open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Audru kihlkund

**Audru kihlkund** om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Audru.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Audru alõvik
*Lavassaare allõv

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kissi viimast meest sõtta ootab.*

## Välislink
*Audru kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Karksi kihlkund

**Karksi kihlkund** om üts viiest Mulgimaa kihlkunnast. Aoluulidsõlt oll' tä  Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Karksi.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Karksi-Nuia liin

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Õige sõna õigel ajal om kallip kui kuld.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Kiränik Kitzbergi August om elänüq Pööglen.

## Välislink
*Karksi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Mihkli kihlkund

**Mihkli kihlkund** om kihlkund Pärnomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Mihkli külä

## Kiil ja kultuur

Om olõman Mihkli Kihelkonna Kultuuriselts.

### Vanasõnno
**Kelle käsi kälbatab, selle keel nälbatab.*

## Välislink
*Mihkli kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Kihnu kihlkund

**Kihnu kihlkund** om kihlkund Pärnomaal Kihnu saarõ pääl. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Lemsi külä
*Linaküla
*Rootsiküla
*Sääre küla

## Kiil ja kultuur
Kihnun om häste alalõ püsünü uma kiil ja kultuur. Kihnlasõq kandvaq hää meelega ummi rahvarõivit. Kihnu kultuuriruum kuulus UNESCO suulidsõ perändi meistriteossidõ nimekirja. 

12. urbõkuu pääväl 2009 ilmu Kihnu Kultuuri Instituudi vällä annõt kihnukeeline aabits (aabets).

### Vanasõnno
**Rott surõb viljasalvõ kua ää.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Aava Maie
*Akkermanni Annely
*Karjami Rosaali
*Köstre Virve (Järsumäe Virve)
*Lease Johannes
*Oadi Jaan
*Saarõ Theodor 
*Umbi Jaan

## Kaeq viil
* Kihnu vald

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Pärnu kihlkund

**Pärnu kihlkund** om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Pärno liin.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Pärno liin om kihlkunna keskus.
*Sauga alõvik

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**See inimene on rikas, kes palju õppind.*

## Välislink
*Pärnu kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Väike-Maarja kihlkund

**Väike-Maarja kihlkund** om kihlkund Viromaal. Kihlkunna keskus om Väike-Maarja.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Väike-Maarja alõvik om kihlkunna keskus.
*Kiltsi alõvik
*Sääse alõvik

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kes tühjast kaevust enam vett võtab.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Maadlõja Lurichi Georg oll' perit Väike-Maarjast.

## Välislink
*Väike-Maarja kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Viromaa kihlkunnaq
Tori kihlkund

**Tori kihlkund** om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Tori.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Sindi liin
*Paikuse alõvik
*Tori alõvik

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Iga koer on oma kondi juures suureline.*

## Välislink
*Tori kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Tõstamaa kihlkund

**Tõstamaa kihlkund** om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Tõstamaa.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Tõstamaa alõvik om kihlkunna keskus.

## Kiil ja kultuur

### Vanasõnno
**Sõnahoobid on vahest valusamad kui käehoobid.*

## Välislink
*Tõstamaa kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Vändra kihlkund

**Vändra kihlkund** om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Vändra.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Vändra allõv om kihlkunna keskus.
*Tootsi allõv
*Eidapere alõvik
*Käru alõvik
*Lelle alõvik

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Musu ei riku tütarlast ja sukavarras vana naist.*

## Välislink
*Vändra kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Hageri kihlkund

**Hageri kihlkund** om kihlkund Lõunõ-Harjomaal. Kihlkunna keskus om Hageri.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kohila allõv
*Aespa alõvik
*Hageri alõvik 
*Kiisa alõvik
*Prillimäe alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Hea koer, ta on ikka maja lukk.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Kujoragoja Starkopfi Anton oll' perit Lohu küläst.

## Välislink
*Hageri kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Harju-Jaani kihlkund

**Harju-Jaani kihlkund** om kihlkund Harjomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kehra liin
*Aruküla alõvik
*Raasiku alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Lolle peab ikka olema, muidu ei panda tarku tähele.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Koorijuht ja viiesepp Ernesaksa Gustav oll' perit Perilast.

## Välislink
*Harju-Jaani kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Harju-Madise kihlkund

**Harju-Madise kihlkund** om kihlkund Harjomaal Õdagumere veeren. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Paldiski liin
*Rummu alõvik
*Ämari alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ei niidutöö pole kiidutöö, ei labajalavalts pole lastemäng.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Sordiarõtaja Aamisepä Julius oll' perit Karilepa küläst.
*Kujoragoja Adamsoni Amandus oll' perit Paldiski lähkost.

## Välislink
*Harju-Madise kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Pärnu-Jaagupi kihlkund

**Pärnu-Jaagupi kihlkund** om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Pärnu-Jaagupi.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Pärnu-Jaagupi allõv om kihlkunna keskus.
*Are alõvik

## Kiil ja kultuur

### Vanasõnno
**Parem vaanatäis leent rahuga ära süüa, kui katlatäis suppi riiuga.*

## Välislink
*Pärnu-Jaagupi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Saarde kihlkund

**Saarde kihlkund** om kihlkund Pärnomaal. Kihlkunna keskus om Saarde.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kilingi-Nõmme liin
*Tihemetsa alõvik
*Saarde külä

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kes tuld teeb, peab ise ka suitsu ära kannatama.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Keeletiidläne Nurmekunna Pent sündü Saarde vallan Veskekülan.
*Nõstja Taltsi Jaan oll' perit Massiaru küläst.

## Välislink
*Saarde kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Pärnomaa kihlkunnaq
Juuru kihlkund

**Juuru kihlkund** om kihlkund Lõunõ-Harjomaal. Kihlkunna keskus om Juuru.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Juuru alõvik om kihlkunna keskus.
*Kaiu alõvik

## Luudus

## Aolugu

Aastagal 1238 tetti Juuru kerigukihlkund lakja Hageri kihlkunnast.

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kis kärme suu piale, sii on kärme kää piale.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Juuru kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Jõelähtme kihlkund

**Jõelähtme kihlkund** om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren Talliinast hummogu puul. Kihlkunna keskus om Jõelähtme.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Maardu liin
*Haabneeme alõvik
*Kostivere alõvik
*Loo alõvik
*Viimsi alõvik
*Jõelähtme külä

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Pirrunäitaja ei saa ilmaski kiitust.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Jõelähtme kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Jüri kihlkund

**Jüri kihlkund** om kihlkund Harjomaal Talliinast lõunõ puul. Kihlkunna keskus om Jüri.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kiili allõv
*Jüri alõvik
*Assaku alõvik
*Kangru alõvik
*Lagedi alõvik
*Luige alõvik
*Vaida alõvik
*Vaskjala külä
*Lehmja külä

## Luudus

## Aolugu

Jüri (vai Vaisjala, Vaskjala) kerigukihlkund om moodustõt aastagal 1220 vai 1221. Inne kuulu parhilladsõ Jüri kihlkunna maa vanõmbahe kihlkunda, mink nimi ladina keelen oll' Taani hindamisraamadu perrä Ocrielæ ja miä oll' üts kolmõst Revala maakunna kihlkunnast.

