Sārnāthi hirvepargin (Vārānasī lähkün) umalõ viiele inneskidsele seldsilisele. Šākjamuni edimäst jutust kutsutas Säädmüsetsõõri käümäpandmisõs. Päält tuud rännäs' tä nelikümmend aastakka, uma elo lõpuni Gangese orgo piten, põhilidsõlt täämbädse päävä Bihari osariigin ja opas' inemiisi. 

Šākjamuni kuuli (jäi parinirvaanahtõ) Kušinagarin 80-aastagadsõlt. Perrätulijat tä hindäle es valiq, a soovit' kävvüq uma oppusõ (säädmüse, sanskriti k. *dharma*) perrä.

Šākjamuni peränkäüjist kujosi vällä kogohus (sanskriti k. *sangha*), mink liikmõq kanniq edesi tä oppusõ.

## Kaeq viil
*Buddha
*Budism

## Välislingiq
*The Illustrated Jataka & Other Stories of the Buddha
* Jetavana. A park in Sávatthi, in which was built the Anáthapindikáráma.)

Katõgooria:Budism
Buddha

*Seo artikli kõnõlõs ületsest mõistõst; budismi alostaja kotsilõ kaeq artiklit [[Gautama Buddha]]*

**Buddha** (võro ja eesti keelen pruugitas ka sõnakujjo "**buda**") tähendäs 'virgunu' ja tulõ sanskriti keelest. Buddha tähüstäs budismin tiidmise kõgõ korgõmba saiso, virgumisõni joudnut inemist. Sääntse inemise miil om tävveste virgõ ja puhas, tä om saanuq vabas sansaarast ja joudnuq nirvaanahtõ. 

Budismin om buddha innekõgõ oppaja. Buddhadõ kotsilõ pruugitas mitmit muidki nimitüisi, nt *niilännü* (sanskriti k. *tathāgata*), bhagavat ja võitja (sanskriti k. *jina*). 

Algusõh kutsuti buddhas arvadaq õnnõ Šākjamunit, a pia kujosi arvosaaminõ, et buddhasit om olnuq ka innemb ja tulõ ka tulõvigun. Mahajaana budismin om buddha tähendüs laemb. Buddha om sääl sagõhõhe igävene vai ülemainõ olõnd vai printsiip, kiä aigaolt võtt inemise kujo, et näüdädäq eloliisilõ tiid virgumisõlõ.

Buddha kirotõdas suure algustähega, ku tegemist om Šākjamuniga (Gautama Buddhaga); buddha ku virgunusi eloliisi ülene nimitüs kirotõdas väiku algustähega.

## Kaeq viil
* Chhinnamasta

Katõgooria:Budism
Tiibet

**Tiibet** (tiibedi keelen བོད་ (Pö); mongoli keelen *Төвд* (Tüvd), hiina keelen 西藏 (Xīzàng)) om piirkund Sise-Aasian, tiibetläisi kodomaa. Suurõmb jago Tiibetist jääs Hiina Rahvavabariigi Tiibedi autonoomilistõ piirkunda (pääliin Lhasa). 

1913–1951 oll' Tiibet umaette riik. Taal parhilla Hiina võimu all olõval maal om uma eksiilvalitsus, miä olõ-õi ammõtligult ütegi riigi puult tunnistõt.
Bend Over And Pray The Lord

**"Bend Over And Pray The Lord"** om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2012. aastagal. 

## Luuq

# "Get Heavy"
# "Playing The Devil" ("Bend Over and Pray the Lord")
# "Cyberundertaker"
# "Steamroller"
# "Almost Human"
# "Idol"
# "Paint In Blood"
# "Death Suits You Fine"
# "I Am The Leviathan"
# "Take Me To Your Leader"
# "Monstermotorhellmachine"
# "With Love And Sledgehammer"
# "The Dead Are The Family"
# "White Lightning Moonshine"

## Inemiseq

* Tomi Putaansuu, Mr. Lordi
* Jussi Sydänmaa, Amen
* Sami Keinänen, G-Stealer
* Erna Siikavirta, Enary

Katõgooria:Lordi albomiq
Katõgooria:2012 albomiq
Keskriigiq

**Keskriigiq** vai **Nelikliit** (inglüse keelen *Central Powers*, s'aksa keelen *Mittelmächte*) oll' sõalinõ liit Edimädsen ilmasõan. Sinnäq kuuluvaq:
*S'aksamaa;
*Austria-Ungari;
*Türgü;
*Bulgaaria (aastagast 1915).

Keskriigiq sõdõq Antandi moodustanuq Ütiskuningriigi, Prantsusmaa ja Vinnemaa vasta. Edimält oll' Keskriike hulgan Itaalia kah, a tuu läts' ildampa üle Antandi poolõ pääle.

Katõgooria:Edimäne ilmasõda
Antant

**Antant** (inglüse ja prantsusõ keelen *Triple Entente*) oll' 1907. aastagal sõlmit liit Vinnemaa, Prantsusmaa ja Ütiskuningriigi vaihõl. Kats perämäst olliq umavaihõl liido sõlmnuvaq  1904. aastagal, a Prantsusmaa Vinnemaaga joba aastagal 1894. 

Antanti riigiq sõdõq Edimädsen ilmasõan Keskriike (noidõ hulgan S'aksamaa ja Austria-Ungari) vasta. Itaalia oll' edimält Keskriike hulgan, a 1915. aastagal läts' üle Antandi poolõ pääle. 

1917. aastaga separaatraho S'aksamaaga ja Brest-Litovski raholepüng veiq Vinnemaa Antandist vällä; Ütiskuningriik ja Prantsusmaa olliq liidon 1940. aastagani, ku S'aksamaa vallut' Prantsusmaa ärq. 

Katõgooria:Edimäne ilmasõda
Bács-Kiskuni maakund

**Bács-Kiskuni maakund** om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. Tä om Ungari maakundõst kõgõ suurõmb.

Maakunna keskus om Kecskeméti liin.

Katõgooria:Ungari maakunnaq
1. järgo valitsõmisütsüs

**1. järgo valitsõmisütsüseq** ommaq riigi kõgõ suurõmbaq valitsõmisütsüseq. Nääq allusõq õkvalt riigile. 

1. järgo valitsõmisütsüs või jagonõdaq 2. järgo valitsõmisütsüisis.  

