open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hiina tsitronväändik

**Hiina tsironväändik** (*Schisandra chinensis*) om väändiguliisi sugukunna mitmõaastaganõ liaan. Hiina tsitronväändigu luuduslinõ elomaa om Hummogu- ja Lõunõ-Hummogu-Aasian, a taad saa kasvataq ka Eestin.

Hiina tsitronväändigu varrõq ommaq 9–15&nbsp;m pikäq ni ossaq läbimõõduga 1–2&nbsp;cm. Kuur om noorõmbil kõllakas, vanõmbil tummõpruun. Leheq ommaq elliptilidse kujoga ni tsitroni hõnguga. Häiermäq ommaq valkjadsõ kooniq roosakadsõ tooniga. Viläq ommaq vereväq mar'aq, miä kasusõq ts'augan. Egän mar'an om kats seemend. Juurõq ommaq küländ maapinna lähkün.

## Kasvataminõ
Vahtsit kasvõ kasvatõdas siimnest (nuuq piät inne külbmist olõma pikält läbi külmänüq), kasust vai juurõvõsost. Talvõl tulõ nuurt kasvo kattaq ni kasus tä aigopiten.

## Nimitüs
Hiina tsidtruonväändigu nimitüs ütles kasvo kotsilõ, et tegemist om Hiina kandist peri tsitronihõngulidsõ väänpuhmaga. Kaso om kutsut ka ronijas magnoolias. Timä hiinakiilne nimitüs om *Wu Vei Zi*, miä tähendäs viiemaigulist ja näütäs timä marjo esiqerälist mekki, mink seen omgi tundaq viit esiq maiku: hapund, magõhõt, soolast, süüdüjät ja mõrro vai vihha.

## Pruukminõ
Hiina tsitronväändikku pruugitas nii rohos ja söögis ku ka ilo peräst. Ilo peräst lastas täl ronniq puid ja majasaino piten inämbüisi lämmän ja pääväpaistõlidsõn paigan. Esimädseq mar'aq tulõvaq 5–6-aastadsõlt ni noid kor'atas põimukuust rehekuuni.

## Süümine ja tervüse jovvutaminõ
Mar'ost tetäs mahla, sahvti, kisselit ja ka veini. Lehist, koorõst ja kuivatuist mar'ost tetäs tsäid. 

Hapnõ-viha mao peräst marjo tuuralt pall'ond pruugida-ai. Et mar'aq ommaq tervüsele väega kasuliguq ni jovvutasõq ja virgutasõq taad kõvva, sis pruugitaski naid pall'o tervüse kimmätämises päält rassõt tõpõ vai ülepingõ aol. Et mar'aq andvaq pall'o joudu, sis pruukvaq Kavvõ-Hummogumaa jahimeheq kuivatuid marjo umil jahikäügel mõnikõrd ka päävädse söögi asõmal.

Ülearvo pall'o pruukmisõst või tullõq üliherevüs, tulõ-õi häste und, süä või minnäq rütmist vällä ja naha pääle või tullaq lüüv.
Katõgooria:Kasvoq
Katõgooria:Mar'aq
Õuruupa Parlament

**Õuruupa Parlament** om Õuruupa Liido säädüsandja kogo. 

Õuruupa Parlament om üts säitsmest Õuruupa Liido institutsioonist. 

Õuruupa Parlament käü inämbäste kuun Brüsselin Belgiän. Aq täl om kaq tõõnõ maja Strasbourgin Prantsusmaal, kon kaq istungid vaihtõpääl peetäs. 

Üttekokko om Õuruupa Parlamendin 2024.–2029. aastagal 720 liigõnd ja Eestist valitas Õuruupa Parlamenti säidse liigõnd. Kõgõ inämb võit Õuruupa Liido kokkolepmise perrä õuruparlamendin ollaq 751 liigõnd.

Kavva aigu om Õuruupa Parlamendi liigõq olnuq Padari Ivari.