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ega kõik härjad lase endid sarvist siduda.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Jüri kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Keila kihlkund

**Keila kihlkund** om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren Talliinast õdagu puul. Kihlkunna keskus om Keila.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Keila liin om kihlkunna keskus. 
*Saue liin
*Harku alõvik
*Karjaküla alõvik
*Keila-Joa alõvik
*Klooga alõvik
*Laagri alõvik
*Saku alõvik
*Tabasalu alõvik
*Vasalemma alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ei naene, hobune, pill ega kell ei habemenuga ei kõlba teise kätte laenuks anda.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Keila kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Kose kihlkund

**Kose kihlkund** om kihlkund Harjomaal. Kihlkunna keskus om Kose.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kose alõvik om kihlkunna keskus.
*Kose-Uuemõisa alõvik
*Ravila alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Käi kord ümmer maja, siis oled targem kui see, kis paigal istus.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Kaeq viil
* Kosõ vald

## Välislink
*Kose kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Rapla kihlkund

**Rapla kihlkund** om kihlkund Harjomaal. Tä om Harjomaa kõgõ lõunõpoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Rapla liin.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Rapla liin om kihlkunna keskus. 
*Järvakandi allõv
*Alu alõvik
*Hagudi alõvik
*Kaerpere alõvik
*Keava alõvik
*Kehtna alõvik
*Kuusiku alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Iga puu kannab oma võsud.*

### Kultuur
2009. a. 22. hainakuu pääväl peeti Raplan Masingu Uku 100. sünnüaastagapääväle pühendet Rapla kihlkunnapäivä.

## Kuulsambaq inemiseq
*Masingu Uku

## Välislink
*Rapla kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Risti kihlkund

**Risti kihlkund** om kihlkund Harjomaal Õdagumere veeren. Tä om Harjomaa kõgõ õdagupoolitsõmb kihlkund.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Harju-Risti külä om kihlkunna keskus.
*Nõva külä
*Pae külä
*Rannaküla

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Rasked asjad tehakse nõuga, ei mitte suure rammu läbi.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Risti kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Ambla kihlkund

**Ambla kihlkund** om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Ambla.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Tamsalu liin
*Tapa liin
*Aegviidu allõv
*Ambla alõvik
*Käravete alõvik
*Lehtse alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Parem ikka karu küüs kui jänese jalg.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Ambla kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq
Anna kihlkund

**Anna kihlkund** om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Anna.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Anna külä

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Helde andja vakast ei lõpe vara.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Anna kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq
Järva-Jaani kihlkund

**Järva-Jaani kihlkund** om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Järva-Jaani.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Järva-Jaani allõv
*Roosna-Alliku alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ega enne meheks saa, kui vau üle põllu ajad.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Kontradmiral Pitka Johan oll' perit Jalgsema küläst.

## Välislink
*Järva-Jaani kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq
Järva-Madise kihlkund

**Järva-Madise kihlkund** om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Järva-Madise.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Aravete alõvik
*Järva-Madise külä
* Albu külä

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ega sandile kirikus kahte jutlust öelda.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Kiränik Tammsaare Anton Hansen oll' perit Järva-Madise kihlkunna Albu vallast.

## Välislink
*Järva-Madise kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq
Kuusalu kihlkund

**Kuusalu kihlkund** om kihlkund Harjomaal Soomõ lahõ veeren. Tä om Harjomaa kõgõ hummogupoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Kuusalu.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Loksa liin
*Kiiu alõvik
*Kolga alõvik
*Kuusalu alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kes püüdab angerjast savast ehk naist sanast, jääb kaigist ilma.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Kuusalu kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Nissi kihlkund

**Nissi kihlkund** om kihlkund Harjomaal. Kihlkunna keskus om Nissi.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Riisipere alõvik
*Turba alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Puhta vee sees on ka putukaid.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Viiesepp Valgre Raimond oll' perit Riisiperest.

## Välislink
*Nissi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harjomaa kihlkunnaq
Koeru kihlkund

**Koeru kihlkund** om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Koeru.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Koeru alõvik om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ära putru enne ära söö, kui keedetud pole.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Koeru kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq
Paide kihlkund

**Paide kihlkund** om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Paide liin.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Paide liin om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ega kõik või ühe kelgu peal sõita.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Viiesepp Pärdi Arvo om sündünüq Paiden. 
*Näütelejä Everi Ita om sündünüq Paiden.

## Välislink
*Paide kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq
Türi kihlkund

**Türi kihlkund** om kihlkund Järvämaal. Kihlkunna keskus om Türi.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Türi liin om kihlkunna keskus.
*Oisu alõvik
*Särevere alõvik
*Väätsa alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kis on näind rätsepal hiad kuube või sepal hiad nuga või kingissepal hiad saabast.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Türi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Järvämaa kihlkunnaq
Emmaste kihlkund

**Emmaste kihlkund** om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal). Kihlkunna keskus om Emmaste.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Emmaste külä om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Homigu pead nii vara tõusma, et valge varblase kätte saad.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Poliitik Väljase Vaino oll' perit Külakülast.

## Välislink
*Emmaste kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Hiiomaa
Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Hanila kihlkund

**Hanila kihlkund** om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Hanila.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Virtsu alõvik
*Hanila külä

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Tulekahju ja kirikuvitsa üle ei või keegi parastada.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Hanila kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Karuse kihlkund

**Karuse kihlkund** om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Karuse.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Karuse külä om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kui sol põle anepit, ei siis saa kanda sanepit.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Karuse kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Kirbla kihlkund

**Kirbla kihlkund** om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Kirbla.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kirbla külä om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Varane lind pühib nokka, hiline lahutab tiibu.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Poliitik Uluotsa Jüri oll' perit Uluste küläst.

## Välislink
*Kirbla kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Lihula kihlkund

**Lihula kihlkund** om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Lihula.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Lihula liin om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Tark, kes ajaga kaasa lääb, loll, kes sõrad vastu aab.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Lihula kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Lääne-Nigula kihlkund

**Lääne-Nigula kihlkund** om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Nigula.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Palivere alõvik
*Taebla alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ega pulmategu pole pudrukeet ega naisevõtt põle naeruasi.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Lääne-Nigula kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Martna kihlkund

**Martna kihlkund** om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Martna.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Martna külä om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kukk oo talopoja kell, tamm oo talopoja raud.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Martna kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Noarootsi kihlkund

**Noarootsi kihlkund** om kihlkund Läänemaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kes sitika tee peal õieti pöörab, saab ühe pulga ülemale.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Noarootsi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Pühalepa kihlkund

**Pühalepa kihlkund** om kihlkund Hiiomaal (aoluulidsõl Läänemaal). 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kärdla liin
*Pühalepa külä
*Suuremõisa külä
* Tubala külä

## Luudus ja aolugu

Tubala küllä om ijäaost jäänü üts ilmadu suur kivimüräk, Tubala rändrahn, miä om suurusõ perrä Hiiomaa kuvvõs kivi.

