open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kildinisaami kiil

**Kildinisaami kiil** om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 500 inemise ümbre Vinnemaal Murmanski oblastin. 

## Kiräkiil
1930ndil aastil luudi kildinisaami kiräkiil, midä kirotõdi ladina tähtiga. 1982. aastagast pruugitas keele kirotamisõs vahtsõt kirillidsapõh'alist tähistüt.

## Kildinisaami tähistü
**А Ӓ Б В Г Д Е Ё Ж З Һ И Й Ҋ Ј К Л Ӆ М Ӎ Н Ӊ Ӈ О П Р Ҏ С Т У Ф Х Ц Ч Ш Щ Ъ Ы Ь Ҍ Э Ӭ Ю Я**

Katõgooria:Saami keeleq
Katõgooria:Lapimaa
Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit

**Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit** (ITU) om ÜRO asotus interneti ja muu elektriside kõrraldamisõs maailman. 

ITU om ÜRO organisats'oonõst kõgõ vanõmb. Tä luudi Riikevaihõlidsõ Telegraafiliido nime all (*International Telegraph Union*) joba 17. lehekuu pääväl 1865 Pariisin.

## Konverentsiq
ITU konvents'ooni perrä peetäs ega 4 aastaga takast ITU tävvevolilist konverentsi (*Plenipotentiary Conference*). Tävvevolilinõ  konverents om ITU kõgõ korgõmp organ, miä pand paika ITU tegevüspõhimõttõq, võtt vasta ITU 4 aastaga programmi ja iilarvõ, vali ITU juhtorganiq, ITU Nõvvokogo ja Raadioregulats'ooni Nõvvokogo liikmõq.

ITU tävvevolilidsõq konverentsiq:
* 6.–24. märtekuu pääväl 2006 Türgün Antalyan . 
* 4.–22. rehekuu pääväl 2010 Mehhikon Guadalajaran .
* 3.-14. joulukuu pääväl 2012 Araabia Ütisemiraadõn Dubain 

## Lätteq


## Välislingiq
*Liido ammõtlinõ kodoleht

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Suu (likõ kotus)

**Suu** om likõ kotus luudusõn, kon kasvõ lagonõmisõl om tekkünüq turvas ja hariligult kasus turbasammõl. Puid kasus suun hõrrõlt ja nääq ommaq hariligult väikoq.

Nii Võromaal ku kõgõn Eestin om soid peris pall'o ja naidõ hulgan om ka küländki suuri.

Eestin loetas ammõtlidsõlt suus säänest kotust, kon turba paksus om vähämbält 0,3 miitret.

## Lätteq


Katõgooria:Luudus
Võro Liinatiatri

**Võro Liinatiatri** om puulkutsõlinõ väikotiatri, miä tüütäs ku Võro Kultuurimaja Kannel allütsüs. 

## Aolugu

Varrampa kand' Võro Liinatiatri nimme Võro Tiatriateljee, a 2009. aastagast nimitedi tuu Võro Liinatiatris. Võron om tiatritegemine olnuq küländ kõrraperäline. Tuud naati tegemä joba 1891. aastagal, ku asotõdi Kandlõ selts, miä tüüt' ütesä aastakka. 1900. aastagal luudi Kandlõ näüterühm, koh as'aarmastajaq mängeq 1926. aastagani. Perän tuud alost' puulkutsõlinõ Kandlõ Tiatri, miä 1936. aastagal muutu kutsõlisõs Kandlõ Tiatris. Kannel sai ollaq kutsõlinõ 12 aastakka. 1949. aastagal alost' kutsõlinõ Lõunõ-Eesti tiatri, miä tüüt' kõgõst kolm aastakka ja perän sai tuu nimes Võro Rahvatiatri, mil oll' kõgõ pikemb tegotsõmisaig – tuu nime all tuudi näütemängõ püüne pääle 1952. aastagast 1998. aastagani. Et Võrol iks oll' naid tiatrientusiastõ, nakati tiatrit tegemä Võro Harrastustiatri nime all, a tuu nimi kavva es kestäq, selle et 2003. aastagal alost' Võro Tiatriateljee, miä 2009. aastagal nimetedi Võro Liinatiatris. 

## Parhillanõ aig

Võro Liinatiatri nime all om vällä tuud 17 näütemängo ja kats noist, “Üürnikud” ja “Ümmargune null”, ommaq tiatri mängukavan ka 2012. aastaga sügüse. 2012. aastaga sügusest naksiq puhkma vahtsõq tuulõq, ku tiatrijuhis sai Rei Leino. Inne tedä oll' tiatrijuhis mitmit aastit Tagametsa Tarmo. Võro Liinatiatri tegemiisi alossäädüs om paigapäälidse keele ja kultuuri tähtsüse vällätuuminõ näide näütemängõn.
 
Liinatiatri man tüütäs ka Draamastuudio. Draamastuudio alossäädüs om arõndaq Võro kooliopilaisi loomingulisust, tarvitõn seoilmaaoliidsi tiatrimetoodikit ja nõvvõ. Säält om sirgunuq paar tunnõtut näütelejät. Näütüses Karpovi Sten, kiä om mängnüq Pärno tiatrin Endla ja saanuq tunnõtus sar'aga “Nurjatud tüdrukud”. Viil ommaq draamastuudiost võrsunuq Viselä Hendrik ja Otsari Lauli. 

## Välälingiq

*Võro liinatiatri kodoleht

katõgooria:võro kiil
katõgooria:eesti tiatriq
Katõgooria:Võro
Maavalla Koda

**Taarausoliisi ja Maausoliisi Maavalla Koda** (lühendedült **Maavalla Koda**) om Eesti põlisrahva umauso ütisüisi (kotõ) katusütisüs. 

## Kaeq viil
* maausk

## Välislingiq
*Maavalla Koda

Katõgooria:Maausk
Katõgooria:Taarausk
Sint-Truiden

**Sint-Truiden** () om liin Belgiän Limburgi provindsi flaami piirkunnan.

## Rahvastik

Katõgooria:Belgiä liinaq
2013

**2013. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10226.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2013 Moosten

### Eestin
* 7. lehekuu päiv – ESTCube-1 viidi Maa orbiidilõ

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 5. urbõkuu päiv - Chávezi Hugo, Venezuela poliitik

## Egäsugust

* 2013 ilmunuq raamaduq
* 2013 ilmunuq albomiq

Katõgooria:21. aastagasada
2013
Kaika suvõülikuul Lüllemäel (raamat)

**"Kaika suvõülikuul Lüllemäel"** om kogomik valit ettekandist, miä peeti 1995. aastaga Kaika suvõülikoolin Lüllemäel. 

## Sisukõrd

## Teedüs

Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq
Katõgooria:1996 raamaduq
Katõgooria:Võro Instituudi raamaduq
Trompõt

**Trompõt** om kõgõ korgõmba registriga vaskpuhkpill. Trompõdiq ommaq üteq vanõmbaq muusigariistaq, nääq olliq olõman jo 1500 aastakka i.m.a. Trompõdiq tetäseq valgõstvasõst. 

katõgooria:pilliq
Päätnitsapäiv

**Päätnitsapäiv** vai **päätnits** om seto rahvakallendri püha, märtri ni suurkannahtaja Paraskeva mälehtüspäiv. Päätnitsapäivä peetäs hainakuu viimätsel riidil inne iljapäivä (2. põimukuu pääväl). Saatse Päätnits om üts tähtsämbit kerkopühhi. Taal pühäl om avvo seeh märtri Paraskeva, kiä om peri Kreekast, Ikonioni liinast. Paraskevat peetäs Saatse kerko nimipühässes, immetegijäs, kiä või inemiisi terves tetäq. Tuupärast panti hindäle kaala või pää ümbre paprõlinte, kohe pääle ollivaq kir'otõduq sooviq, et Paraskeva näid terves teesiq.
 