Katõgooria:Õuruupa
Hakk'

**Hakk** om tsirk, kiä kuulus varblaslaisi seldsi varõslaisi sugukunna haki perrekunda. 

Ilman om hakkõ 15–45 mill'onit, Eestin 20 000–40 000 paari. 

Haki eloala om Õuruupa, Põh'aõdagu-Afriga ja Õdagu-Aasia. Õuruupan ommavaq hakiq kõgõ vähämbäq varõslasõq. Eesti hakiq jääseq hariligult talvõs Eestihe ni ei rändäq.

Hakk' eläs hää meelegaq liinan. Hariligult eläs tä pesändüsen, kon või ollaq mitusada hakki. Sagõhõhe liigusõq hakiq mustõvarõssidõgaq ütenkuun.

Tiidläisi meelest ommavaq hakiq köütväq. Näütüses jagavaq umavaihõl süüki hakiq, kiä olõ-õi sugulasõq. Inemist hakk' pelgä-iq ja tohkõndas rahuligult inemise lähkün. Hakk' om kärmämb ku varõs. Sagõhõhe laugõlõs hakk' tuulõhuu pääl. Õdagu tegeväq hakiq parvõn taivan vigurit.

Hakk' om kasulik tsirk, tä süü pall'o kah'otegijit mutukit.

Katõgooria:Tsirguq
Kõtukõsõq

**Kõtukõsõq** (eesti keelen *Kõhukesed*) om Vana-Võromaa rahvaligu muusiga punt, miä saiõ kokko 2016. aastagal. Kõtukõsõq om kogonuq Teppo-tüüpi lõõtspilli ümbrele, üten viioli, mandoliini ja basskitraga. Tõistsugutsõs ei tiiq punti mitte pille kõla, a kokkosulaminõ Vana-Võromaa luulõtajidõ ja helüluujidõ Pulga Jaani, Rahmani Jani, Lehestigu Andrõssõ, Antoni Annika vai Contra võrokiilside ja võromiilside sõnno ja viisijuppõga. Või üteldäq, et Kõtukõsõq ommavaq täämbätsel pääväl Pulga Jaani helütoros Eestimaal. Uma ala meistreq ommavaq pundin Põlva kandist peri lõõdsakuningas Ojasaarõ Toomas ja Haanin sündünüq viiolimängjä Mängli Aksli.

Kõtukõsõq oll' 2024. aastaga Uma Pido simmani ansambli.

## Pundin mängväq

*Ojasaarõ Toomas – Teppo-tüüpi lõõdspill, laul
*Mängli Aksel – viiol, laul
*Saarõ Ivari – bass, laul
*Kaha Kaido – mandoliin, laul

## Pundin ommavaq mängnüväq

*Sildoja Raivo – viiol, laul
*Hinrikusõ Henrik – Teppo-tüüpi lõõdspill, laul

## Albumiq

2026   "Keele pääl"  (üten Rahmani Jani juttõga)

katõgooria:Eesti ansambliq
katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Õuruupa Ülembkogo

**Õuruupa Ülembkogos** nimmatas Õuruupa Liido riike valitsuisi vidosnikkõ (inämbäste pääministriq) kokkosaamiisi, kon märgitäs vällä kõgõ tähtsämbit ütidsid asjo ja tetäs laembit poliitilidsi otsussid. 

Õuruupa Ülembkogo om üts säitsmest Õuruupa Liido institutsioonist. 

Õuruupa Ülembkogo käü inämbäste kuun Brüsselin Belgiän. 

Eestit esindäs Õuruupa Ülembkogon pääministri.

Katõgooria:Õuruupa
Malai kiil

**Malai kiil** (hindä nimi **, ) om austroneesiä kiil, midä kõnõldas päämädselt Lõunõhummogu-Aasia saari ja Malaka puulsaarõ pääl. Malai kiil om ammõtlik kiil Brunein, Malaisian, Singapurin ja Indoneesiän. Malai kiil om malailaisi piirkunnakeeles Indoneesiän, Filipiinel ja Tai lõunõjaon.