Perimüse perrä om kivimürägü all saivas (hiio keelen "vai", 'vagja'), miä hoit Hiiomaa saart merepõhjan kinniq, et saar merd piten minemä ujoma nakanu-ui. Selle om Tubala külä üle kogo Hiiomaa tähtsä külä ja selle kutsutas Pühälepä kihlkunna inemiisi ehthiidlaisis. Ehthiidladsõq ommaq üts ligi 50 hiidlaisi seldsist.

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Parem teesele ande kui teeselt saade.*

## Kuulsambaq inemiseq
* Ameeriga astronaudi Aunapu Manni Nicole'i edevanõmbaq ommaq Pühälepä kihlkunna Tubala küläst peri.

## Välislink
*Pühalepa kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Hiiomaa
Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Kullamaa kihlkund

**Kullamaa kihlkund** om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Kullamaa.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kullamaa külä om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kahe pere koer saab ikka peksa.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Sitakoti Mats, kuuli 1621 Kullamaa kihlkunnan

## Välislink
*Kullamaa kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Käina kihlkund

**Käina kihlkund** om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal). Kihlkunna keskus om Käina.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Käina alõvik om kihlkunna keskus.

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Oleks läks Orjaku otsast merre.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Viiesepp Tobiasõ Rudolf oll' perit Käinast.

## Välislink
*Käina kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Hiiomaa
Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Reigi kihlkund

**Reigi kihlkund** om kihlkund Hiiumaal (aoluulidsõl Läänemaal). 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kõrgessaare alõvik
*Reigi külä

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ega üks tukk kaua suitse.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Reigi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Hiiomaa
Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Ridala kihlkund

**Ridala kihlkund** om kihlkund Läänemaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Haapsalu liin
*Paralepa alõvik
*Uuemõisa alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**On läind parapann, mingu pulgad koa.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Ridala kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Varbla kihlkund

**Varbla kihlkund** om kihlkund Läänemaal. Kihlkunna keskus om Varbla.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Varbla külä om kihlkunna keskus.

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ää mine põlleta põllale ja tanuta külatänavale.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Maadlõja Palusalu Kristjan oll' perit Varemurru küläst.
*Kiränik Ristikivi Karl oll' perit Varbla kihlkunnast.

## Välislink
*Varbla kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Vormsi kihlkund

**Vormsi kihlkund** om kihlkund Läänemaal Vormsi saarõ pääl. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Kes hobusega sõidab, see ka hobust söödab.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislink
*Vormsi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Vormsi
Katõgooria:Läänemaa kihlkunnaq
Põh'anaba

**Põh'anaba** vai **põh'apoolus** om punkt põh'apuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. Tä om kõgõ põh'apoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Põh'a-Iämerd, õkva lõunõnaba vastan. 

Katõgooria:Maatiidüs
Wałęsa Lech

**Wałęsa Lech** (**Lech Wałęsa**, sündünüq 1943) om Poola poliitik nink innestine ammõdiütisüseaktivist ja inemiseõiguisi iist võitlõja. Tä oll' Solidaarsusõ (perästsõaaigsõ hummogu-Õuruupa edimädse sõltumalda ammõdiütisüse) üts luuja ja juht. 1983. a. sai tä Nobeli Rahoavvohinna. Aastagil 1990-1995 oll' tä Poola president.

Katõgooria:Poola poliitiguq
Mulgimaa

**Mulgimaa** om kultuurilinõ piirkund Lõunõ-Eestin, miä sais kuun viiest kihlkunnast: 
*Halliste,
*Helme, 
*Karksi, 
*Paistu, 
*Tarvastu. 

## Kaeq viil
*Mulgi kiil
*Mulgi Kultuuri Instituut

Katõgooria:Mulgimaa
Liiva

**Liiva** om mitmõ külä nimi. 
*Võromaal: 
**Liiva külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan

*Saarõ maakunnan: 
**Liiva külä Muhu kihlkunnan Muhu vallan
Orava Vabahussõa mälehtüssammas

**Orava Vabahussõa mälehtüssammas** om mälehtüssammas, miä om pistü pant Orava valla inemiisi mälehtüses, kiä saiq hukka Vabahussõan vai Edimädsen ilmasõan. Sammas om Orava mõisan. 

Sammas tetti vallalõ 15. hainakuu pääväl 1934. Nõvvokogo võimoq lahiq samba ärq. Tagasitett sammas tetti vallalõ 15. hainakuu pääväl 1989.

## Kaeq viil
*Eesti Vabahussõan hukkasaanuisi mälehtüssammas
*Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq

Katõgooria:Orava vald
Katõgooria:Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas

**Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas** om mälehtüssammas, minka om pistü pandnu Räpinä kihlkunna rahvas   Vabahussõan hukka saanuisilõ ja kaotsihe jäänüisile uma kihlkunna sõamehile. Sammas om Räpinä keskliinan pargin. Tä tetti vallalõ 26. piimäkuu pääväl 1927.

Samba edeküle pääl om üleväh kujotõt risti, keskel Vabahusristi nink all om kiri: "Wabaduse eest langenuile // 1918-1920. // Räpina kihelkond.". Tõisi külgi pääl ommaq üles loetuq Vabahussõan hukkasaanuq, tiidmäldä kaotsihe jäänüq nink haiguisi ja vägivalla ohvriq.

## Pildiq

Pilt:Räpinä Vabahussammas 20090628 kiri.jpg|Kiri samba edeküle pääl
Pilt:Räpinä Vabahussammas 20090628 hää külg.jpg|Vabahussõan hukkasaanuq 
Pilt:Räpinä Vabahussammas 20090628 tagakülg.jpg|Tiidmäldä kaotsihe jäänüq
Pilt:Räpinä Vabahussammas 20090628 kuri külg.jpg|Haiguisi ja vägivalla ohvriq


## Kaeq viil
*Eesti Vabahussõan hukkasaanuisi mälehtüssammas
*Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq

Katõgooria:Räpinä kihlkund
Katõgooria:Eesti Vabahussõa mälehtüsmärgiq
Sierra Leone

**Sierra Leone**, ammõtlidsõlt **Sierra Leone Vabariik**, om Õdagu-Afriga riik. Sierra Leone pääliin om Freetown.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Afriga riigiq
Katõgooria:Afriga maaq
Sansibar

**Sansibar** om Tansaania liidoriik (innestine sõltumada sultanaat), miä võtt hindä ala  Tansaania ranna lähkon India suurõnmeren olõvaq Sansibari ja Pemba saarõq ja viil tõsõq saarõq noidõ ümbre.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Tansaania
Katõgooria:Afriga maaq
Boliivia

**Boliivia** (Quechua: *Buliwya*), ammõtlidsõlt **Boliivia Hulga Rahvidõga Riik**, om Lõunõ-Ameeriga riik.  Boliivia pääliin om Sucre.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga maaq
Ameeriga Ütisriigiq

**Ameeriga Ütisriigiq** (*USA*, sagõhõhe kutsutas lühkühe ka ku lihtsähe Ameeriga) om riik, miä kuustus 50 osariigist, ütest föderaalringkunnast, ja viiest päämädsest puul-autonoomilidsõst piirkunnast ja mitmist vähämbist valitsusalotsist piirkunnõst.