Eestin ommaq 1. järgo valitsõmisütsüisis maakunnaq. 

katõgooria:Riik
2. järgo valitsõmisütsüs

**2. järgo valitsõmisütsüseq** ommaq keskmädseq ja väikoq valitsõmisütsüseq riigin. Nääq allusõq 1. järgo valitsõmisütsüsele. 

Eestin ommaq 2. järgo valitsõmisütsüseq vallaq.

Katõgooria:riik
Baranya maakund

**Baranya maakund** om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 

Maakunna keskus om Pécsi liin.

Katõgooria:Ungari maakunnaq
Békési maakund

**Békési maakund** om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin. 

Maakunna keskus om Békéscsaba liin.

Katõgooria:Ungari maakunnaq
Borsod-Abaúj-Zempléni maakund

**Borsod-Abaúj-Zempléni maakund** om 1. järgo valitsõmisütsüs Põh'a-Ungarin, vasta Slovakkia piiri.

Maakunna keskus om Miskolci liin. Tõsõq suurõmbaq liinaq ommaq Ózd ja Kazincbarcika.

Borsod-Abaúj-Zempléni maakund om Ungarin tõnõ nii suurusõ poolõst (pääle Bács-Kiskuni maakunda) ku elänike arvo poolõst (pääle Pesti maakunda).

## Maakunna nimi
Maakund om uma nime saanuq kolmõ vana Ungari Kuningriigi maakunna (Borsod, Abaúj ja Zemplén) nimest. Noist maakundõst kuulussõq täämpädse päävä Borsod-Abaúj-Zempléni maakunda näide lõunõjaoq. Põh'aosaq jääväq Slovakkia piirehe. Borsod, Abaúj ja Zemplén umakõrda saiq nimeq kantse perrä, miä näiden olliq.

## Luudus
Borsod-Abaúj-Zemplén om luudusõ poolõst Ungari üts kõgõ mitmõkülgsemb piirkund. Maakunna põh'aosa om mägine (sääl ommaq Ungari üteq korgõmbaq mäeq ja süvembäq koobaq), a lõunõjago tasanõ. Keskmäne õholämmüs om sääl madalamb ku muial Ungarin. Miskolctapolcan om mõõdõt Ungari külmärekord: −35 °C.

## Kultuur
Maakunnan om Mezőkövesdi liin, miä om Ungarin väega kuulsa uma käsitüü poolõst.

Katõgooria:Ungari maakunnaq
Hevesi maakund

**Hevesi maakund** om 1. järgo valitsõmisütsüs Põh'a-Ungarin. Maakunna lõunõhummogu piiris om Tisza jõgi, põh'aosan ommaq  Mátra ja Bükki mäeq. 

Maakunna keskus om Egeri liin. Tõsõq suurõmbaq liinaq ommaq Heves, Gyöngyös ja Hatvan.

Maakunna pindala om 3637 km&sup2;. Sääl eläs päält 300 000 inemise.

## Luudus

Maakunna põh'aosa om mägine, lõunõosa tasanõ.

Hevesi maakunnan Mátra mägestikun om Ungari kõgõ korgõmb tipp Kékes (1014 miitret). 

Maakunnast 13% võtt hindä ala Bükki riigipark.

Tähtsämbäq jõõq ommaq Zagyva, Tarna, Tisza ja Laskó.

## Midä kaiaq tasos

*Tisza järv
*Bükki riigipark
*Bélapátfalva, kluustrõ
*Egeri liin ja kants
*Erdőteleki arboreetum
*Feldebrő, 11. aastagasaast perit kerik
*Gyöngyös, Mátra muusõum
*Hatvan, Grassalkovichi mõisa
*Kisnána kants
*Noszvaj, De la Motte mõisa
*Parád
*Siroki kants
*Szilvásvárad, Szalajka org
*Szarvaskő, kandsi varõmõq

Katõgooria:Ungari maakunnaq
Kiir (matõmaatiga)

**Kiir** om punktihulk, miä tegünes lõigu lõpmalda pikendämisel üle üte otspunkti.

Katõgooria:Geomeetriä
Kirg

**Kirg** vai **valguskirg** om valgusjutt vai -juun. Egäpääväkeelen kõnõldas kõgõ sagõhõmpa päävä- vai valguskirist vai -jutõst. Inämb-vähämb taansaman tähändüsen om kirg ka füüsigamõistõq.

## Kaeq viil

Kirg (matõmaatiga)

katõgooria:füüsiga
Tsõõrjuun

**Tsõõrjuun** om geomeetriän sääntside punktõ hulk tasapinna pääl, miä ommaq ütest kimmäst punktist (tsõõrjoonõ keskpunktist) ütekavvõn. Tuud kavvust kutsutas tsõõrjoonõ **raadiusõs**. Punktiq, miä ommaq tsõõrjoonõ pääl vai timä sisen, moodustasõq **[[tsõõr (geomeetriä)|tsõõri]]**. 

Katõgooria:Geomeetriä
Tsõõr (geomeetriä)

**Tsõõr** om punktõ hulk tasapinna pääl, miä ommaq üte tsõõrjoonõ pääl vai tuu sisen. Nuuq ommaq punktiq, mink kavvus  ütest kimmäst punktist (tsõõri keskpunktist) om mitte suurõmb ku üts kimmäs arv (tsõõri raadius). 

## Kaeq viil
*Tsõõrjuun
*Tsõõr

Katõgooria:Geomeetriä
Paarkolmnukk

**Paarkolmnukk** vai **võrdharonõ kolmnukk** om kolmnukk, minkal om üts paar ütepikki külgi. Nuuq ütepikäq küleq ommaq paarkolmuka **haroq**, kolmandat külge kutsutas **alossõs**.

Maja paariq ommaq hariligult paarkolmnuka kujoga.

Katõgooria:Geomeetriä
Mida rahvamälestustest pidada

**"Mida rahvamälestustest pidada"** om Hurda Jakobi kirotuisi kogomik, miä ilmu 1989. aastagal timä 150. sünnüaastapäävä puhul ja minka om kokko pandnuq Tedre Ülo. Raamatuhe ommaq kokko kor'atuq kirotusõq rahvaluulõ kotsilõ: üleskutsõq vanavara korjamisõs, teedäqandmisõq ja uurmistüüq. Päämädselt ommaq sääl eestikeelitseq kirotusõq, a om ka üts tartokeeline üleskutsõq ja üten üleskutsõn lõigukõnõ peris võro keelen (lk. 44).