Malai kiilt kõnõlõs nii 60 mill'onat inemist. 

Malai kiil kutstas makrokeeles, miä kuustus mitmõst ütstõsõlõ arvo saiaq variandsist, minkal olõ-õi ütist nimme ja midä inemiseq esiq võivaq eräle keelis nimmadaq. Mitmõq malai keele variandsiq ommaq standardiseeridüq.

## Kaeq viil
* Indoneesiä kiil

Katõgooria:Malaisia
Katõgooria:Keeleq
Pori

**Pori** (roodsi keelen *Björneborg*, ladina keelen *Arctopolis*) om liin Soomõn Satakunta maakunnan. Elänikke oll' 2025. aastaga lõpun 83 044 ja pindala om kokko 2 062,04 km², minkast 905,55 km² ommaq viikogoq. Rahva sagõhus om 71,81 elänikku/km². Ta om rahvaarvo poolõst Soomõ kümnes kõgõ suurõmb liin. Pori elonduskeskus om suurõmbalt jaolt Kokemäenjoki jõõsuu veeren, jõgi juusk liinast läbi. 

## Aolugu

Pori liin sai algusõ 1558 aastagal sõs, ku Ulvila satam oll' maa nõsõmisõ peräst suuri laivo jaos umbõ lännüq. Pori om ehitet innemuistidsõ mereveere pääle, aq maa nõsõngu peräst om Selkämeri maaviir kavvõmbahe jäänüq, nii et Pori täämbäne keskliin jääs umbõs kümme kilomiitret merest. Pori on Soomõ mõõdun iks viil tähtsä sadamaliin. 

## Kultuur'
Pori üts' kõgõ tundsambist kultuurisündmüisist om hainakuun peetäv muusigapidonätäl Pori Jazz. 1872. aastaga süguse alost' Porin tegevüst edimäne soomõkeeline tiatri kõgõn ilman.

## Lätteq
Katõgooria:Soomõ liinaq


## Välälingiq
Pori liina kodoleht (soomõ keelen)
Ulvila

**Ulvila** (roodsi keelen *Ulvsby*) om linn Satakunta maakunnan Soomõn. 

Ulvila aolugu om pikk. Seo liin om alostõt 1365. aastagal,  minkperäst seo om üts' kuvvõst keskao liinast Soomõn ja tõõnõ vai kolmas liin, miä Soomõn pääle Turu ja Porvoo om olõman saanuq.

## Nimi
Ulvila om saanuq uma nime keskao pühä Olavi keriku perrä. Tuu  oll' 1332. aastagal ehität.

## Sõprusliinaq

*  Ljusdali vald (Roodsi)
*  Suurõ-Jaani (Eesti)

## Lätteq


## Välälingiq
* Ulvila liina kodolehekülg (soomõ keelen)
* Aoleht "Ulvilan seutu" (soomõ keelen)

Katõgooria:Soomõ liinaq
Lõunõ-Sudaan

**Lõunõ-Sudaan** (ammõtlikgult **Lõunõ-Sudaani Vabariik**) om merepiirildäq riik Afriga põh'ahummogujaon.


Katõgooria:Afriga riigiq
Katõgooria:Afriga maaq
Kussõi tsurakõnõ

**Kussõi tsurakõnõ** (*Manneken Pis)* om tsillokõnõ, a tähtsä kujo Brüsselin. Tsipa päält poolõ miitre koruq pronkskujo kujotas pal'ast tsurakõist, kiä viipurskustõ kusõs. 