3,8 mill'oni ruutmiiliga om seo suurusõ poolõst kolmas riik maailman. Suurõmb osa riigist om Põh’a Ameerikan, Kanada ja Mehhigo vaihõl. Riigi rahvaarv om üle 328 mill'oni. Pääliin om Washington, ja kõgõ suurõmb rahvaarvoga liin New York City (NYC).

USA om edüstüsdemokraatiaga liitvabariik ja ÜRO, Maailmapanga, Riikevaihõlidsõ Valuutafondi, Ameeriga Riike Ütisüse, NATO ja tõisi riikevaihõliidsi ütisüisi liigõq. Ameeriga om ÜRO alalinõ liigõq.

## Aolugu
Indiaanlasõq elliq Ameeriga Ütisriigen tuhandit aastagit. Ingläseq lätsiq sinnäq 1607. aastagal. Nä joudsõq kõgõ edimält tuu kotusõ pääle, kon parhillaq om Jamestowni liin Virginian. 1775. aastagal alõś sõda 13 koloonia ja Suuŕbritannia vaihõl massõ peräst (Ameeriga vabahussõda). 4. hainakuu pääväl 1776 tetti esiqsaismiskuulutus. Kolonistiq võidiq sõa ja lõiq vahtsõ riigi.

19. aastagasaal suurõndiq Ameeriga Ütisriigiq umma territooriummi õdagu poolõ. 1861–1865 aastagil olĺ kodosõda põh’a ja lõunõ vaihõl. Peräst sõta arõnd' riik uma majandusõ ütes maalima suurõmbas.
 
20. aastagasaal võtiq Ameeriga Ütisriigiq ossa Edimädsest ja Tõõsõst ilmasõast. Peräst Tõist ilmasõta olĺ USA ja Nõvvokogoliido vaihõl külm sõda, miä lõpõtõdi ärq 1992. aastagal.

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

Ameeriga Ütisriigiq jagonõsõq 50 osariigis, ütes föderaalringkunnas (Columbia ringkund), viies päämädses puul-autonoomilidsõs piirkunnas ja mitmist vähämbist valitsusalotsist piirkunnõs.








Ameeriga Ütisriigel om viis suurõmbat ülemereterritooriummi: Puerto Rico, USA Neitsüsaarõq, Ameeriga Samoa, Guam ja Põh'a-Mariaaniq.

## Majandus

## Rahvastik

## Kaeq viil
* Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult

## Välislingiq


Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Kesk-Ameeriga

**Kesk-Ameerikas** loetas Põh'a-Ameeriga maisõmaa lõunõjako. ÜRO perrä kuulussõq Kesk-Ameerikahe sääntseq riigiq:
*Belize,
*Costa Rica,
*El Salvador,
*Guatemala,
*Honduras,
*Mehhiko,
*Nicaragua, 
*Panama.

Katõgooria:Põh'a-Ameeriga
Costa Rica

**Costa Rica**, ammõtlidsõlt **Costa Rica Vabariik**, om Kesk-Ameeriga riik. Costa Rica pääliin om San José. Costa Rical om kats naabririiki. Põh'apoolinõ om Nikaraagua ja lõunõpoolinõ Panama. 

Costa Rica riigiusk om katoligu usk. 
  

## Aolugu

## Poliitiga
Costa Rica president' om Luis Guillermo Solís.

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus
Riigi valuuta om Costa Rica colón.

## Rahvastik
Piir'kundligult tunnistõduq keeleq ommaq mekatelyu, bribi ja patois.

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Belize

**Belize** om Kesk-Ameeriga riik. Belize pääliin om Belmopan.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Antigua ja Barbuda

**Antigua ja Barbuda** (hispaania keelen "vana" ja "habõnidõga") om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Antigua ja Barbuda pääliin om Saint John's.

Antigua ja Barbuda kuustus katõst suurõst saarõst, tõõsõ nimi om Antigua, tõõsõ Barbuda, noidõ vaihõl om nii 40 km, ja mitmist vähämbist saarist, nigu Great Bird, Green, Guiana, Long, Maiden, Prickly Pear, York ja Redonda. 2019. aastaga rehkendüisi perrä elli saari pääl 97 120 inemist, noist 97% Antigual, kon om ka riigi pääliin Saint John's ja kõgõ surõmb satam. Barbuda kõgõ suurõmb liin om Codrington. 

Majandusõ jaos om kõgõ tähtsämb turism, miä tuu riigi SKP-st nii 80%. Kliimamuutusõq mõotasõq saari ello kõvva pandvaq naaq ohto, selle et suurmeri nõsõs ja kõrrast inämb om marupöörüssit.


Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Häädemeeste jõgi

**Häädemeeste jõgi** om jõgi Pärnomaal. Tä nakkas pääle Nigula suu õdaguserväst nink juusk Häädemeestel Liivi lahtõ. 

Jõõ pikkus om 17 nink jõgikunna suurus 67,5 km&sup2;. Hää käe puult juusk Häädemeeste jõkkõ Arumetsa oja.

Katõgooria:Pärnomaa jõõq
Häädemeeste

**Häädemeeste** om alõvik Häädemeeste vallan Pärnomaa lõunõosan Liivi lahõ veeren. 2019. aastagal elli sääl 585 inemist. 

Häädemeestel om keskkuul (2002/2003. opiaastagal oppõ sääl 338 last), muusigakuul, huvikeskus, raamadukogo, muusõum, kats kerkot (lutõri ja õigõusu) nink kats kalmuaida. Viil om sääl mälehtüsmärk edimäidsile eestläisi kavvõsõidopur'olaivolõ.

Häädemeestel juusk Liivi lahtõ Häädemeeste jõgi.

## Aolugu

16. aastagasaa keskpaigast om Häädemeeste tunnõt ku sadamakotus (*Guedenn mans becke*). 16. aastagasaa tõsõl poolõl teiq Tiesenhauseniq sinnäq üte ummist mõisist. 

Vinne aol oll' Häädemeestel vabrik, kon tetti ahokivve.

## Midä kaiaq tasos
* Häädemeeste muusõum
* Häädemeeste Mihkli kerik (lutõri usk)
* Häädemeeste Esändä muutmisõ kerik (õigõusk)

Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Häädemeeste vald
Ladina-Ameeriga

**Ladina-Ameeriga** om Ameeriga tuu jago, kon kõnõldas päämädselt romaani kiili: hispaania, portugali ja prantsusõ kiilt.