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:Raamaduq, kon seen võro kiilt
Katõgooria:Hurda Jakobi raamaduq
Katõgooria:1989 raamaduq
Vanapärase Võru murde sõnaraamat

**Vanapärase Võru murde sõnaraamat** om sõnaraamat, kon ommaq sisen Keema Hella põlitsidõ võrokõisi ja setodõ käest kor'atuq sõnaq. Nuuq sõnaq om Keema Hella kor'anuq aastagil 1963-1986 Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna nink Setomaa 35 küläst. Raamadu om kokko säädnüq Käsi Inge Eesti Keele Instituudist ja tuu om ilmunuq 2011. aastagal Talliinan.

Sõnaraamatun om 10 000 märksõnna. Märksõna takan ommaq tuu umakäänüsse ja osakäänüsse vormiq, sõna tähendüs(eq) eesti keelen ja näütüslausõq.

## Teedüs

Katõgooria:Võro keele sõnaraamaduq
Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq
Katõgooria:2011 raamaduq
Eratosthenes

**Eratosthenes** Küreenest (vanakreeka keelen: Ἐρατοσθένης, IPA: [eratostʰénɛːs]; u. 276 i.m.a. – 194 i.m.a.) oll' vanakreeka maatiidläne, tähetiidläne, matõmaatik, muusigateoreetik, luulõtaja ja spordimiis. 

Tä sündü Küreenen (s'oo ilma aigo Liibüän), oppõ Aleksandrian ja tüüt' Aleksandria raamadukogon. 

Eratosthenes lõi maatiidüse (geograafia) ku tiidüsharo ja oll' edimäne, kiä tarvit' tuu kotsilõ sõnna "geograafia". Tä võtt' tarvitusõlõ lakjus- ja pikkuskraatõ süstemi.

Eratosthenes oll' edimäne inemine, kiä rehkend' vällä Maa ümbremõõdo, ja tä tekk' tuud imespantava täpsüsega. Niisama oll' tä edimäne, kiä rehkend' vällä nuka Maa püürdlemistele ja timä orbiidi tasapinna ristjoonõ vaihõl. Võimalik, et tä rehkend' õigõhe vällä ka Maa kavvusõ Pääväst. Viil võtt' tä tarvitusõlõ liigpäävä ja joonist' maailma kaardi noidõ tiidmiisi põh'al, miä tuus aos maailma kotsilõ olõman olliq. Eratosthenes oll' ka tiidüslidse kronoloogia luuja; tä suut' paika pandaq tähtsämbide aoluu- ja poliitigasündmüisi toimumisõ aoq alatõn Trooja vallutamisõst.

10. aastagasaast perit entsüklopeediä Suda perrä kutsiq tõsõq Eratosthenest hõigunimega *beeta*, miä om kreeka tähistü tõnõ täht, tuuperäst, et piaaigu egal alal oll' tä maailman parõmbusõ poolõst tõnõ.

## Elokäük
Eratosthenes sündü Küreene liinan Põh'a-Afrikan, miä s'oo ilma aigo jääs Liibüähe. Tä oppõ Aleksandrian, Ptolemaiosõ-aigsõ Egüptüse pääliinan, ja ollõv mõnõ aastaga opnuq ka Ateenan. 

Aastagal 236 i.m.a. määräs' Egüptüse valitsõja Ptolemaios III Euergetes timä Aleksandria raamadukogo juhatajas. Aleksandria raamadukogo oll' antiikmaailman väega tähtsä tiidüskeskus.

Eratosthenes oll' Archimedese hää sõbõr. Umbõs aastagal 255 i.m.a. märke tä vällä armillaarsfääri (taiva mudõli). Umbõs aastagal  240 i.m.a. rehkend' tä vällä Maa ümbremõõdo.

Eratosthenes kritisiirse Aristotelest tuu iist, et Aristotelese arvatõn jagonõsiq inemiseq kreeklaisis ja barbaridõs ja et kreeklasõq olõs pidänüq hinnäst rassilidsõlt puhtaq hoitma. Eratosthenese meelest oll' häid ja halbo inemiisi ega rahva hulgan. 

Aastagas 195 i.m.a. oll' Eratosthenes sõkõs jäänüq. Tä kuuli Aleksandrian aastagal 194 i.m.a. 82 aastaga vannnusõn.

Katõgooria:Vanakreeka maatiidläseq
Katõgooria:Vanakreeka tähetiidläseq
Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq
Katõgooria:Vanakreeka luulõtajaq
Katõgooria:Vanakreeka sportlasõq
Tasapinna ristjuun

**Tasapinna ristjuun** vai **tasapinna normaal** om õkõvjuun, miä om tuu tasapinnaga risti. Etteannõt tasapinnal om lõpmalda pall'o ristjuuni. Vektorit, miä om paralleelne tasapinna ristjoonõga, kutsutas tasapinna **normaalvektoris**.

Katõgooria:Geomeetriä
Anastacia

**Anastacia** (Chicago, 17. süküskuu päiv 1968) om ameeriga laulja, laulukirotaja ja stilist.

## Albomiq
* 1999 - *[[Not That Kind]]* 
* 2001 - *[[Freak of Nature]]*
* 2004 - *[[Anastacia (album)|Anastacia]]* 
* 2005 - *[[Pieces of a Dream (album Anastacia)|Pieces of a Dream]]* 
* 2008 - *[[Heavy Rotation]]*
* 2012 - *[[It's A Man's World]]*
* 2014 - *[[Resurrection]]*
* 2015 - *[[Ultimate Collection]]*