Päiv nakas pääle jumalateenistüsega Saatse kerkoh, kui tuu läbi saa, sis tetäs ümbre kerko ristikäük. Peräst pidosüüki nakas pääle kirmas – pido seto leelo ni tandsuga. Õdakuni käü kõikaig kõva laulminõ, pillimängmine ja tandsminõ. 
Viil peetäs Paraskevat kodo ning perre kaitsjas, kiä ravitsõs hädäq ni tõvõq ja kink poolõ püürdütäs kaitsõs kur'a silmä iist. Tedä peetäs viil abielo ning kaubandusõ kaitsjas.

Välästpuult tulijalõ om taa praasnik väega huvitav ning eksootilinõ; kaias ristikäüki ni nätäs, kuis jo vanaq setoq havva pääl süümisegaq koolnuid mälehtiväq. Päätnitsapäivä võisiki pitäq elävide ja koolnuidõ kokkosaamisõ pühäs. Kõrra aastah saavaq perrekunnaq kokko, tuldas nii Eestist kui tõõsõlt puult piiri. Päätnitsapäiv meelütäs mano pall'o inemiisi, nii setokõisi ku ka näide sõpro ja tutvit.

katõgooria:Seto rahvakallendri
Võru keel (raamat)

**"Võru keel"** om Keema Hella raamat võro keele, innekõkkõ timä grammatiga kotsilõ. Raamat om vällä ant 1997. aastagal Imäkeele seldsi puult.

## Sisukõrd

## Teedüs

Katõgooria:Raamaduq, kon seen võro kiilt
Katõgooria:1997 raamaduq
Punanõ

**Punanõ** om värm, miä om pia nigu verrev, a tummõmb, pruunikadsõmb. Punanõ ja valgõ om näütüses Läti lipp ja Lõunõ-Eesti kõgõ hariligumba lehmätõvvo kotsilõ üteldäs, et taa om punanõ lehm, kuiki taa periselt või sagõhõhe ollaq hoobis pruun. Ku inemise veri vähä hüübüs, lätt taa punatsõs.

Katõgooria:Värmiq
Suka Tiit

**Suka Tiit** (**Tiit Sukk**; sündünüq Jõgõval 21. märtekuu pääväl 1974) om eesti näütelejä. 1994. aastagal lõpõt' tä Jõgõva gümnaasiumi ja 1998. aastagal TRK lavakunstikateedri. 1998. aastagast om tä olnuq Talliinan Eesti Draamatiatri näüteleja.

Katõgooria:Eesti näütelejäq
Niccolò Cusano Ülikuul

**Niccolò Cusano Ülikuul** (itaalia keelen *Università degli Studi Niccolò Cusano*) om eräülikuul Itaalian Rooman. Tä luudi 2006. aastagal.  

## Välislingiq
*Ülikooli kodoleht

katõgooria:Itaalia ülikooliq
Jurmani Marilyn

**Jurmani Marilyn** (**Marilyn Jurman**; sündünüq Talliinan 11. joulukuu pääväl 1985) om eesti näüteleja ja laulja.

2004. aastagal lõpõt' tä Talliina Kristiine gümnaasiumi. Jurmani Marilyn oppõ 2004-2005 Eesti Kunstiakadeemian nahakunsti. 2009. aastagal lõpõt' tä Tarto Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia näutekunsti eriala. Pääle tuud om tä olnuq vabakutsõlinõ näüteleja ja laulja.

Katõgooria:Eesti näütelejäq
Katõgooria:Eesti lauljaq
Hõrna Aare

Andrikova miis **Hõrna Aare** (Aare Hõrn, sündünüq 9. põimukuu pääväl 1959) om seto as'a ajaja 1988. aastagast pääle. Tä om Seto Kuningriigi üts luujit ja mitmõkõrdnõ ülembsootska, Setomaa Valdo Liido kultuurinõvvomiis ja Seto Seldsimaja perremiis.

Hõrna Aare om Kaitsõliido liigõq.

## Kaeq viil
*Setomaa inemiseq

katõgooria:Setomaa inemiseq
Viitso Tiit-Rein

**Viitso Tiit-Rein** (Tiit-Rein Viitso, sündünüq 4. urbõkuu pääväl 1938, koolnuq 2. joulukuu pääväl 2022) oll' eesti keeletiidläne, Tarto Ülikooli õdagumeresoomõ kiili profõsri ja emeriitprofõsri. 

Viitso uur' õdagumeresoomõ kiili fonoloogiat, morfoloogiat ja murdit (lähkümbähe vepsä ja liivi kiilt), õdagumeresoomõ jt soomõ-ugri kiili aoluulist foneetikat ja inneaoluuliidsi kontaktõ. Niisama om tä avitanuq liivi ja võro kiräkeele kõrraldusõ man.

2011. aastagal tull' vällä Laiapea Vahuri dokumentaalfilm "Professor Viitso liivlased".

Katõgooria:Eesti keeletiidläseq
Mari kiil

**Mari kiil** (niidumari *марий йылме*; mäemari *мары йӹлмӹ*) om soomõ-ugri kiilkunna volga rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 490 000 inemist põhilidsõlt Marimaal, Tatarimaal, Baskiirimaal ja muial Vinnemaal.

Mari keelel om kats kiräkiilt: niidümari ja mäemari kiil ja mitu murrõt. 

## Välislingiq
* Mäemarikeeline Vikipeediä
* Niidümarikeeline Vikipeediä

Katõgooria:Soomõ-ugri keeleq
Katõgooria:Marimaa
Tepui

**Tepuiq** ommaq lavvakujolidsõq mäeq Lõunõ-Ameerikan Guiana korgustikun, päämädselt Venezuelan. Sõna "tepui" tähendäs põlisrahva pemonidõ (kiä eläseq Gran Sabanan) keelen "jumalidõ mäke".

Katõgooria:Maatiidüs
Komi kiil

**Komi kiil** om soomõ-ugri kiilkunna permi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 250 000 inemist põhilidsõlt Komimaal ja Vinnemaal.

Komi kiilt jaetas ummakõrda sürjäkomi ja permikomi keeles vai murdõs. 

## Välislink
* Komikeeline Vikipeediä.

Katõgooria:Keeleq
Katõgooria:Komimaa
Mäemari kiil

**Mäemari kiil** (innemb ka **õdagumari kiil**; *кырык мары йӹлмӹ*) om soomõ-ugri kiil, midä kõnõldas Vinne Föderatsioonin, põhilidsõlt Marimaa õdagujaon. Mäemari keele kõgõ lähkümb sugulanõ om niidümari kiil, kuigi nä olõ-õi umavaihõl arvosaadavaq.

Mäemari kiräkeelen, miä om üts katõst mari kiräkeelest, pruugitas mäemari kirillitsat. Marimaal kuulus mäemari kiil ammõtliidsi kiili hulka üten vinne ja niidümari keelega. ISO standardin om mäemari keelekuud *mrj*.

## Tähistü

## Kirändüs
* Юадаров К. Г. Горномарийский язык: (учебное пособие для учителей родного языка, студентов). Йошкар-Ола, 1997
* Саваткова А. А. Словарь горного наречия марийского языка. Йошкар-Ола, 1981
* Шорин В. С., Маро-русский словарь горного наречия, Казань, 1920
* Коведяева, Е. И. "Горномарийский вариант литературного марийского языка", Языки мира: Уральские языки. Moscow, 1993, lk 164-173

## Välislingiq
* Pildiq Mäemari rajoonist
* Mäemarikeeline Vikipeediä.
Pill

**Pill** vai **muusigariist** vai **muusigainstrument** om riist, minga saa mängi muusikat. Inemine, kiä mõist häste pilli mängi, om pillimiis. 

Ku pilli helü tekküs puhkmisõ läbi, sõs kutsutas tuud puhkpillis, ku hellü tegeväq keeleq, sõs om tuu kiilpill, ku helü tekütämises piät midägi lüümä, sõs om tuu lüükpill. Vahtsõmbal aol om tett ka pille, miä tekütäseq hellü elektroonilidsõlt.