Kuiki midägi om Kusõjast tsurakõsõst teedäq joq 15. aastagasaast, sis tuu kujo, midä seo ilma aigu teedäs, panti sinnäq aastaga 1619. Aoluun on kujo mitmit kõrdo ärq varastõt. Tuuperäst om 1965. aastagast sääl õnnõ perrätetüs vai koopia, perist Kusõjat tsurakõist hoiõtas Brüsseli liinamuusõumin. 

### Rõivihe pandminõ
Kusõjalõ tsuralõ pandas sakõstõ ekäsuku rõivit sälgä. Nii ommaq täl olnu sälän eesti ja seto rõivaq.

Katõgooria:Belgiä
Välk

**Välk** om väkev nättäv eelektriline kipõnlahendus, miä sünnüs luudusõn piksepilven, pilvi vaihõl, pilve ja maa vaihõl vai pilvi ja pilvipäälidse õhu vaihõl. Üts' välk püsüs hariligult 0,2 sekondit. Tuu aogaq käü kipõn pilve ja maa vaihõl mitukümend kõrda. Välk sünnüs, ku pilven tsibipudinaq hõõrusõq ja tegünes eelektriväli.

Kõgõ inämb om nätäq jutt'välkü. Tuu om hariligult 2–3 km korgõ ja mitmõharalinõ.

Tuu om eloliisilõ oholinõ, ku välk maa sisse lüü. Tuu või lahkuq ehitüisi ja pästäq vallalõ palangit. 

Ku välk lüü puu sisse, kiis puu sisest vesi õkva ärq ja puu või linnadaq vasta taivast. Tuu tege kõvva hellü. Viil kõvõmbat hellü või kuuldaq liivakõrbõn, ku pikne lüü kaktusõ sisse – nuuq ommavaq vett täüs, niguq purgiq.
Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Ohio

**Ohio** [oʊˈhaɪ.oʊ] om Ameeriga Ütisriike 17. osariik' miä om Ameeriga Kesk-Õdagu piir'kunnah. Tuu om USA suurusõ poolõst 7. elänikkõ hulk — pia 11,9 mill'onit inemist. Tuu ümbre om õdagu puul Indiana, lõunõ puul Kentucky, lõunõhummogu puul Õdagu-Virginia, hummogu puul Pennsylvania, ja põh'a puul Michigani ku kah Erie järv, mink tõõsõl puul om Kanada. Ohio kõgõ suurõmb liin om tuu pääliin — Columbus, tõõsõq tähtsäq liinaq osariigih ommaq Cleveland, Cincinnati, Dayton, Akron, ja Toledo. Ohiot kutsutas mõnikõrd “hobokastani *osariigis*” (ehk ‘*the buckeye state*’) Ohio hobokastani-puu perrä, ni  Ohiolaisi kutsutas “hobokastaniis” (ehk *‘buckeyes’*). 

Ohio sai uma nime Ohio jõõ perrä, mink nimi om perit seneka keele sõnast *ohiːyo*', miä tähendäs “hää jõgi” vai “suur' jõgi”. Ohioh elliq mõnõq põlidsõq rahvaq kooniq 17. aastagasaal tulliq edimäseq õuruuplaisist kolonisaatriq. Ohiost sai USA osariik' 1. urbõkuu pääväl 1803.  

USA presidendiq Granti Ulysses S., Hayesi Rutherford B., Garfieldi James A., Harrisoni Benjamin, McKinleyi William, Tafti WIlliam Howard, Hardingi Warren G. olliq kõik sündünüq Ohioh, selle om tuud nimmat ka “presidente imäs”.  

Ohio parhillanõ kupõrnaatri om DeWinei Mike, kiä om Vabariiklaisi Eräkunna liigõq. Vabariiklasõq ommaq Ohio valitsusõh inämbüseh.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriigiq
Valgala

**Valgala** om maa-ala, kost viikogo (jõgi, järv) uma vii saa. 

Jõõ valgala om nigu' leik: kõik' valgalast juusk vesi seo jõkkõ kokko. Egäl lisajõõl om uma valgala, miä käü üten imäjõõgaq.