## Singliq

* 1993: One More Chance
* 1993: Forever Luv (duet with David Morales)
* 1998: Mi Negra, Tu Bombón (duet with Omar Sosa)
* 1999: Tienes Un Solo (duet with Omar Sosa)
* 1999: I'm Outta Love
* 2000: Not That Kind
* 2000: Saturday Night's Alright for Fighting (duet with Elton John)
* 2001: Let It Be (duet with Paul McCartney, Anastacia other artists)
* 2001: I Ask of You (duet with Luciano Pavarotti)
* 2001: What More Can I Give (duet with Michael Jackson and other artists)
* 2001: Love Is Alive (duet with Vonda Shepard)
* 2001: 911 (duet with Wyclef Jean)
* 2001: Cowboys And Kisses
* 2001: Made For Lovin' You
* 2001: Paid My Dues
* 2002: One Day in Your Life
* 2002: Boom
* 2002: Why'd You Lie To Me
* 2002: You'll Never Be Alone
* 2002: I Thought I Told You That (duet with Faith Evans)
* 2002: You Shook Me All Night Long (duet with Celine Dion)
* 2002: Bad Girls (duet with Jamiroquai)
* 2003: Love Is a Crime
* 2003: We Are the Champions, We Will Rock You, Amandla (duet with Queen, Beyoncé, Bono, Cast and David A. Stewart)
* 2004: Left Outside Alone
* 2004: Sick And Tired
* 2004: Welcome To My Truth
* 2004: Heavy On My Heart
* 2004: I Do (duet with Sonny Sandoval)
* 2005: Everything Burns (duet with Ben Moody)
* 2005: Pieces Of A Dream
* 2006: I Belong To You (duet with Eros Ramazzotti)
* 2007: Sing (duet with Annie Lennox and other artists)
* 2008: I Can Feel You
* 2008: Absolutely Positively
* 2009: Holding Back the Years (duet with Simply Red)
* 2009: Defeated
* 2009: Stalemate (duet with Ben's Brothers)
* 2010: Safety (duet with Dima Bilan)
* 2010: Burning Star (duet with Natalia Druyts)
* 2011: What Can We Do (A Deeper Love) (duet with Tiësto)
* 2012: If I Was Your Boyfriend (duet with Tony Moran)
* 2012: Dream on
* 2012: Best Of You
* 2014: Stupid Little Things
* 2014: Staring at the Sun
* 2014: Lifeline
* 2015: Take This Chance

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Wikimedia Eesti

**MTÜ Wikimedia Eesti** om eesti- ja võrokeelidse Vikipeediä ni eestikeelidse Vikisõnaraamadu, Vikiopiraamatidõ, Vikitekste ja Vikitsitaatõ arõngu tugõmisõ ni näide tutvustamisõga tegelejä mittetullosaamisütisüs.

Tegemist om Vikimeediä Tsihtsäädüngi (ingl. k. Wikimedia Foundation) paigapäälidse haroasotusõga (ingl. k. *chapter*), miä luudi 2010. aastaga hainakuun ja registreeriti 6. rehekuu pääväl samal aastagal.

## Välislingiq
* Wikimedia Eesti viki-kodoleht
* Wikimedia Eesti kodoleht

Katõgooria:Vikipeediä
Katõgooria:Eesti mittetullosaamisütisüseq
Tiganigu Leonhard

**Tiganigu Leonhard** (**Leonhard Johann Eugen Tiganik**; 25. novembri 1900 Võro – 9. veebruar 1974 Karlstad) oll' eesti keemik.
Timä esä oll' Võrol Tiganiku poodi umanik.

katõgooria:Võromaa inemiseq
Indus

**Indus** om suur jõgi Lõunõ-Aasian. Tä nakkas pääle Tiibetist ja juusk Araabia merde. Suurõmb jago timäst (93%) om Pakistanin.

Katõgooria: Pakistani jõõq
Katõgooria: India jõõq
Katõgooria: Hiina jõõq
Algarv

**Algarv** om ütest suurõmb tüküarv, miä jagonõs õnnõ 1 ja esiqhindäga. 

Edimädseq algarvoq ommaq 2,3,5,7,11,13,17,19,... . Algarvõ om lõpmalda pall'o.

## Algarvoteorem
:\lim_{x\to\infty}\frac{\pi(x)}{x/\ln(x)}=1

Katõgooria:Arvoteooria
Elvä

**Elvä** om liin Tartomaal Elvä vallan. Läbi Elvä lätt Tarto–Valga tsihin raudtii.

Elvä om aoluulinõ sisemaa puhkamiskotus. Küläliseq ommaq tulnuq siiäq läbi ao, et puhadaq ja terves saiaq. Teno umilõ mõtsolõ, järvile ja matkaratolõ pakk Elva tuus pall'o võimaluisi.

## Aolugu

Elvä maiõ pääl ommaq inemiseq elänüq jo pall'o aastagasato, tuud näütäs Peedu liinamäki löüdmisainõq, sääl toimõndõdiq joba 6.–11. aastagasaal.

15.–16. aastagasaal olliq tan kolmõ mõisa alaq, nois olliq Tiesenhusenide perrehe kuuluvaq Uderna mõisa ja Konguta mõisa ni Tarto tuumkapiitlihe kuuluv Meeri mõisa.

17. aastagasaa edimädsel poolõl nimmatas Peedu ja Nuti vesiveskiid nink Tarto-Riia sõatii pääle tettüt Uderna postijaama. Postijaama kompleksist om täämbädse pääväni alalõ 18. aastagasaa lõpun valmis saanuq Uderna kõrts.

Väega tähtsä Elvä arõngulõ om 1887. aastagal valmis saanuq Tarto-Valga raudtii ja pia päält tuud vallalõ tett raudtiijaamahoonõq. Hoonõq om egä päiv tarvitusõn, päält bussi- ja rongi uutmissaali om tan restoraan ja küläliisikeskus-puut Elav Elva keskus. 

Meeri mõisnik Oscar Alexander Carl Maria von Seydlitz mõistsõ ärq pruukiq hääd, midä tõi Elväle raudtii ehitämine. Tä ehit' Arbi järve viirde 11 suvõvillat. Või üteldäq, et timä oll' tuu, teno kinkalõ sai Elväst suvitusliin. 1901. aastagal ehit' Uderna mõisnik Oskar Mattias Fuchs raudtiijaama kõrvalõ uhkõ hotelli. Tuu hoonõq om viil alalõ, a kah'os õnnõ välissainaq. Samal aastagal tetti Elvän vallalõ ka edimäne rohopuut. Sama kotussõ pääl oll' rohopuut viil päält 100 aastaga. Kultuurielolõ oll' väega tähtsä Elva Tulõkistutusütisüse luuminõ 1907. aastagal.