Katõgooria:Muusiga
Modern Talking

**Modern Talking** oll' s'aksa süntesaatoripopi duo, kohe kuuluvaq Andersi Thomas ja Bohleni Dieter. Näide muusika kotsilõ om üteld, et tuu om europop. Näid om peet S'aksamaa kõgõ edokambas popduos ja näil om olnuq õigõq mitu hitsinglit, miä ommaq joudnuvaq pall'odõn maiõn top viie hulka. Ka Eestin oll' Modern Talking 1980-ndil aastil pall'odõ lemmikansambli. 
 
Modern Talkingu kuulsambidõ laulõ hulka kuulussõq "You're My Heart, You're My Soul", "You Can Win If You Want", "Cheri, Cheri Lady", "Brother Louie", "Atlantis Is Calling (S.O.S. for Love)" ja "Geronimo's Cadillac".

## Albomiq
* *[[The 1st Album (Modern Talking album)|The 1st Album]]* (1985)
* *[[Let's Talk About Love (Modern Talking album)|Let's Talk About Love]]* (1985)
* *[[Ready for Romance]]* (1986)
* *[[In the Middle of Nowhere]]* (1986)
* *[[Romantic Warriors]]* (1987)
* *[[In the Garden of Venus]]* (1987)
* *[[Back for Good (album)|Back for Good]]* (1998)
* *[[Alone (Modern Talking album)|Alone]]* (1999)
* *[[Year of the Dragon (Modern Talking album)|Year of the Dragon]]* (2000)
* *[[America (Modern Talking album)|America]]* (2001)
* *[[Victory (Modern Talking album)|Victory]]* (2002)
* *[[Universe (Modern Talking album)|Universe]]* (2003)

Katõgooria:S'aksamaa ansambliq
Katõgooria:Popansambliq
Permikomi Piirkund

**Permikomi Ringkond** (permikomi keelen *Перем ладорись Коми кытш*, vinne keelen *Коми-Пермяцкий округ*), kuni 2005 **Permikomi Autonoomnõ Ringkond**, om Vinnemaa Permi krai osa. Pääliin om Kudõmkar.
Kandsimägi (Kiräpää)

**Kiräpää kandsimägi** om mägi Võro liina küle all Kiräpääl.

## Parhilla
Kandsimägi um praegutsõl aol õnnõ üts veidüq korgõmp kotus Võro-Tarto vana maantii veeren. Kaugõst paistus õnnõ ütsik tükk müürü. Mäe päält võit häste nätäq Võro liina ja Võhandu jõkõ. 

## Aoluust
14. aastasaa edimädsel poolõl oll' Kandsimäe pääl Tarto piiskopi liin. Joba 1322. aastagal käve leedulaisi vürst Gediminas sääl ja lahksõ liina maaha. Peräst tetti kants jälki kõrda ja Jüriüü aigu oll' sääl s'akslaisi pääkortin. Edimäst kõrda häotediq liina 1558. aastagal, ku ordu ja piiskopi meheq s'oo palama pannivaq ja noidõ perrä tullivaq vindläseq, kiä viil lahivaq. Hulka aigu ildampa, 1627. aastagal, Roodsi aol, nakati kantsi säädmä, a 1656. aastagal lahoti tuu peris ärq ja inämp es säädäq. Tiidäq um viil, et Roodsi kuning Karl katõtõistkümnes olnuq 1701. a. talvõ Kiräpääl. Peräst Võro liina tegemist nakati varõmist kivve ärq vidämä ja ao minnen jää es muud midägi perrä ku õnnõ nuuq jupiq mis nätäq ummaq.

## Ehitüs
Kiräpää loss oll' tett maakivvest ja savikivvest. Teiväq taa tüü talopojaq. Ku perräjäänüq müüre häste kaiaq, sõs um nätäq, et s'oo om ilostõ tett, kunstiperätselt. Edimäne osa oll' majalinnus. Tuulõ nakati sõs vahtsõmbit tornõ ja müüre mano tegemä. Lõpus saanuq 45 m kõrda 45 m külgiga kruut.

Katõgooria:Põlva kihlkunna mäeq
Zetod

**Zetod** om ansambli, kon mängväq pilli ja laulvaq viis Setomaalt peri nuurtmiist. Näide mängmisviisi üteldäs "punklooris", taa om sego rahvalaulust, rokist ja pungist. Poisiq laulvaq õnnõ seto keeli.

Ansambli Zetod nakas' kuun mängmä 2003. aastagal. Algusõn olliq sääl Vabarna Jalmar, Linnusõ Artur, Viskari Jaanus ja Purika Alar, a edimädse helütsõõri "Lätsi vällä kaema" pääl, miä tull' vällä 2005. aastaga suvõl, mängse trummi joba Puurmaa Heimar. Tuus aos nä olliq üles astnu joba uma poolõlsaal kõrral, näütüses esiki Villändi folgil.

Zetod ommaq vällä andnuq säidse albummi, mink siän om ka üts' *live*-album. Tõõsõ tsõõrigu "Lätsi tarrõ tagasi" (2008) laulvaq ka naasõq – Tsibihärbläseq. Taa albumigaq saiq nääq väega popis ja saiq Aastaga Etno/Folk Artisti avvohinna. Soomõn pääle võet album "Lätsi sanna" valiti 2010. aastaga kõgõ parõmbas etno-/folkalbumis, "Lätsi kõrtsu" võit' seosama avvohinna 2014. aastagal. 

## Diskograafia

### Albumiq

* "Lätsi vällä kaema" (2005)
* "Lätsi tarrõ tagasi" (2008)
* "Lätsi sanna" (2010)
* "Lätsi kõrtsu" (2013)
* "Lätsi liina" (2018)
* "Traadilda live at Treski küün" (2020)
* "Lätsi pitto" (2022)

### Singliq

* "Merekosilased" (2009)
* "Kats sõsar kargasõ" (2009)
* "Lätsi kõrtsu" (2012)
* "Petseri palaminõ" (2015)
* "Siro, siro, sitakõnõ" (2017)
* "Kost Ti Peri" (2022)

## Liikmõq
* Vabarna Jalmar – kitra, karmoška, laul
* Viskari Jaanus – basskitra, laul
* Linnusõ Artur – akordion, laul
* Leima Matis  - kiiga, karmoška, laul
* Küti Martin – trummiq

## Lätteq
* "Setopois'kõisi plaat'" Uma Leht, süküskuu 27. päiv, 2005
*"Üte huuga tettü plaat" Uma leht, hainakuu 13. päiv, 2010

## Välälingiq
*Kodoleht

Katõgooria:Eesti ansambliq
Katõgooria:Setokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Hiiobi Otto

**Hiiobi Otto** (**Ott(o) Hiiop**; 29 (17).12.1865 – 12.02.1950) oll’ Urvastõ kihlkunna viiulimängjä.

## Elokäük
Hiiobi Otto sündünüq  29. (vana kallendri perrä 17.) detsembrikuu pääväl 1865 Helme kihlkunna Patkülä valla Talva talon, a elli eloaig Urvastõn. Tõsõq kutsiq tedä mitmõ nime perrä: lihtsähe Otto, Talva Otto, kutsuti kah „mulgis“. Käve säidse talvõ Vaabina vallakoolin. Pidi päämädselt põllomehe ammõtit, a umma põldu oll' vähä: ynnõ katõssa hektäri (25 vakamaad). Olnuq ka tulõkassa president, kümnik, ja vallavolimiis.

Hiiobi Otto veli mänge kah viiulit, ni ka lellä- ja tsõdsõpujaq olnuq viiuldajaq. Kar’atsuran sõs kui oll 11-aastanõ, meisterd' edimädse viiuli karmaniväidsegä haavapuust. Sai määntsegi viiuli muudu mässätüse valmis ni õkvalt nakas' mängo opma. 16-aastadsõlt mänge tä joq ostõdu viiuli pääl ja oll' tundsa saajopillimiis. 