Katõgooria:Maatiidüs
Maa

**Maa** om määnegi piirkund maailman, miä om poliitilidsõlt vai maatiidüslidselt kuigimuudu tõisist erälde. Sakõstõ üteldäs "maa" riike kotsilõ (nt. S'aksamaa, Vinnemaa, Prantsusmaa), a maa või ollaq ka sääne piirkund, miä hindäperi olõ-iq (nt. Sotimaa, Lapimaa, Ingerimaa).

Katõgooria:Maatiidüs
Piirkund

**Piirkund** om maa-ala, mink osaq minkagiperäst kokko kuulussõq ja minkalõ või ümbre tõmmata kasvai hägotsõ ja vaiõldava piiri. Taa mõistõq olõ-iq selge nink timä üle vaiõldas.

Katõgooria:Maatiidüs
Wu (Hani dünastia keisri)

:Hani dünastia keisri Wu (hiina keelen: 漢武帝 (hànwǔdì)), sündünüq 10. põimukuu pääväl 156. aastagal i.m.a, koolnuq 29. urbõkuu pääväl 87. aastagal i.m.a., peris nimega Liu Che (劉徹), oll' Vana-Hiina Hani dünastia säitsmes keisri, kiä valits' 141 i.m.a kooniq 87 i.m.a. Keisri Wud tundas innekõgõ keisririigi väega suurõ laenõmisõ perrä, miä sündü timä valitusaol ja timä luudu tugõva tsentraliseeridü konfutsiaanligu riigikõrraldusõ perrä. Wud peetäs Hani dünastia kõgõ vägevämbäs ja terve Hiina aoluu ütes vägevämbäs keisris.

Katõgooria:Hiina inemiseq
Katõgooria:Hiina keisriq
Kamõrun

**Kamõrun**, ammõtlidsõlt **Kamõruni Vabariik**, om Õdagu-Afriga riik. Kamõruni pääliin om Yaoundé. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Afriga maaq
Uganda

**Uganda**, ammõtlidsõlt **Uganda Vabariik** om Hummogu-Afriga riik. Uganda pääliin om Kampala.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Uganda
Katõgooria:Afriga maaq
Katõgooria:Afriga riigiq
Bahama

**Bahama**, ammõtlidsõlt **Bahama Ütisüs**, om saarõriik Atlandi suurõnmeren Florida lähkon. Bahama pääliin om Nassau.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Barbados

**Barbados** om saarõriik Kariibi mere ja Atlandi suurõmere vaihõl. Barbadosõ pääliin om Bridgetown.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Okõaania

**Okõaanias** loetas maatiidüslist vai ka geopoliitilist piirkunda, miä sais kuun suurõst hulgast Vaiksõ suurõmere saarist. Mõnõq lugõvaq Austraalia maisõmaa kah Okõaania osas, mõnõq loe-iq. 

Nime "Okõaania" mõtõl' 1831. a. vällä prantsusõ maiõuurja d'Urville'i Dumont. 

## Kaeq viil
* Austraalia ja Okõaania

Katõgooria:Maatiidüs
Lõunõnaba

**Lõunõnaba** vai **lõunõpoolus** om punkt lõunõpuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. Tä om kõgõ lõunõpoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Antarktiga maisõmaad, õkva põh'anaba vastan. 

Katõgooria:Maatiidüs
Saint Kitts ja Nevis

**Saint Kitts ja Nevis**, ammõtlidsõlt **Saint Kittsi ja Nevise Föderats'uun**, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Saint Kittsi ja Nevise pääliin om Basseterre.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Trinidad ja Tobago

**Trinidad ja Tobago**, ammõtlidsõlt **Trinidadi ja Tobago Vabariik**, om saarõriik Kariibi meren Ameerikan. Trinidadi ja Tobago pääliin om Port of Spain.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riigiq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Austraalia

**Austraalia**, ammõtlidsõlt **Austraalia Ütisõs**, om riik Austraalia maisõmaa nink Tasmaania ja tõisi saari pääl. Austraalia pääliin om Canberra.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania riigiq
Katõgooria:Okõaania maaq
Marshalli Saarõq

**Marshalli Saarõq**, ammõtlidsõlt **Marshalli Saari Vabariik**, om saarõriik Okõaanian. Marshalli Saari pääliin om Majuro.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania riigiq
Katõgooria:Okõaania maaq
Omaan

**Omaan**, ammõtlidsõlt **Omaani Sultanaat**, om Aasia riik.  Omaani pääliin om Masqaţ. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Suur Korallirahu

**Suur Korallirahu** (inglüse keelen *Great Barrier Reef*) om maailma kõgõ suurõmb korallirahu. Tä om Põh'ahummogu-Austraaliast hummogu puul Vaiksõ suurõmere õdaguveeren Korallimeren. Timä pindala om 349 000 km&sup2;.

Suur Korallirahu om üts kõgõ lihirikkamb piirkund maailman: sääl om elopaik inämb ku 350 korallilihil, 1500 kalalihil, 4000 limussõlihil, 5 kilpkunnalihil nink sääl pesitses 252 tsirgolihti.

Katõgooria:Austraalia
Metal

**Metal** om keemiline element, miä juht häste eelektrit ja lämmind nink moodustas mittemetalidõga katioonõ ja iooniliidsi köüdüssit. Keemiän kutsutas **metalis** (Vanan-Kreekan métallon, μέταλλον) elementi, liitollust vai sulamit, miä juht häste eelektrit.

Katõgooria:Keemiä
Sullam

**Sullam** om ollus, miä om saad katõ vai inämbä metali vai sõs metali ja mittemetali kokko sulatamisõga vai paagutamisõga. 

Näütüses teräs, pronks ja messing ommaq sulamiq.

Katõgooria:Keemiä
Liitollus

**Liitollus** om ollus, minkan om katõ vai inämbä keemilidse elemendi aadomit. 

Liitollusõq ommaq näütüses vesi (H2O), keedosuul (NaCl) ja hüdsihappagaas (CO2).

## Kaeq viil
* Lihtollus

Katõgooria:Keemiä
Lihtollus

**Lihtollus** om ollus, minkan om õnnõ üte keemilidse elemendi aadomit.

Lihtollus om näütüses kolmõaadomilinõ oson (O3).

## Kaeq viil
*Liitollus

Katõgooria:Keemiä
Teräs

**Teräs** om sullam, mink põhikomponent om raud nink mink seen om pääle tõisi elemente (väävli, fosfor jne.) kooni 2,14% hüdsäsnikku. 

Ku ravvasulamin om üle 2,14 % hüdsäsnikku, kutsutas tuud malmis.

Katõgooria:Keemiä
Pronks

**Pronks** om kitsamban mõttõn vasõ ja tina sullam. Lajemban mõttõn kutsutas **pronks** ka vasõ sulamit tõisi metalidõga, vällä arvat tsink (vasõ ja tsingi sulamit nimitedäs messingis).