Verevi järve veeren om aoluulinõ Prohvõsridõ liinajago. Sinnäq ehidiq ummi suvõmajjo Tarto Ülikooli prohvõsriq 20. aastagasaa alostusõn. Prohvõsri Afanasjevi suvõkodo om täämbädse pääväni liina üts ilosambit huunit, parhilla om tan latsiaed. Inneskidsen Šurupovi villan om parhilla Verevi motell.

Elvä sai liinaõigusõq 1938. aastagal. Parhillatsõs om Elvä liin samanimelidse valla kesküs. Elvä valla elänikke arv om 14 660 (01.01.2024). Perämäidsil aastil om Elvän ehitet keskplats ja rannapromenaat "Sitkapuhmõ vaihõl", spordihoonõq ja kiiglisaal.


Pilt:Apteegihoone-elamu Elvas Kesk 35.jpg|Aptegihoonõq-elomaja
Pilt:Elva laululava.JPG|Elvä laululava 


## Lätteq


* https://web.archive.org/web/20141006115337/http://elva.kovtp.ee/et/elva-ajalugu (27.03.24)
* https://www.elvl.ee/elanike-arv (27.03.24)
* https://visitelva.com/ (27.03.24)

katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Elvä vald
Leplandi Ott

**Leplandi Ott** (Ott Lepland, sündünüq 17. lehekuu pääväl 1987 Talliinan) om eesti laulja. 2009. aastagal võit' tä telesaatõ "Eesti otsib superstaari". Niisama om tä lauluga "Kuula" lauluvõigõlusõ "Eesti Laul 2012" võitja ja Eesti iist laulja 2012. aastaga Õurovisiooni lauluvõigõlusõl Bakuun.

Katõgooria:Lauljaq
Islamabad

**Islamabad** om Pakistani pääliin. Tä asus Liidopääliina alal ja om tuu keskus.

Elänikke arvo poolõst om Islamabad Pakistanin kümnes liin. Liinaelänikke arv om kasunuq väega kipõstõ: ku 1951. aastagal elli sääl 100 000 inemist, sõs 2017. aastagal 2 mill'onat. Islamabadi-Rawalpindi liinastu om suurusõ poolõst kolmas liinastu Pakistanin ja sääl eläs 4,5 mill'onat inemist. 

Islamabad asus maa põh'aosan Pothohari platoo pääl Margalla mäkist lõunõ puul. Tä om Pandžabi ja Põh'aõdagu provintsi vaihõl. 1960. aastagil tuudi Pakistani pääliin Karatšist Islamabadi. Liin jagonõs viies tsoonis. 

Islamabadi peetäs Pakistani kõgõ arõnõnumbas liinas. Sääl om kõgõ suurõmb kirätundjidõ protsent Pakistanin ja mitmõq Pakistani tippülikooliq, niguq näütüses Quaid-i-Azami Ülikuul, Pakistani Inseneri- ja Rakõndustiidüisi Instituut ja Riiklik Luudustiidüisi ja Teknoloogiaülikuul. Allama Iqbali Ülikuul om üliopilaisi arvo poolõst maailman üts suurõmbit. 

Islamabadin om Feisali mošee, miä om kõgõ suurõmb mošee Lõunõ-Aasian ja suurusõ poolõst kuvvõs maailman.

Katõgooria:Pakistani liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Bern

**Bern** om Sveitsi pääliin.

2018. aasta 31. joulukuu saisoga om Bernin 133 883 kirjäpantut elänikku. Liina pindala om 51,62 km².

Katõgooria:Sveitsi liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Bratislava

**Bratislava** om Slovakkia pääliin nink kõgõ suurõmb liin. 

Katõgooria:Slovakkia liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Brüssel

**Brüssel** om Belgiä pääliin nink kõgõ suurõmb liin. 

## Kaeq viil
* Kussõi tsurakõnõ

Katõgooria:Belgiä liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Bukarest

**Bukarest** om Rumeeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Rumeeniä liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Kiiova

**Kiiova** vai **Kiiov** om Ukraina pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om Dnepri jõõ veeren Ukraina põh'aosan.

## Nimest
Sõna "kii" tähend' vanavinne keelen suurt keppi. 

Seto laulõn kutsutas taad liina *Kiiova*. Tuudmuudu kotussõnimi om ka parlatsõn Meremäe vallan - *[[Kiiova külä]]*. Et küläl ja liinal vaiht tetäq, ommaq setoq liina kotsilõ ütelnüq ka *Oosõ-Kiiova*. Om üteld ka *Kiiov*.

## Rahvas
2001. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Kiiova elänikkonnast ukrainlaisi 82,2%, vindläisi 13,1%, juutõ 0,7%, valgõvindläisi 0,6% nink poolakõisi 0,3%.

## Aolugu
Kiiova om üts kõgõ vanõmbit liino Hummogu-Õuruupan. Täl om olnuq tähtsä kotus nii Vana-Vinne riigi aoluun ku ukraina rahvusõ kujonõmisõl. 

Legendi perrä lõiq liina aastagal 482 veleq Kii, Štšek ja Horiv nink näide sõsar Lõbed. Tuuperäst tähüstediq 1982. aastagal Kiiova 1500. sünnüpäiva. Liin sai nime kõgõ vanõmba vele perrä. Kiiovan ommaq olõman ka Štšekavitsa ja Horevitsa mägi nink Lõbedi jõgi.

Katõgooria:Ukraina liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Lissabon

**Lissabon** (portugali keelen *Lisboa* [loeq: lisˈboa]) om Portugali pääliin nink kõgõ suurõmb liin.


Lissabon-Castelo de Sao Jorge-46-von Calcada do Duque-2011-gje.jpg
Lissabon-Sao Vicente de Fora-62-Dachterrasse-2011-gje.jpg
Lissabon-Elevador de Santa Justa-28-Marathonlaeufer-2011-gje.jpg
Lissabon-Sao Domingos-10-2011-gje.jpg
Lissabon-Ascensor da Gloria-06-2011-gje.jpg
Lissabon-Ginjinha-04-2011-gje.jpg
Lissabon-224-Sardinenladen-2011-gje.jpg
Lissabon-Restaurant Leao D'Ouro-10-Meeresfruechte-2011-gje.jpg


Katõgooria:Portugali liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Minsk

**Minsk** om Valgõvinne pääliin ja kõgõ suurõmb liin.

2009. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Minski elänikkonnast valgõvindläisi 85,77%, vindläisi 10,84%, ukrainlaisi 1,61%, poolakõisi 0,79% nink juutõ 0,31%. A päämine kiil Minskin om vinne kiil.