Ildampa, kuq Hiiobi Otto Tartun käve, opsõ tan tõist viiulit mängmä ja opas' tuud umalõ paarilisõlõ, Joakiti Kristjanilõ, kinkaq mängseväq ütenkuun inne edimäst ilmatapõlust. Viil juhtõ tä umasäetüt kuuri, kon oll' kuun kuus miist, kiä mängseväq lyytspilli ja viiuliid. Esiq mänge tä kokko kandlõ, duurkandlõ ja klavõriga.

Tampere Herbert tähend’ 1936. aastal timält üles 100 luguhust. Pulsti August võtsõ timält üles 5.-6. lehekuu pääväl 1937. aastal pääliinan 14 luguhust:
1. Labajala valts
2. Rida Juku – eritants
3. Savikoja venelane – eritants
4. Üits taht immä
5. Nummerpolka
6. Eesti kassatsk
7. Kolmepaari tants – eritants
8. Ma lõõri niiku lõoke – polka
9. Tütärlatsõ linnukesõ – polka
10. Mäe otsas Tuule talos – eritants
11. Oles mul üits naisenäru
12. Oh, sina vigur viinakene
13. Pill-pomm, pill-pomm Pikku Vassa – polka
14. Sikusarve lugu


## Lätteq
* A. Pulst Mälestusi muusika alalt, ETM fond nr. M 231:1, Säilitusühik nr. 23
* ERA, Foto 530, fotograaf P. Parikas
* Varblane, Marju. 2007. Urvaste viiuldajad Otto Hiiop ja Kristjan Joakit ning nende repertuaar" Seminaritöö. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia

## Välislingiq
* http://tarkadekivi.wordpress.com/urvaste-viiuldajad-ott-hiiop-ja-kristjan-joakit/
* http://tarkadekivi.wordpress.com/urvaste-viiuldajad-ott-hiiop-ja-kristjan-joakit/noodiraamat-urvaste-viiulilood-otto-hiiop-ja-kristjan-joakit/

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti küläpillimeheq
5. aastagasada

**5. aastagasada** om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl 401 ja lõpõs 31. joulukuu pääväga 500.

Katõgooria:5. aastagasada
Kiiora

**Kiiora** om 2010. aastaga suvõl kokko saanu' nuuri muusikidõ punt, kiä tollõst aost sääntse nime all üteh mängvä'. Tah pillimängupargih mängse' kõgõpäält Luhamaa vele' Leima Laurits ja Leima Matis (Zetodõ kiigamiis) ni Tsätski nulga näio Ämariku Evelin, a 2017. aastagast tõmbas karmoškat Seto Kuningriigi pillimiis Jürisoni Margret, kiä om peri Irboska nulgast. Kiiora mäng seto tandsomuusikat, hindä kirotõt pallo ja ka' hõimurahvidõ muuskat. 2012. aastaga detsembrih saiõ valms näide edimäne tsõõrikplaat "Püdsäjüräjidõ pido".

Kiiorah mängvä':
* Leima Matis - kiiga, karmoška, pardsipill, laul
* Leima Laurits - kitra, laul
* Jürisoni Margret - karmoška, laul

## Välislingi'
* Ansambli vastne kodoleht
* Ansambli kodoleht (2013) Internet Archive'in
* Kiiora lask´ vällä vahtsõ tsõõrigu‘ Tartu Ekspress
* FOLGIALBUM. Kiiora. ERR

Katõgooria:Eesti ansambliq
2014

**2014. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10227.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2014 Osulan

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* Kõivo Madis, füüsik, kiränik ja filosuuf

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
2014
Palu Jaan

**Palu Jaan** (sündünüq 1882. aastagal) oll’ Kihnu viiolimängjä. Talvitsõl aol oll’ tä kängsepp ja suvõl meremiis kivilaiva pääl.

Peri Linaküläst. Viiolit naas’ tä mängmä, ku oll’ 10–12-aastaganõ. Algusõh täl uma pilli es olõq. Unol oll’ viiol olõmah külq, a tuud Jaanil puttuq es lastaq. Nii naas’ Jaan hindäle esiq uno pilli perrä viiolit tegemä. Päämine tüüriist oll’ tuu jaos luitsaväits.

Jaani viiol sai kuusõ- ja saarõpuinõ. Edimätseq luuq oppõ tä unolt ni tõisilt vanolt mängjilt. Kõgõ parõmb pillimiis oll’ sõs Ull Peeter, kiä mänge viiolit rusikkinnastõh. Peetre käest oppõ Jaan kõgõ inämp lukõ. Esiq mõtõl’ Jaan hindäl vast 50 luku ollõv – labajalavalsiq, polkaq, reinlendriq, krakovjak jt. Hindä tet lugu om „Ranna reinlender“.

Palu Jaan oll’ tunt pulmapillimiis. Tuu iist tä rahha es võtaq. Koolih käve pillimiis õnnõ kats’ kuud, a mõist’ iks kirotaq ni rehkendäq. A. Pulst kirot’ timä kotsilõ nii:
„Pillimiis om keskmist kasvo, sälg sirgõ, nägo ümärik, näoilmõq vaiknõ, pehmeq, mõtlik, tasanõ. Hiussõq valsjadsõq ja puul päälakõ pal’as. Habõnidõ asõmõl ommaq nõna all piinüq vurruq. Liikmisõh om viioldaja pikäline, a  viiolimängoh välle. Mängeh kaes uur’vahe kullõjalõ vasta.“

Palu Jaani luuq, miä 1937. aastagal üles võetiq:

1.	Kalamiis (eritands)

2.	Nelläpaari (eritands)

3.	Ratas (eritands)

4.	Sõrmõlugu (eritands)

5.	Kingu valts (labajalavalss’)

6.	Tibojalg (labajalavalss’)

7.	Seli kõrdsi Jüri (labajalavalss’)

8.	Laasi poiss (labajalavalss’)

9.	Puusaluu (labajalavalss’)

10.	Susi aia takah (labajalavalss’)

11.	Kotlepa polka

12.	Lõolugu (labajalavalss’)

13.	Oh, sedä pito ja põlvõ (labajalavalss’)

14.	Liivä Manni (labajalavalss’)

15.	Koego valss’ (labajalavalss’)

16.	Hiir’ karas’ (eritands)

17.	Kulli elo (polka)

18.	Aado polka

## Lätteq

(Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum, August Pulst, Fond nr. M 234:1, „Mälestusi muusika alalt“, säilitusühik nr. 25, lk. 792 – 793).

Ümbre pant kogost „Pärnumaa viiuldajad Teine“, lk. 7.

Katõgooria:Kihnlasõq
Katõgooria:Eesti küläpillimeheq
Kivisild (Tarto)

**Kivisild** oll' Tarton 1784–1941 parhilladsõ Kaar'silla kotussõ pääl olnuq sild. Klassitsistlik sild oll' ehiteld Liivimaa meistre Siegfriedeni J. Carli projekti perrä  ni ehitüsmeistre Zaklowsky Johanni abil aastagil 1779–1784. Ehitämisel kaotõdi ärq Imäjõõ põh'apoolinõ kõrvalinõ harojõgi ja Holmi saarõst sai Imajõõ põh'apoolinõ perv. Sild oll' kavva ainugõnõ kivist sild Baltikumin.

Silla keskmäne jago oll' puust ja ülesnõstõtav, ja tuu tekk'  laivaliikmisõ võimaligus. Katsa värehtikaarigaq Kivisild oll' 5,6 miitret laiu, väreht'ikaare man 4 miitrit laiu, ja tuu ehitämise pääle läts' umbõs 3000 graniitplokki. Kivisild sai valmis 16. süküskuu pääväl 1784. 

Silla raatusõpoolidsõ saina pääl olliq kats kivist tahvlit śaksa- ja ladinakeelitside tekstegaq: SISTE HIC IMPETUS FLUMEN CATHARINA II IUBET CUIUS MUNIFICENTIA HAEC MOLES IN COMMODUM PUBLICUM EXSTRUCTA LIVONIAQUE PRIMO PONTE LAPIDEO ADORNATA MDCCLXXXIII ('"Jõgi, piäq siin umma vuulu," käsk Katariina II, kink heldüsest seo sild om ehiteld ja kiä om Liivimaad ilostanuq edimädse kivisillagaq aastagal 1783').