Katõgooria:Keemiä
Messing

**Messing** vai **valgõvask** om vasõ ja tsingi sullam, kon om 5...45% tsinki. 

Valgõstvasõst tetäs puhkpillõ, nigu trompet, tuuba, trombuun vai mõtsasarv. 

Katõgooria:Keemiä
Elemendi tunnus

**Keemilidse elemendi tunnus** om täht, tähepaar vai tähekolmik, minga märgitäs lühkühe keemilist elementi. Suurõmba jao elemente tunnusõq ommaq katõtähelidseq. Kõgõ vahtsõmbidõ elemente tunnusõq ommaq kolmõtähelidseq.

Näütüses kulla tunnus om **Au** (ladinakeelitsest nimest *Aurum*) ja hapasnigu tunnus om **O** (kreekakeelitsest sõnast ὀξύς (*oxys*)). 

Katõgooria:Keemilidseq elemendiq
Aadomarv

Keemilidse elemendi **aadomarv** vai **proodonidõ arv** vai **laenguarv** vai **järekõrranummõr** om proodonidõ arv tuu elemendi aadomi säsün. Aadomiarvo perrä ommaq elemendiq ritta säetüq Mendelejevi tabõlin.

Katõgooria:Keemiä
Molõkul

**Molõkul** om eelektrilidselt neutraalnõ vähämbält katõaadomilinõ rühm, midä hoitvaq kimmä kõrra perrä kuun väega kõvaq (kovalentseq) keemilidseq köüdüsseq. Rangõlt võttõn tetäs vaiht molõkullõ ja mitmõaadomiliidsi iuunõ vaihõl. Orgaanilidsõn keemiän ja biokeemiän tarvitõdas terminit *molõkul* veidemb rangõlt nink pruugitas tedä laetuisi orgaaniliidsi molõkullõ ja biomolõkullõ kotsilõ kah. 

Gaasõ kineetilidsen teoorian pruugitas terminit *molõkul* sakõstõ määntside taht gaasiosakõisi kotsilõ, sõltumada näide ehitüsest. Nii võttõn kutsutas ka väärtgaasi ütsikit aadomit molõkulõs, miä tuust et nääq olõ-iq tõisi aadomidõga köüdedüq.

Molõkulin võivaq ollaq üte keemilidse elemendi aadomiq (näütüses hapasnik O2) vai mitmõ elemendi aadomiq (näütüses vesi H2O). Aadomidõ parkõ, midä köütväq mittekovalentseq köüdüseq (näütüses vesiniguköüdüseq vai ioonilidsõq köüdüseq), loeta-iq molõkulõs.

Katõgooria:Keemiä
Hapas

**Hapas** om keemiline ollus, miä vesilahusõn dissotsieerudõn and lahusõhe vesinikioonõ.

## Kaeq viil
* Lipõ

Katõgooria:Keemiä
Lipõ

**Lipõ** om keemiline ollus, miä vesilahussõn dissotsiiirümisega and lahussõhe hüdroksiidiuunõ.

## Kaeq viil
* Hapas

Katõgooria:Keemiä
Dissotsiats'uun

**Dissotsiats'uun** (vai dissotsiiirümine) om keemiliidsi ollusidõ vai molõkullõ lagonõminõ ioonõs, aadomidõs vai lihtsämbis molõkulõs.

Dissotsiats'uun sõltus:
* temperatuurist;
* lahussõ kontsõntrats'oonist.

Katõgooria:Keemiä
Soolaq

**Soolaq** ommaq keemilidseq ollusõq, miä saisvaq kuun metali katioonõst (näütüses Ca2+) ja happa anioonõst vai happajäägist (näütüses SO42-).

Katõgooria:Keemiä
Mendelejevi tapõl

**Mendelejevi tapõl** vai **keemiliidsi elemente perioodilisussüstem** om süstem, miä jaotas keemilidseq elemendiq näide tuumalaengidõ perrä rühmihe ja periuudõhe.




'''Rühm'''&nbsp;→
'''1'''
'''2'''
 
'''3'''
'''4'''
'''5'''
'''6'''
'''7'''
'''8'''
'''9'''
'''10'''
'''11'''
'''12'''
'''13'''
'''14'''
'''15'''
'''16'''
'''17'''
'''18'''


'''Periuud'''&nbsp;↓
 


'''1'''
1H
 
2He


'''2'''
3Li
4Be
 
 
5B
6C
7N
8O
9F
10Ne


'''3'''
11Na
12Mg
 
 
13Al
14Si
15P
16S
17Cl
18Ar


'''4'''
19K
20Ca
 
21Sc
22Ti
23V
24Cr
25Mn
26Fe
27Co
28Ni
29Cu
30Zn
31Ga
32Ge
33As
34Se
35Br
36Kr


'''5'''
37Rb
38Sr
 
39Y
40Zr
41Nb
42Mo
43Tc
44Ru
45Rh
46Pd
47Ag
48Cd
49In
50Sn
51Sb
52Te
53I
54Xe


'''6'''
55Cs
56Ba
*
71Lu
72Hf
73Ta
74W
75Re
76Os
77Ir
78Pt
79Au
80Hg
81Tl
82Pb
83Bi
84Po
85At
86Rn


'''7'''
87&nbsp;Fr&nbsp;
88Ra
**
103Lr
104Rf
105Db
106Sg
107Bh
108Hs
109Mt
110Ds
111Rg
112Uub
113Uut
114Uuq
115Uup
116Uuh
117Uus
118Uuo


 


* **[[Lantanoidiq]]**
57La
58Ce
59Pr
60Nd
61Pm
62Sm
63Eu
64Gd
65Tb
66Dy
67Ho
68Er
69Tm
70Yb
71Lu


** **[[Aktinoidiq]]**
89Ac
90Th
91Pa
92U
93Np
94Pu
95Am
96Cm
97Bk
98Cf
99Es
100Fm
101Md
102No
103Lr




Mendelejevi tabõli elemente grupiq

Lipõmetaliq
Lipõmuldmetaliq
Lantanoidiq
Aktinoidiq
Metaliq
Puulmetaliq

Mittemetaliq

Väärtgaasiq




## Välislingiq
* Riikevaihõlinõ Puhta Keemiä ja Rakõnduskeemiä Liit
* Webelements

Katõgooria:Keemiä
Mineraal

**Mineraal** om kimmä, a mitte fikseeridü keemilidse kuustusõ ja inämbüisi krõstal-struktuuriga anorgaanilinõ tahhe ollus, midä või löüdäq luudusõst. Mineraalil om väega kõrraperäline aadomstruktuur ja spetsiifilidsõq füüsigalidsõq umahusõq.