Katõgooria:Valgõvinne liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Praha

**Praha** om Tsehhi pääliin ja kõgõ suurõmb liin.

## 

Prag-2060-Wenzelsplatz-Hotel Europa-2008-gje.jpg
Prag-2200-Heinrichsturm-2008-gje.jpg
Prag-2910-U Kalicha-Svejk-2008-gje.jpg
Prag-2960-U Kalicha-Gaststube-2008-gje.jpg
Prag-4680-Altstaedter Ring vom Rathausturm-2008-gje.jpg
Prag-4810-Strasse vom Rathausturm-2008-gje.jpg
Prag-3580-Loreto-Heiligtum-Kreuzgang-2008-gje.jpg
Prag-6810-Nerudova-Beile-2008-gje.jpg
Prag-7070-Vrtba-Garten-2008-gje.jpg
Prag-3810-Hradschin-vom Petřín-Aussichtsturm-2008-gje.jpg


Katõgooria:Tsehhi liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Riia

**Riia** (läti *Rīga* [r'iiga], latgali *Reiga*, liivi *Rīgõ*, s'aksa *Riga*) om Läti pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Riia om ka Baltimaiõ kõgõ suurõmb liin. Riian eläs üts kolmasjago lätläisist. Riia om Daugava jõõ alaotsan. Riia ala suurus om 307,17 km². Riia aoluulinõ keskliin  om aastagast 1997 UNESCO maailmapärandüse nimistün. Riia luudi aastagal 1201 ja tä om inneskine Hansaliido riik.  

## Luudus
Riian om aastaga keskmäne taivavii hulk 633 mm. Kõgõ vihmasõmb kuu om hainakuu (85 mm) ja kõgõ kuivõmb kuu om radokuu (27 mm). 

## Liinavalitsõminõ

Riian om Läti presidendi, parlamendi, ülembkohtu ja ministeeriümide kotus. Liinavalitsusõ kotus om Riia raatus Riia vananliinan. Liinavolikogon om 60 liigõt ja vahtsõnõ volikogo valitas egä nelä aastaga takast. Volikogon om kolm fraktsiuuni. Volikogo vali liinapää, kiä aastagast 2020 om lätläne Mārtiņš Staķis..

## Riia liinajaoq
•	Kurzeme rajuun (Kurzemes rajons)
•	Zemgale liinaviir (Zemgales priekšpilsēta)
•	Põharajuun (Ziemeļu rajons)
•	Vidzeme liinaviir (Vidzemes priekšpilsēta)
•	Keskrajuun (Centra rajons)
•	Latgale liinaviir (Latgales priekšpilsēta)

## Rahvastik
1800. aastagal oll' Riian 29 663 miissuust elänikku, 12778 (43%)  s'akslaisi, 7445 (25%)  lätläisi ja 4055 (13,6%) vindläisi. Parhilla (2011 aastaga andmidõ perrä) om Riia rahvaarv 657 424 inemist, kinkast lätläisi om vähä alla poolõ.

## Kultuur
Riian ommavaq Läti Rahvusoopõr, Läti Rahvustiatri, Riia Vinne Tiatri, Daile Tiatri, Läti Riiklinõ Pupitiatri ja Vahtsõnõ Riia Tiatri. Muusõumõst ommavaq sääl Läti Rahvuslinõ Kunstimuusõum ja Läti Rahvatiidüsline Välämuusõum.
2003. aastagal oll' Riian 2003. aastaga Eurovisiooni lauluvõigõlus. 

Riian ja Lätin ommavaq populaarsõq spordialaq ijähokk, jalgpall ja korvpall. Riia liinan ommavaq suurõq spordikeskusõq: Skonto Arena ja spordiklubiq Skonto FC ja JFK Olimps. 

## Aolugu
Riia liina asot' aastagal 1201 piiskop Albert von Buxhoeveden. Aastagast 1282 om Riia olnuq Hansaliidon, liin om olnuq rikas kaubaliin ja taad om juhtnuq Riia raat. 

Roodsi aol oll' Riia kogo Roodsi kuningriigi kõgõ suurõmb liin. 

Katõgooria:Läti liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Reykjavík

**Reykjavík** om Islandi pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Tä om maailma kõgõ põh'apoolitsõmb pääliin.

Katõgooria:Islandi liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Thbilisi

**Thbilisi** om Gruusia pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Gruusia liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Varssavi

**Varssavi** om Poola pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Varssavi om Visla jõõ veeren.

Katõgooria:Poola liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Vilnius

**Vilnius** om Leedu pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä Vilniuse elänikkonnast oll' leedulaisi 63,2%, poolakõisi 16,5%, vindläisi 12,0%, valgõvindläisi 3,5% nink ukrainlaisi 1,0%.

Katõgooria:Leedu liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Andorra la Vella

**Andorra la Vella** om Andorra pääliin. Tä om ainugõnõ liin tollõn väikon riigin.

Katõgooria:Andorra liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Podgorica

**Podgorica** om Montõnegro pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Aastagil 1946–1992 oll' liina nimi **Titograd**.

Katõgooria:Montõnegro liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
San Marino (liin)

**San Marino liin** om San Marino Vabariigi pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:San Marino liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Ankara

**Ankara** om Türgü pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin pääle Istanbuli.

Katõgooria:Türgü liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
New Delhi

**New Delhi** om India pääliin.

2011. aastaga saisoga om New Delhin 249 998 elonikku. 2018. aastaga saisoga om timä liinastun kokko 28,5 mill'onit elonikku.

Katõgooria:India liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Kabul

**Kabul** om Afganistani pääliin ja kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Afganistani liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Hanoi

**Hanoi** om Vietnami pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin.

2023. aastaga saisoga om Hanoin 8 587 100 elonikku ja timä liinastun kokko 19,8 mill'onit elonikku.