Silla õdagupoolõ häöt' 1941. aastagal ärq Nõukogude Liido syavägi, hummogupoolinõ sillakaar' häädü 1944. aastagal.

## Kaeq viil
* Kaarsild (Tartu)

## Välislingiq

*Kivisillast Tarto liina kodolehel
*Pilt Johann Christoph Brotze kollektsioonist:  Die Dorptsche Steinerne Brücke. Ein Denkmal der grossen Wiederherstellerin Dorpats. 1800 [ Eduard Philipp Körber; die Ansicht].
*Vinnekeeline hariv portaal Tarto liinast - Kivisild

Katõgooria:Tarto sillaq
Oksaneni Sofi

**Oksaneni Sofi-Elina** (sündünüq 7. vahtseaastakuu pääväl 1977 Jyväskylän) om eesti juurigaq Soomõ kiränik. 2008. aastagal sai Oksanen uma romaani "Puhdistus" ("Puhastus") iist Finlandia kirändüsavvohinna.

Oksaneni Sofi om opnuq Helingi Ülikoolin kirändüstiidüst ja Helsingi tiatrikoolin näütekirändüst. Timä mõlõmbaq edimädseq raamaduq, romaan "Stalini lehmäq" ja edimält näütemängon ja ildampa romaanin ilmunuq "Puhastus", jutustasõq Eestist ja iist'läsist. Oksanen lubasi samal teemäl kirotamist ka tulõvigun jakadaq.

Arvamiisi "Puhastusõ" raamatust om olnuq egäsugutsit. Oksaneni om kitet Eesti aoluu käsitlemise iist ja taast tõisilõ rahvilõ kõnõlõmisõ iist.  Tedä om ka süütet Nõvvokogo Eesti elo üteülbälidsen kujotamisõn. Ummohtõ om Oksaneni tüüq olnu populaarsõq ni raamatin ku ka  lavastusin.

Oksanen om toimõndanuq ka mitmin lehin ja kirotanuq ütiskunnast ja poliitikast. Aokiränikkõ Hietaneni Leenat ja Bäckmani Johanit, kiä ommaq ütlenüq, et Eesti läts' Nõvvokogo Liito esiq umast tahtmisõst, om Oksanen võrrõlnuq holokausti eitäjidegaq.

Sofi Oksanen om ka gooti subkultuuri avvostaja. 

## Dokumentaalitüüq
* Paju Imbi ja Oksaneni Sofi (toim.) "Kaiken takana oli pelko. Kuinka Viro menetti historiansa ja kuinka se saadaan takaisin" WSOY 2009

### Romaaniq
* "Stalinin lehmät" 2003
* "Baby Jane" 2005
* "Puhdistus" 2008
* "Kun kyyhkyset katosivat" 2012

### Näütemängoq
* "Puhdistus" 2006
* "High Heels Society" 2008

### Artikliq
* Lugu Sitakoti Matsist, vabadusest ja orjusest, Postimees, 30. joulukuu pääväl 2009

## Oksaneni tüüq [[Eesti tiatri|Eesti tiatrin]]
* "Puhastus" (Tiatri Vanõmuinõ; tõlk Kruusa Kalju; lavastus Smithi Liisa; edeetendüs 18. süküskuu pääväl  2010)

## Avvohinnaq
* Finlandia kirändüsavvohind 2008
* Kalevi Jäntti avvohind 2008
* Kristiina Instituudi aastaga Kristiina 2008
* Waltari avvohind 2008
* Varjo-Finlandia 2008
* Runebergi avvohind 2009
* Postimehe aastaga inemine 2009
* Maarjamaa Risti IV klassi hääteomärk 2010
* Põh'amaiõ Nõvvokogo kirändüsavvohind 2010

Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Määne om seo maa?

**"Määne om seo maa?"** om albom, kon pääl ommaq edimädselt (2008) ja tõsõlt (2010) Umalt Pidolt ja inne mõlõmbat pito peet Uma Laulu võigõlusõlt kor'atuq lauluq. Albom om ilmunuq 2013. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Kõrvipalu loometalu ja Võro Selts VKKF.

Albomi pääl om kokko 19 laulu. Plaadiga om üten vihk laulusõnnoga.

## Lauluq

#"Inemise' omma' eläjä'" (Pehu Jaan, Contra)
#"A mille?" (Rahmani Jan, Rahmani Jan)
#"Hoituminõ" (Kalla Urmas, Kalla Urmas)
#"Võro kiil" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo)
#"Valgust henge" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo)
#"Tii" (Pilvre Glen/ Pajusaarõ Priit, Ilvese Aapo)
#"Suvi" (Kalkuni Mari, Panga Milvi)
#"Puupää rock'n'roll" (Rahmani Jan, Rahmani Jan)
#"Küll ma kasu" (Ööveli Priit, Ööveli Priit/Contra)
#"Lodi tuu ja lodi vii" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo)
#"Sadamise'" (Kalla Urmas, Kalla Urmas)
#"Haanja miis" (rahvalik, Räppo Jaan)
#"Määne om seo maa?" (Rahmani Jan, Rahmani Jan)
#"Kõnõtraat" (Rahmani Jan, Rahmani Jan)
#"Kodomäng" (Paiu Aare, Wimberg/Contra)
#"Pristan" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo/ Tõemäe Triin)
#"Võromaa laulu'" (Pajusaarõ Priit, Ilvese Aapo)
#"Leelo" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo)
#"Är' ei lää'" (Volmeri Hardi/ Jürlau Roald, Kaplinski Jaan)

Katõgooria:Võrokeelidseq albomiq
Katõgooria:2013 albomiq
Mansiq

**Mansiq** (vanõb vinneperänõ nimetüs *voguliq*, vinne keelen *вогулы*) om soomõ-ugri rahvas, kiä eläseq Hante-Manssõmaal  ja Jekaterinburgi oblastin  Vinnemaal.
Esiq nimetäseq nääq hinnäst maan´s´i, maan´s´i maahum, män´ s´. Naabriq, handiq ja süräkomiq nimetäseq näid voguliis', miä vinne keelega om levinüq laembalt. Edimäst kõrda om mansõ tähendet 1396. aastaga Vinne kroonikan vogulidõ nime all.
Mansiq kuulusõq riiklikult tunnustõduisi Vinnemaa väikeisi põlisrahvidõ hulka. Hantõ-Manssõ autonoomilidsen ringkunnan ommaq handi ja mansi kiil ammõtliguq keeleq vinne keele kõrval. 

## Mansi kiil
Mansi kiil kuulus soomõ-ugri kiili ugri harro.

## Aolugu
Edimält elliq mansiq Uuralidõ õdagunõlvul, a 11.–14. aastagasaal ajjõq komiq ja vindlädseq nääq tõsõlõ poolõ Uuraliid.

Mansiq ommaq olnuq Vinne võimu all 16. aastagasaast pääle, ku Timofejevitši Jermak saiõ suurõ osa Õdagu-Tsiberist Vinne kontrolli alaq. Joba 17. aastagasaal ület' vindläisi arv näide kodomaal mansõ hindä arvo. 18. aastagasaal mansiq ristiusostõdi, a tuu jäie pääas'aligult formaalsõs.

Mansiq ommaq olnuq Vinne ja Nõvvokogo võimost tugõvambalt mõotõduq ku näide põh'anaabriq handiq, tuuperäst ommaq nääq viimätsist rohkõmb vindläisi sekkä assimiliirünüq. 60% näist pruuk umavaihõl kõnõldõn vinne kiilt.

Siskiq om näide arv järgemiisi kasunuq: ku 1926. aastaga rahvaloendusõ perrä oll' mansõ 5754, siis 1959. aastagal 6318 ja 1989. aastagal 8279 mansi. 2002. aastaga rahvaloendusõ perrä elliq Vinnemaal 11 432 mansi, 2010. aastaga rahvaloendusõ perrä 12 269 mansi.