Mineraal om maakoorõn ja maa pääl sündünüisi füüsigalis-keemiliidsi protsesse vai sõs organismõ elo mõol tekkünüq, kimmä keemilidse kuustõ ja siseehitüsegaq üttemuudu ainõliit vai lihtainõq. Mineraalil om väega kõrraperäline aadomstruktuur. Kristal om mineraalõ kõgõ sakõmb muud, kiviq saisvaq kuun mineraalõst.

## Mineraalõ tekkümine
### Magmalidseq
Mineraaliq ommaq vällä kristalisiirünüq maa üsän kivve sulamisõst tekkünüq lämmäst magmast ja tulõmäe kaudu maa pääle pursanust laavast saistumisõl.

### Hüdrotermaalsõq
Mineraaliq ommaq vällä kristalisiirünüq määntsegi maa üsäst tulnu lämmüse lätten kuumas aetust viist vai gaasõst.

### Settelidseq
Mineraaliq om tekkünüq viikogodõ põhja saistunuq ainetest.

* **Autigeenseq** om tekkinuq neide ettetulõgi paigan.
* **Allotigeenseq** olõ-õi tekkinuq neide ettetulõgi paigan.

### Biogeenseq
Mineraaliq om tekkünüq organismidõ elo mõjol.

### Hüpergeenseq
Mineraaliq om tekkünüq edimäidsi mineraalidõ lagonõmidse tullõmist maa pääl vai tuu lähken.

### Moondeliseq (metamorfseq)
Mineraaliq om tekkünüq maa üsan sügäväl korgõ rõhu ja kraadi nõudmistõl ni keemilidsi katalüsaatoride man edimäidsi mineraalidõ lagonõmidse tullõmist.

## Lätteq


Katõgooria:Keemiä
Teemant

**Teemant** om mineraal, hüdsäsnigu allotruupnõ vorm. 

Teemante lihvmisel saias kõgõ hinnatumpi vääriskivve briljantõ.

Katõgooria:Kivimiq
Ränikivi

**Ränikivi** om settekivim, miä sais kuun päämädselt kvartsist, mink teräq ommaq nii peenükeseq, et näid palja silmäga näe-iq. Ränikivi sisen või ollaq fossiilõ.

Katõgooria:Kivimiq
Graniit

**Graniit** (ladinakeelitsest sõnast *granum* "terä") om hall, roosakas vai verpjäs jämmeterälidse struktuuriga kivim. Graniiti om luudusõn pall'o löüdäq.

Katõgooria:Kivimiq
Kvarts

**Kvarts** om silikaatnõ mineraal. Tä om maaköörön levikulteq tõq mineraala pääle päävekivvuq.

Katõgooria:Kivimiq
Liivakivi

**Liivakivi** om settekivim, miä sais kuun tsementiirünüst liivast.

Suur jago Eesti alospõh'ast sais kuun liivakivist.

Katõgooria:Kivimiq liiva kivi on noob
Keedosuul

**Keedosuul** vai **söögisuul** vai **naatriumkloriid** om ollus, miä sais kuun naatriumist ja kloorist (timä vallõm om NaCl). Keedosuula lövvüs mere ja soolajärvi vii sisen. Tedä tarvitõdas söögitegemise man.

Katõgooria:Soolaq
Plaki Paul

**Plaki Paul** (**Paul Plakk**, 1909-2001) oll' Võromaalt perit elektroteknigatiidläne, Talliina Teknigaülikooli pikäaignõ oppõjoud. 

## Elokäük
Plaki Paul sündü 15. hainakuu pääväl 1909 Koiola vallan Vanan-Koiolan. 1930. aastagal lõpõt' tä Tarto Teknigagümnaasiumi. 1936. aastagal, ku õkvalt luud Talliina Teknigaülikuul võtt' vasta ummi edimäidsi üliopilaisi, läts' tä sinnäq opma. Aastagani 1941 oll' Paul TTÜ mekaanigaosakunna elektrotekniga haro üliopilanõ. 1940. aastagal, ku tä viil üliopilanõ oll', kirot' Paul  avvohinnalidsõ tüü "Pöörisvooludest elektrotehnikas". Tuu oll' edimäne TTÜ-n tett eelektrialanõ uurmistüü.

Pääle TTÜ lõpõtamist 1941. a. jäi Plaki Paul sinnäsamma tüüle, edimält  assistendi kotussõ pääl füüsigalidsõ keemiä ja füüsiga  laboratooriumõn nink elektrotekniga kateedrin, sõs dotsendi kotussõtäütjänä eelektrisidõ kateedrin. Noil aastagil sai timäst tunnustõt spetsiälist elektrooniga ja mitte-eelektriliidsi suuruisi mõõtmiisi alal.

1952. aastagal kaits' Plaki Paul teknigakandidaadi väitekirä päälkiräga "Freesturba niiskuse määramine elektrilisel teel". Peräst tuud sai tä dotsendi kotussõ nink oll' viistõist aastagat kateedrijuhataja: 1953-1962 teoreetilidsõ ja ületse elektrotekniga nink 1963-1968 tüüstüselektrooniga kateedrin. Tüüstüselektrooniga (ildampa elektrooniga) kateedri luuminõ 1962. aastagal ja tüüstüselektrooniga eriala üliopilaisi oppamine alatõn 1963. aastagast sai TTÜ-n (toonadsõ nimega Talliina Polüteknilidsõn Instituudin) teos teno just Plaki Pauli pingutuisilõ.

Aastagil 1968-1983 tüüt' Paul elektrooniga kateedrin dotsendin. Edesi kooni aastagani 1987 jakas' tä säälsaman viil vanõmbtiidrü kotussõ pääl, sõs läts' tä pensionilõ. Kokko tüüt' tä TTÜ-n 43 aastakka. Pensionilgi ollõn tund' tä huvvi TTÜ tegevüse, elektrooniga arõngu nink mitmide füüsigaliidsi küsümüisi vasta. 

## Pereh
Kats poiga ja tütär.

## Tiidüs- ja oppõtüü
Plaki Pauli tiidüstüü temaatiga oll' väega lag'a: mitte-eelektriliidsi suuruisi mõõtminõ, eelektrilidse katsikkihi küsümüseq, lajaribavõimõndiq jne. Tä oll' mitmõ erialatsõ käsiraamadu ja oppõvahendi autor nink trükün ilmu 30 timä tiidüstüüd. Tä juhõnd' aspirantõ, valmist' ette ja lugi mitmit põhjapandvit erialakursuisi.

## Tunnustusõq
*1950. a. sai tä ENSV riiklidsõ preemiä niiskusõmõõtjidõ vällätüütämise iist. 
*Timä luud originaalsit elektronmõõtõriisto ja mõõtmismeetodit om ärq märgit medälidega NSV Liido Rahvamajandusõ Saavutuisi Vällänäütüsel.

## Teossõq
*"Üldine elektrotehnika", 1949, 1954.
*"Tööstuselektroonika", 1964.

## Välislink
*Elokäük Talliina Teknigaülikooli lehe pääl.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Õli

**Õli** om ollus, miä rasva sisen lahustus a vii sisen eiq, nink miä tarõlämmän om vetel. Õlin om pall'o hüdsäsnigu ja vesäsnigu aadomit, a veidüq hapasnigu aadomit.