Katõgooria:Vietnami liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Kupała Janka

**Kupała Janka** (Janka Kupała, valgõvinne kirillitsan Янка Купала; kodanigunimega **Ivan Daminikavič Łucevič**, kirillitsan Іван Дамінікавіч Луцэвіч; sündünüq 7. hainakuu pääväl 1882 Viazynkan, Minski kubermangun, Vinnemaa keisririigin; koolnuq 28. piimäkuu pääväl 1942 Moskvan) oll' Valgõvinne kiränik, valgõvinne kirändüse suurkujo rahvuslidsõ heränemise aol 20. aastagasaa alostusõn.

Katõgooria:Valgõvinne kiräniguq
Latgale

**Latgale** ehk **Latgalimaa** (latgali keelen *Latgola*) om üts Läti neläst suurõst aoluulidsõst ja kultuuripiirkunnast. Tä om Hummogu-Lätin ja sääl ommaq mitmõq as'aq tõistmuudu ku muial Lätin. Muuhulgan kõnõldas sääl umma kiilt - latgali kiilt. 

2000. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli Latgalen 339 783 inemist. Latgale suurus om 14 547 km&sup2;, tuu om 22% Läti pindalast.

Pääle 2009. aastaga Läti valitsõmisjaotusõ reformi om Latgalen 19 maakunda (*novads*) ja 2 liina, miä kuulu-iq maakundõ ala (Daugavpils ja Rēzekne). Latgale kõgõ vanõmb ja suurõmb liin om Daugavpils. Tuul ommaq liinaõigusõ aastagast 1582, sääl eläs päält 100 000 inemise ja tä om Lätin suurusõ poolõst tõnõ liin. 35 000 elänikuga Rēzekne liina kutsutas sakõstõ "Latgale süämes", tuuperäst et tä om Latgale keskel. Pääle tuu võeti Rēzeknen 1917. a. vasta aoluulinõ otsus, et Latgale piät tõisi Läti piirkundõga kokko kuuluma. Lutsi (*Ludza*) om kõgõ vanõmb Latgale kotus, midä  om nimmat kirän (1177. a.).

## Aolugu
Latgale tekkü Daugava jõõst hummogu poolõ. Latgalest õdagu poolõ jäiq liivläisi maaq ja hummogu poolõ slaavlaisi umaq. Vana ao välläkaibmiisi perrä olliq kõgõ vanõmbaq inemiisi elopaigaq Latgalen Lubana, Dviete ja Suurõ-Lutsi (*Liela Ludza*) järve veeren. Latgaliq tulliq tahtõ katõn lainõn. Edimäne tulõminõ oll' 6. ja 7. aastagasaa vaihtusõ ümbre, ku tulti läbi s'ooilma-aigsõ Leedu ala ja asotõdiq elämä Augšzeme kanti Lõunõhummogu-Vidzemen ja Õdagu-Latgalen. Säält liiguti aigopite edesi põh'a poolõ. Tõnõ lainõq latgalit tull' hummogu puult läbi s'ooilma-aigsõ Valgõvinne 7.-9. aastagasaal.

Aoluu joosul om maa, mink kotsilõ om üteld, et sääl elässeq latgaliq, jäänüq pall'o vähämbäs. Täämbädse päävä Latgale piiriq pantivaq ammõtlidsõlt paika Läti 1922. aastaga põhisäädüsen.

## Luudus
Latgalen om pall'o viikokõ ja sakõstõ kutsutas tedä "sinitside järvi maas". Kokko om sääl 972 järve, minkast suurõmb jago om mägitsel maal Dagda kandin.

Latgalen ommaq:
*Läti kõgõ suurõmb järv - Lubānsi järv (80,7 km&sup2;), 
*Läti vii poolõst kõgõ rikkamb järv - Rāzna järv (405 mill'onat m&sup3;),
*Läti saari poolõst kõgõ rikkamb järv - Ežezers (Ješa ezers), 35 saart,
*Balti riike kõgõ süvemb järv - Drīdzise järv (Dreidzsi) järv (63,1 m),
*järv, midä nimmatas kõgõ inämb Läti vannon legenden - Velnezers (Čortoks).

Läti kõgõ suurõmb jõgi Daugava om Latgale ja Sēlija piiris, piiris Vidzeme (innembide Liivimaaga) ommaq olnuq Aiviekste ja Pedejä jõõq. Kõgõ pikembäq jõõq Latgalen hindän ommaq Dubna jõgi (120 km), Rēzekne jõgi (116 km) ja Malta jõgi (115 km). 

Suurõmb jago Latgale jõkist juusk Daugava jõkkõ, Põh'ahummogu-Latgale jõõq juuskvaq Velikaja jõkkõ.

2007. aastagal luudi Rāzna järve ümbre Rāzna riigipark, et kaitsaq tuu paiga luudusõ rikkust.

## Kirändüs
*I. Gusāns, S. Lazdina, H.F. Marten, S. Murinska, S. Pošeiko, I. Šuplinska, "Latgalian CV", Rēzekne, 2011.

## Välislink
*Latgale kodoleht (latgali keelen)

Katõgooria:Läti
Rafael Correa

**Rafael Correa** (**Rafael Correa** sünnünimega **Rafael Vicente Correa Delgado**; sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1963 Guayaquilin) om Ecuadori hüäpoolinõ poliitik. Tä om olnuq Ecuadori siseministri ja eräkunna (AP) kandidaat Ecuadori 2007. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'.

Katõgooria:Ecuadori poliitiguq
Inarisaami kiil

**Inarisaami kiil** (Inarisaami keelen *anarâškielâ*) om uurali kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs ligi 400 inemist Soomõn Inari järve ümbre.

Inarisaami kiilt opatas keelepesän, latsiaian ja algkoolin.

Inarisaami keelen ilmus aoleht Anarâš ja aokiri Kierâš.