Nahvtalövvükotussidõ käükivõtmnõ Hantõ-Mansõmaal 1960ndil tõi üteh lajalidsõmba siserändämise lainõ Nõvvkogoliidoh perähn Tõist ilmasõta. Tuuperäst jäie hantõ ja mansõ osatähtsüs väikeses ni näid om parhilla veidü inämb ku üts protsent ringkunna inemeiisist.

## Kirändüs
Nõvvkogoliit tugõsi mansi rahvusligu kirändüse välläandmist. 1931 luudi mansi kiräkiil ladina tähistü, 1937 slaavi tähistü põh'a pääle.

Üts viimädse ao tundsambit mansi kiränikke om Šestalovi Juvan.

## Usk

Manse põlidsõ uma usu kõgõ korgõmb jummal om Numi-Toorum, kiä esi maailma asjohe pall'o putu-uiq. Timä säidsmes poig Mir-susne-hum vai Ilma Kaeja Miis' kaitses egäpäävädselt maailma. Numi-Toorumi lats om ka kahr, kiä oma tulnuq taivast maa pääle elämä. Numi-Toorum om tuntu ka handi rahva siäh.

Katõgooria:Soomõ-ugri rahvaq
Nõglapai

**Nõglapai** (e. k. *astelpaju*) om kasvotiidelisõh mõttõh hõpõpuuliidsi sugukunda kuuluja puhm vai puu.
Ahtabah tähendüseh om tego hariligu nõglapaiugaq (ld. k. *Hippophae rhamnoides*), laebah tähendüseh nõglapaiu perregaq.

## Nõglapaiu pereh
Päält hariligu nõglapaiu arvatas perrehe kuuluvat viil kuus' tõugu:
# Ld. k. *Hippophae goniocarpa*
# Ld. k. *Hippophae gyantsensis*
# Ld. k. *Hippophae litangensis*
# Ld. k. *Hippophae neurocarpa*
# Paiulehine nõglapai (ld. k. *Hippophae salicifolia*)
# Tiibedi nõglapai (ld. k. *Hippophae tibetana*)
Kõik perrehe kuulujaq omma puidsõq kasvoq.

## Vällänägeminõ

Nõglapaiu puhmo korgus om 3–9 m. Ossaq ommaq nõklugaq. Leheq linõaalsõq, 0,5 tsendimiitrit lajaq ja 3–8 tsendimiitrit pikäq, hõbõhõdsõlt hahkjashaljaq.
Nõglapai om katõkualinõ kasv, imätseq ja esätseq häiermäq ommaq erälde kasvõl. Imätsil ja esätsil kasvõl om võimalik vahet tetäq ainuütsi häiermäurbõ perrä. Imätsel häiermäl olõ-õi kruun'lehti, nätäq ommaq õnnõ kõlladsõq imäkotõ suuq. Esätsidõ häiermidõ kruun'leheq ommaq pruunikadsõq, suumja kattõgaq.
Vil'ast om väikeise õlirikkidõ siimnidegaq lihalinõ luuvili. Värvüs tõõsõndõlõs kultuur'sordõl paatjadsõst pihlõdsõ ja verväniq. Vil'aq kimmütüseq tihtsähe ja kimmähe kasulõ, miä tege saagi kor'stamisõ keerolidsõst.

## Kasumisõ ala
Luudusõh kasus nõglapai Õuruupast Tsiberi, Hiina ja Põh'a-Indianiq.

## Kasvataminõ
Harilik nõglapai om ainukõnõ nõglapaiu perrehe kuuluja tõug, minkast arõtõt sortõ seeniq aoniq vilju saamisõst kasvatõdas. Vaihtõpääl õdagumaailma jaost unõhtusõhõlma vaonuq kasv avastõdi vahtsõst 1930. aastakkõ Vinnemaal Barnaulih asujah Tsiberi aiandusinstituudih. Eestih om naat nõglapaiu tüüstüsligult kasvatama ni mar'ost tetüssit tegemä viimädsel aastakümnel. Siih tettüq nõglapaiu krõpsiq ommaq Roodsih müügil. Kittäq ommaq naaq saanuq kaq Pariisi, S'aksamaa ja Taani laatõ pääl. Pritsõl'ma om naat Pihkva ja Amstõrdami turgu.

## Tarbõndaminõ
Taa om mitmõkeskene maatüükultuur', mink kasvataminõ om ütlemäldäq keskkunnahoitlik ni suurõbat ossa kasvost saa eri viisõl tarbõndaq. Kodaiduh kasvatõdas nõglapaiu ku ehtepuud ja mar'apuhma. Õt tä om mullastigu suhtõh veid'oqnõudlik, om katsõtõt perätüide palajakivikaibõtustõ hal'astamist nõglapaiugaq. Nõglapaiu mar'aq ni siimnist tett õli ommaq tervüsliguq. Tarvitõdas mitmidõ paatskatuisi tegemisõst.

Katõgooria:Puuq
Katõgooria:Viläpuuq
Katõgooria:Mar'aq
Savvuritsik

**Savvuritsik** om eelektrisäedüs, mis nakas andma häiret, kuq tarrõ om tekkünüq savvu. Tuu av'tas arq hoita huunõ palamaminemist.
Savvuritsik säetäs lakkõ (mitte saina pääle), hüä olõsiq, ku tarõ keskpaikaq, koridorih magamistarõ lähkohe. Ümbre savvuritsigu piat olõma kõkõ veideb puul miitrit vapa ruumi. Elo- ja magamistarõ savvuritsik and tiidäq nt televiisori palamaminemisõst, päst tulõkah'o iist, mis või algusõ siaq kündlest vai sigaretist. Savvuritsikat panda-ai küüki, vannitarrõ vai sanna, selle õt sis või tullaq võlss'häirit.

Katõgooria:Eelektririistaq
ESTCube-1

**ESTCube-1** om Eesti tudõngidõ ja gümnaasiumiopilaisi abiga tett ja üles linnutõt Eesti edimäne Maa satõlliit. Satõlliit viidi Maa orbiidilõ 7. lehekuu pääväl 2013. 

## Kaeq viil
* ESTCube-2

## Välislingiq

* estcube.eu – projekti ammõtlik leht
* Blogi – Tudengisatelliit : FYYSIKA.EE uudisportaal

Katõgooria:Tiidüs
Raatus

**Raatus** (s'aksakeelitsest sõnast *rathaus* - raadimaja) oll' vanast (ja om mitmõn paigan s'oo ilma aigogi) maja, kon käve kuun liinavalitsus (raat).

Katõgooria:Huunõq
Paramore

**Paramore** om Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä tull' kokko 2004. aastagal.

## Liikmõq
* Hayley Williams 
* Taylor York 
* Jeremy Davis 

## Albomiq

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike ansambliq
Katõgooria:Rokkansambliq
Kikkamari

**Kikkamari** (ladina k. *Empetrum*) om kasvõ pereq kanariguliidsi sugukunnast. Taad tundas timä mustõ piinüide marjo perrä, miä kasusõq suun. Kikkamar'aq ommaq tävveste mustaq ja inämbüisi mustikist vähämbäq. Naaq ommaq tävveste süüdäväq mar'aq, õnnõgi vähä vesitsembä maiguga ku mustigaq. Eestin inämbüisi teedä-äi, et kikkamarjo või süvväq, a mõnõq põh'amaa rahvaq, näütüses saamiq, ommaq naid kõik aig söögis pruuknuq. Soomõn tetäs kikkamar'ost näütüses veini ja mahla, midä või ka poodõst löüdäq.

Katõgooria:Mar'aq
Aruküla

**Aruküla** om alõvik Harjo maakunnan, Raasiku valla keskus. Elänikke arv om 2156 (saisoga 1.01.2022).

Läbi alõvigu lätt Talliin-Tarto tsihin raudtii.