Katõgooria:Keemiä
Orgaanilinõ keemiä

**Orgaanilinõ keemiä** om keemiä haro, miä uur ollussit, kon om sisen hüdsäsnik. Uuritas noidõ ehitüst, umahuisi, tõsõsminegi säädüisi, saamist, tarvitamist jm.

Katõgooria:Keemiä
Ilm

**Ilm** om Maa õhkkunna alomadsõ jao (troposfääri) sais määntselgi aol. Tuud saiso näütäseq õhu lämmüs, õhurõhk, sadõmõq, õhuniiskus jne.

Katõgooria:Meteoroloogia
Kliima

**Kliima** vai **ilmastu** om määntselegi piirkunnalõ umanõ pikä ao keskmäne ilm.
 
Tiidüst, miä kliimat uur, kutsutas klimatoloogias.

Katõgooria:Klimatoloogia
Õhk

**Õhk** om gaasõ sego, miä om Maa ümbre.

Kõgõ inämb om läpäsnikku (78%) ja hapasnikku (21%), tõisist gaasõst ommaq tähtsämbäq arguun (0,9%) ja hüdsidioksiid (0,04%).

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Vihm

**Vihm** om tuu, ku viitsilgaq satassõq pilvist maa pääle.

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Lumi

**Lumi** sais kuun väikeisist iäkrõstaliist. Lumõtükükeseq, miä pilvist maa pääle satasõq ommaq lumõhebemeq. Ku lummõ pall'o saa, teküseq lumõhangõq vai uarmõq. 

Võromaal satas lummõ hariligult talvõl. Keväjä sulas lumi ärq. 

Lumõ pääl saa suusõ ja kelguga sõita. Sulalumõst saa tetäq lumõmiist. 

## Mõistatuisi lumõ kotsilõ
**Tõõsõh ilmah raotas puid, siiäq kääväq laastuq?* (Lummõ satas. Räpinä kihlkund, 1892.)
**Sääl maal raotas puid, siiäq kargasõq laastuq?* (Lummõ satas. Rõugõ kihlkund, 1894.)
**S'aksamaal raotas puid ja Vennemaalõ kargas last?* (Lumõsado. Karula kihlkund, 1910.)

## Lätteq


Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Pilv

**Pilv** om viitsilko vai lumõhebemide kogo taivan, miä om silmäga nätäq. Pilveq tekküseq nii, et viitoss, miä õhon om, lätt tsilka vai külmäs ärq. Ku viitsilgaq vai lumõhebemeq pilvist maa pääle satasõq, sõs om tuu vihm vai lumõsado.

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Põud

**Põud** om tuu, ku määntsengi paigan sata-iq pikkä aigo (kuid vai eski aastit) vihma.

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Üleujotus

**Üleujotus** om tuu, ku vesi ujotas üle määntsegi maatükü, miä inne olõ-s vii all. Üle võivaq ujotaq näütüses jõõq, ujaq, järveq, midä tulõ egä keväjä väega pall'o ette, a harvõmbahe ka mereq, nigu tuud om aig-aolt johtunuq näütüses Pärnän ja Peterburgin.

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Ilma lämmämbäsminek üle ilma

**Ilma lämmämbäsminek üle ilma** om Maa pinnalähkodsõ õhu ja suurimerri vii keskmädse lämmüse suurõnõminõ 20. aastagasaa keskpaigast pääle. 20. aastagasaa seen om tuu lämmüs suurõmbas lännüq 0,74 ± 0,18&nbsp;°C võrra.

Katõgooria:Klimatoloogia
Õhkkund

**Õhkkund** vai **tuulõtaivas** vai **atmosfäär** om õhokiht, miä om Maa ümbre ja miä püürdeles Maaga üten.

Katõgooria:Meteoroloogia
Tsunami

**Tsunami** om ilmadu suur merelainõq, miä tulõ maavärinäst, maalihkõst vai tulõmäe purskamisõst.

Sõna "tsunami" om perit jaapani keelest ja tähendäs lainõt või lainit sadaman.

Katõgooria:Maatiidüs
Laviin

**Laviin** om suurõ hulga lumõ, iä, kivve, settide vai noidõ sego äkiline ja kipõ liikminõ mäest alla.

Katõgooria:Meteoroloogia
Maavärrin

**Maavärrin** om tuu, ku seismilidseq lainõq pandvaq maapinna värisemä. Maa või värisemä naadaq maakoorõ sisepingõ, tulõmäe purskamisõ, kooba sissesadamisõ vai inemise tegemiisi (nt. säsüpommiplahvahus) peräst.

Katõgooria:Geofüüsiga
Tulõmägi

**Tulõmägi** vai **vulkaan** om mulk maakoorõ sisen, läbi minka päseseq magma, tuhk ja gaasiq maakoorõ alt vällä, vai sõs sääntsest matõrjalist tekkünü mägi. Ku sääne kraam maa sisest vällä tulõ, sõs üteldäs, et tulõmägi purskas. 

Vulkaanõ om ka tõisi hod'otähti pääl pääle Maa.

Katõgooria:Geoloogia
El Niño

**El Niño** om ilmastigunättüs, miä sais tuun, et Vaiksõ suurõmere hummogujao pinnakiht lätt lämmämbäs, nink üten tuuga tulõvaq kõvaq vihmasaoq mud'o kuiva kliimaga Peruu ja Ecuadori rannikul, põvvaq Austraalian jne. 

El Niñot tulõ ette keskmädselt kats kõrda kümne aastaga kestel (hariligult 4...7 aastaga takast).

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Tuulispää

**Tuulispää** vai **tromb** vai **tornaado** om väiko läbimõõdoga, a väega tukõv õhupüürüs, mink keskel om õhurõhk pall'o vähämb normaalsõst rõhust. 

Õuruupa keelin kutsutas tuulispääd hariligult sõnaga *tromb*, Ameeriga Ütisriigen üteldäs timä kotsilõ *tornado*.

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Marupöörüs

**Marupöörüs** vai **hurrikaan** vai **taifuun** vai **troopilinõ tsüklon** om suur matalrõhkkund, miä om perit maavüü lähkost ja miä toosõ hindäga üten väega kõva maru. 

Marupöörüs lahk huunit, puid ja kõkkõ muud, miä timä tii pääle ette jääs.

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Maru

**Maru** om tuul, miä puhk kõvva ja kipõstõ. Maruga või üten kävvü pikne ja kõva sado.

Väega kõva maru om marupöörüs.

Katõgooria:Ilm
Katõgooria:Meteoroloogia
Tuul

**Tuul** om õhu liikminõ. Õhk liigus korgõmba õhurõhuga paigast madalamba õhurõhuga paika. Väega kõvva tuult kutsutas marus.

Katõgooria:Meteoroloogia
Katõgooria:Ilm