## Inarisaami tähistü

Katõgooria:Saami keeleq
Inari järv

**Inari järv** om suur järv Põh'a-Soomõn. Ümbre järve eläs saami põlisrahvas, kiä kõnõlõsõq inarisaami kiilt.

Katõgooria:Soomõ järveq
Saamiq

**Saamiq** (ka **laplasõq**; hindänimetüs *sabme*, *saami*) om põlisrahvas Õuruupa põh'ajaon Norran, Roodsin, Soomõn ja Vinnemaal (Murmanski oblastin). Saamiq kõnõlõsõq saami kiili. Kokko om ilman 80 000–100 000 saami. Ligi puul saamõst eläs Norran.

Katõgooria:Soomõ-ugri rahvaq
Peipsi järv

**Peipsi järv** om järv Eesti ja Vinnemaa piiri pääl. Peipsi om Peipsi-Pihkva järve kõgõ suurõmb jago (ülejäänüq jaoq ommaq Pihkva järv ja Lämmijärv). Piirissaarõ man küünüs Peipsi järve manoq vällä ka Võromaa kõgõ põh'apoolitsõmb ots.

Esiki ilma Pihkva järve ja Lämmijärveldä om Peipsi järv pindala poolõst Õuruupa neläs järv. Peipsist iinpuul ommaq Laadoga, Äänisjärv ja Vänern.

katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
katõgooria:Eesti järveq
katõgooria:Vinnemaa järveq
Pütsepä Eduard

**Pütsepä Eduard** (**Eduard Pütsep**, 1898-1960) oll' Vahtsõliina kandist peri maadlõja. Tä oll' edimäne võrokõsõst olümpiävõitja ja edimäne Eesti olümpiävõitja maadlusõn. 

Pütsepä Eduardi kotsilõ om üteld: «Uma ilosa kihäga, julgõ, võttõrikka ja taktikalidsõlt läbimõtõldu maadlusviiega oll’ tä uma ao päältkaejidõ lemmik». Tä mõist' kõnõldaq katsan keelen ja oll' karsklanõ.

## Elokäük
Pütsepä Eduard sündü 21. rehekuu pääväl 1898. Noorõn elli tä Peterburin. Tä käve vabatahtlikult Vabahussõan. 

Päält Edimäst ilmasõta oll' Eduard sportlanõ ja triinri Eestin, Lätin ja 1939. aastagast alatõn Soomõn Kuusamon, kon tä 1960. aastal ka kuuli. 

## Saavutusõq
Olümpiäl Antverpenin 1920. ja Amsterdamin 1928. aastagal oll’ Pütsepä Eduard kuvvõs. Pariisi suvõolümpiäl 1924. aastal võit' tä Kreeka-Rooma maadlusõn kärbläse kaalun kuldmedäli. Tuu oll' edimäne Võromaa inemise võidõt olümpiäkuld. 

1927. aastaga Õuruupa Meistrivõistluisil sai tä hõpõmedäli.  

1921. 1923. ja 1925. aastagal tull' tä Eesti meistris. Eesti miiskunna iist käve tä võistlõman 11 kõrda. 

## Filmin mängmine
Pütsepä Eduard om mängnü katõn Märska Konstantini filmin. 1924. aastal nal’afilmin «Õnnelik korterikriisi lahendus» oll’ Pütsepäl hulgus Shimmyna pääosa. Tuu film om är häönüq, a sisukokkovõtus ja pildiq päätegeläsest ommaq alalõ. Tuun filmin mängmise iist kutsuti tedä Eestimaa Chaplinis. 1925. aastagal filmin «Tšekaa komissar Miroštšenko» oll’ Eduardil Tšillikovi roll. 

## Mälehtüse hoitminõ
*1977. aastagast pääle kõrraldõdas Võrol Pütsepä Eduardi avvos mälehtüsvõistluisi nuurilõ Kreeka-Rooma maadlusõn. 

## Kirändüs
*Ruusmaa Arthur, "Vägimiis Võromaalt", Uma Leht 254, 3.4.2012.

## Välislink
*Elokäük Eesti Spordi Biograafilidsõn Leksikonin

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti sportlasõq
Galeegi kiil

**Galeegi kiil** om romaani kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Hispaania põh'a-õdagujaon Galicia piirkunnan ja mõnõl puul Portugalin.

Galeegi keele kõgõ lähkümbäs sugukeeles peetäs portugali kiilt.

Katõgooria:Romaani keeleq
Ilmaruumilaiv

**Ilmaruumilaiv** om säedüs, massin vai laiv miä om eihtet, ilmaruumin lindamisõs. Ilmaruumilaivo tarvitõdas pall'odõ asjo jaos: kõlistamisõs, maakerä kaemisõs, ilmatiidüses, maatiidüses, plannõtidõ uurisõs ja kaupo ni inemiisi vidämises.

Um kattõ sorti ilmaruumilaivo: inemiisi kandvaq ja robodiq. Inemiisi kandvaq ilmaruumilaivuq veeväq inemiisi maakerä päält ilmaruumi vai tagasi. Mynõq kandvaq inemiisi ynnõ orbiidil, näütüs ilmaruumijaamaq. Tõistmuudu laivaq ummaq robodilaivaq, miä sõitvaq ess' vai ummaq kavvõdalt juhitavaq.

=Aolugu=
Sputnik-1 oll' edimäne maakerä satelliit. Tuu saadõti taiva, lopõrdavalõ madalalõ orbiidilõ, Vinnemaalt neländäl rehekuul 1957.

Katõgooria:Ilmaruumiuurminõ
Robot

**Robot** um massin vai programm, miä mõist tüüd tetäq, kas esiq vai kavvõstjuhtmisõga. Hariligult ummaq robodiq elektroonigagaq massinaq, midä juht puutri. Robodiq võivaq ollaq täütsä hindäperi, puulhindäperi vai inemiisi juhiduq. Robodiq võivaq ollaq inemise muudu, syameheq, till'oq vai suurõq tüüstüsmassinaq. Keerolinõ robot või vällä näüdädäq, niguq tä olõssiq eloh.

Umaette robotidõ rühm om **internetirobodiq** ehk **botiq**, miä ommaq internetin mitmõsugumaidsi automaatsidõ ülesandidõ täütmises luuduq puutriprogrammiq. Naid pruugitas peris pall'o ka näütüses Vikipeediä kõrranhoitmisõs ja teknilidsembät sorti tävvendämises.

Katõgooria:Tekniga