Katõgooria:Raasiku vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Uibu

**Uibu** (**aid-uibu**, *Malus domestica*) om küländ matal, 5–12 miitri korgunõ viläpuu, mink vili om upin.

## Aolugu ja periolõminõ
Inemiseq naksiq uibit kasvatama umbõs 20 000 aastakka tagasi ja tuuga või taa ollaq maailma edimäne kodostõt kasv. 
Aid-uibu luuduslidsõs iinkäüjäs peetäs mägi-uibut (*Malus sieversii*), miä kasus Õdagu-Hiinan Xinjiangin ja Kesk-Aasian. Tuun kandin, Kasastanin, om ka Almatõ liin, mink nimi tähendäs uibut. 

Eestin om uibu kõgõ hariligumb ja külmäkimmämb viläpuu. Om teedäq, et uibit kasvatõdi Eestin kluustridõ man jo keskaol. te.

## Levik
Mõtsikult kasuvit uibusortõ tundas umbõs 33. Nuuq kasusõq kõik põh'apuulkeräl, Õuraasia ja Põh'a-Ameeriga parranvüün. Kultuurkasvo, aid-uibut, kasvatõdas tuuvasta terve ilma parranvüün ja ka lähküntroopikan. 

## Kaeq viil
*Upin

Katõgooria:Viläpuuq
York

**York** om ülikooliliin ja Põh'a-Inglüsmaal, kotussõ pääl, kon Ouse'i ja Fossi jõgi kokko saavaq. Timä aolugu om pia 2000 aastakka pikk ja väega kirriv. Pikkä aigo oll' tä Inglüsmaal tähtsüse poolõst tõõnõ liin pääle Londonit. Täämpädsel pääväl tuu nii inämb ei olõq. 

Yorkin eläs umbõs  154 000 inemist. Liinan om pall'o väiksit katõkõrdsit savikivimajjo. Keskliinan om alalõ pall'o vanno huunit ja noidõ ümbre väega pikk ja hään kõrran liinamüür.

Yorkin om tähtsä kotussõ pääl olnuq raudtiitüüstüs (rongiehitüs ja -remont) ja sokolaaditüüstüs (tast om perit näütüses *KitKat* ja *Yorkie bar*). S'oo ilma aigo ommaq tähtsäq turism, haridus ja meditsiin.

## Haridus
Yorki Ülikuul (*The University of York*) mõotas liina ello peris pall'o. Ülikooliliinak om liina lõunõveeren Heslingtoni külän ja põrõhõlla ehitedäs tedä viil suurõmbas. Mõnõq osakunnaq ommaq ka peris liina keskel aoluulidsõn Kuninga mõisan (*King's Manor*). Aastani 2006 oll' Yorki Ülikuul ainukõnõ ülikuul liinan. 2006. aastagal sai Yorki Pühä Johannõsõ Ülikuul (*York St John University*), miä inne oll' Leedsi Ülikooli kolledž, kah ülikooli staatusõ. Viil om Yorkin Õigustiidüse Ülikooli (*The University of Law*) üts osakund (tollõl ülikoolil om osakundõ mitmõn Inglüsmaa liinan). Yorki Ülikooliga om köüdet viil korgõlt hinnat Hulli ja Yorki Meditsiinikuul (*Hull York Medical School*). 

Katõgooria:Ütiskuningriigi liinaq
Ploomipuu

**Ploomipuu** (*Prunus domestica*) om viläpuu, mink vili om pluum. 

## Kaeq viil
*Pluum

Katõgooria:Viläpuuq
Vislapuu

**Vislapuu** vai **visnapuu** vai **kirsipuu** om viläpuu, mink mari om vislamari. 

## Kaeq viil
*Vislamari

Katõgooria:Viläpuuq
Vislamari

**Vislamari** vai **visnamari** vai **kirss** om puuvili, vislapuu mari. 

## Kaeq viil
*Vislapuu

Katõgooria:Puuviläq
Katõgooria:Mar'aq
Konsapi Paul

**Konsapi Paul** elli 1886-1946. Oppas latsile laulõ ja muusikat Valgjärve, Voldi, Tarto kuulin.

http://www.geni.com/people/Paul-Konsap/6000000005940909548?through=6000000005940909232
Pipõrkuuk

**Pipõrkuuk** vai **vehverkuuk** om kuuk vai präänik, miä om tett tsiirobiga makõs tettüst ja kõvva vürdsitedüst tainast. Pipõrkoogiq ommaq harilik joulõ aol, a om aoluulisõlt olnuq kah tähtsä tõisil tähtpäivil. Taa om harilk makjus terven Põh'a-Euruupan.

Pipõrkoogi retseptiq ommaq esiqsugumaidsin kultuurõn esiqmuudu. Pipõrkoogiq omaq hariligult pruuniq. Sagõhõhe ilostõdas pipõrkuukõ päält valgõ vai ka värmilidse tsukrujauhkõsõst ja munavalgõst tettü vaaba ehk glasuuriga. 

Pipõrkoogõl om arvat olõvat nõidlidsõq umahusõq. Om kujonuq kombõs kah pipõrkoogõst tetäq väikuid majakõisi. Seo kommõq om peri S'aksamaalt ja levinüq parhillatsõs üle ilma. 

*[ENE: Piparkook.](https://web.archive.org/web/20131017165038/http://files.ene.test.finestmedia.ee/ENE%206.%20k%C3%B6ide.%20Pais%E2%80%93Rumo%20(1974)/NENE6_page_0135.jpg)

*Piparkoogimaania: Ajalugu.

Katõgooria:Söögiq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2014. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2014. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne viies aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri. Toimõnd' Reimanni Nele.

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:2013 raamaduq
Kaika suvõülikuul 2013 Moosten

2013. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Põlva kihlkunnan Moosten 9.–11. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Kalla Urmas ja pääkõrraldaja oll' Mooste vallavanõmb Needo Ülo. Suvõülikooli tegemiseq olliq Mooste mõisa huunin.

## Kava
### Riidi, 9. põimukuu päiv
12.00 Kokkosaaminõ, kirjapandminõ Mooste koolimaja man

13.00 Lõunasüük

14.30 Suvõülikooli vallategemine koolimaja man

14.45-16.15 Tuur mõisa pääl. Rahvamuusikamaja, viinakoda ja meistride kuaq.

14.30–18.00 Loenguq koolimajan

16.30 Kiristäjä Arvis. Mooste valla muinasmälehtüseq

17.00 Punninge Vello. Rasina mõisa

17.30 Sildoja Krista. Pulsti August, rahvaviite korjaminõ Mooste vallan edimädsel Esti aol 

18.00 Pintsaarõ Asta. Vahtra Jaan ja Kauksi Perävalla lugu

18.30 Lepiski Arvi. Miilva suu ja timä tsirguq 

19.00 Tegemiseq Veskitiatri man
:- Raudoja Ahto näütäs Seto instituudi välläandit
:- õdagusüük välän (lambaliharuug väläkatlast)
:- muistitside kivipilte näütüs
:- Tal'na Võro Seldsi lauluansambli Liiso tervütüs
:- tõrvaajaminõ 
:- uma kandi pillimeheq tõmbasõq lõõtsa (Ojasaarõ Toomas jt.)
:- Tal'na võrokõisi näütemängopark Tungõl oppas tahtjilõ vahtsõt tükkü
:- suidsusannaga tutvassaaminõ, vihategemine, sannankäümine

Latsikoolitus loengidõ aigo.

### Puulpäiv, 10. põimukuu päiv

8.00 Hummogusüük koolimajan.

9.00 – 12.30 Loenguq koolimajan. 

Kellä 9-11 Esti veidembüs- ja paikkundliidsi kiili ütisüse tellitüq ettekandõq: 

9.00 Allasõ Tiia. Võro keele oppus Vana Võromaa kool'en

9.30 Fastrõ Mariko. Võro keelepesä

10.00 Reimanni Nele, Hõrna Aare. Seto keele oppus Setomaal

10.30 Palikova Oksana. Peipsi veere vinne kiil

Kellä 11-13 suvõülikooli keeleloenguq:

11.00 Jüvä Sullõv. Võro-eesti internetisõnaraamat

11.30 Saarõ Evar. Sõna "mõisa" võro kotussõnimmin ja kuis Mooskatsi nimi sinnäq putus

12.00 Kalla Urmas. Mooste valla keele uurmisõst edimädsel Esti aol

Latsikoolitus loengidõ aigo.

12.30 Lõunasüük koolimajan.

14.00 – 18.00 Välläsõit bussiga.

:- Rasina asunikukülä
:- Rasina mõisapark 
:- Märtnä kabõlikotus
:- Aarniku kääpäq

18.00 Õdagusüük koolimajan.

19-st tegemiseq folgikuan

19.00 Näüdätäs vahtsit võrokiilsit välläandit; noidõ siän vahtsõq latsiraamatuq (Võro instituut) ja Pulga Jaani jutta plaat "Letipäälne elu", plaadist kõnõlõs Pulga Jaan esiq.

20.00 Põlva liina esiqtegejide tiatri Kõivo Antsu tüküga "Perändüs"

21.00 Tsimman

:- rahvamuusikakooli pillimeheq mängväq seltskunnatandsa, Sildoja Krista kõnõlõs rahvamuusikakoolist
:- laulõtas rahvalaula ja Podekrati Ülle kõnõlõs Moisekatsi Elohelüst
:- üles astus uma kandi ansambli Julgur

### Pühäpäiv, 12. põimukuu päiv

8.00 Hummogusüük koolimajan.

9.30 – 11.00 Loenguq koolimajan. 

9.30 Lõbu Ragner. Uma (öko)maja

10.00 Saava Astrid. Vesi - elo alos

10.30 Paalmani Kalju. Lina tähendüs Esti aoluun

11.00 Tal'na võrokõisi näütemängopargiga Tungõl opitu tükü ettekandminõ Veskitiatrin

12.00 Suvõülikooli lõpõtaminõ härbäni iin

12.30 Lõunasüük

Latsikoolitus loengidõ aigo.

## Kirändüs
*Kaika suvõülikuul Moosteh 2013. aastaga 9.-11. põimukuud (suvõülikooli leht).

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul

katõgooria:Kaika suvõülikooliq
katõgooria:2013
Bukan

**Bukan** (pärsiä keelen بۆکان) om liin Iraanin Õdagu-Asõrbaidžani provintsin. Tä om Bukani maakunna pääliin. 2012. aastagal elli sääl umbõs 14 000 inemist, päämädselt kurdiq.

Katõgooria:Iraani liinaq
Fermat' väikene teorem

Arvoteoorian **Fermat' väikene teorem** on matõmaatlinõ teorem, miä ütles, et ku algarv *p* ei jagaq terveht arvo *a*, sõs 
: a^{p-1}\equiv 1 \pmod p. 

Katõgooria: Arvoteooria
Analüütiline arvoteooria

**Analüütiline arvoteooria** om matõmaatiga haro, miä uur arvõ (innekõkkõ tervidearvõ) umahuisi analüüsi metodeil. 

## Kaeq viil
Algarv

Katõgooria:Arvoteooria
Tävvelidseq arvoq

**Tävveline arv** om naturaalarv *n*, mink kõrral &sigma;(*n*) = 2*n*.
 
Edimädseq tävvelidseq arvoq ommaq 6, 28, 496, 8128,...

Katõgooria:Arvoteooria
Supertävvelidseq arvoq

**Supertävveline arv** om naturaalarv, mink kõrral &sigma;(&sigma;(*n*)) = 2*n*.
 
Edimädseq supertävvelidseq arvoq ommaq 2, 4, 16, 64, 4096, 65536, 262144 (OEIS A019279).

Katõgooria:Arvoteooria
Chi-ho Yun

**Chi-ho Yun** (**Yun Chi-ho**; korea: 윤치호;尹致昊, 26. joulukuu päiv 1864 Asan, Lõunõ-Korea – 9. joulukuu päiv 1945 Gaeseong, Lõunõ-Korea) oll'  Korea poliitik ja vabahusvõitlõja. 

## Välislingiq
* Emory Ülikuul : Yun Ch'i-ho artikliq, 1883-1943 (English)
* Chi-ho Yuni kiräq (English) 
* Chi-ho Yuni artikliq, 1883-1943 Emory Ülikuul (English)

Katõgooria:Lõunõ-Korea inemiseq
Seo Jae-pil

**Seo Jae-pil**(Korea:서재필;徐載弼, 7. vahtsõaastakuu päiv 1864 Bosung, Lõunõ-Korea - 5. vahtsõaastakuu päiv 1951 Philadelphia, USA) oll'  Korea poliitik, aokiränik ja arst. Tä oll' edimäne korealanõ, kiä sai naturalisats'ooni kõrran Ameeriga Ütisriike kodakundsusõ. Ameerikan tarvit' tä nimme **Philip Jaisohn** vai **Philip Jason**. 

## Välislingiq
* Seo Jae-pil, Pioneer of Enlightenment for Independence KBS (English)
* Seo Jae-pil, a Korean intellectual and activist koreatimes 2010.08.12 (English)
* Jaisohn Was Champion for Korean Independence (English)
* (20) Seo Jae-pil: pioneering reformer, independence fighter koreatimes 2011.12.28 (English)

Katõgooria:Lõunõ-Korea inemiseq
Algarvoteorem

Arvoteoorian **algarvoteorem** om teorem, miä ütles, et 

:\lim_{x\to\infty}\frac{\pi(x)}{x/\ln(x)}=1.

Teoremi ommaq tõõstanuq Jacques Hadamard ja Charles de la Vallée Poussin. 

Katõgooria:Arvoteooria
Kataloonia

**Kataloonia** om autonuumnõ piirkund Põh'ahummogu-Hispaanian Vaihhõmere veeren. Piirkunna suurus om 32 114 kruutkilomiitret (veitse vähämb ku Eesti) ja sääl eläs umbõs 7,6 mill'onat inemist.

Kataloonia põlisrahvas ommaq katalaaniq.

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Hispaania
Erdösi Paul

**Erdösi Paul** (ungari keelen: **Erdős Pál** [erdööš paal]; 1913 – 1996)  oll' ungari matõmaatik.

Katõgooria:Ungari matõmaatiguq
Halmosi Paul

**Halmosi Paul **(Paul Halmos, 1916 – 2006)  oll' matõmaatik, kiä sündü Ungarin, a suurõmba jao elost oll' USAn.

Katõgooria:Ungari matõmaatiguq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike matõmaatiguq
Rieszi Frigyes

**Rieszi Frigyes** (ungari keelen: **Riesz Frigyes** [riiss fridješ]) oll' ungari matõmaatik, kiä elli aastil 1880-1956. Tedä peetäs ütes funkts'onaalanalüüsi klassikus.

Katõgooria:Ungari matõmaatiguq
The Doors

**The Doors** oll' Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä luudi 1965. aastagal Los Angelesin.

## Liikmõq
* Jim Morrison (1965–1971)
* Ray Manzarek (1965-1973)
* Robby Krieger (1965-1973)
* John Densmore (1965–1973)

## Albomiq

**The Doors* (1967)
**Strange Days* (1967)
**Waiting for the Sun* (1968)
**The Soft Parade* (1969)
**Morrison Hotel* (1970)
**L.A. Woman* (1971)
**Other Voices* (1971)
**Full Circle* (1972)
**An American Prayer* (1978)

Katõgooria:Rokkansambliq
Sung Jae-ki

**Sung Jae-ki **(Korea: 성재기;成在基, 11. süküskuu päiv 1967 Daegu, Lõunõ-Korea - 26. hainakuu päiv 2013 Seoul, Lõunõ-Korea) oll' Korea ütiskunnategeläne, kiä saisõ miihi õiguisi iist ja oll' antifeminist. Tä oll' Korea Miihiseldsi (Association of Korean male/남성연대 男性連帶) alostaja. 

2013. aastagal tekk' tä hindätapmisõ  protestis suulidsõ vaihõtegemise peräst.

## Välislingiq
* ''Suicide performance and journalist ethics News Dongah'' (English)
* Body of Sung Jae-gi found in Han River Koreaherald 2013.07.29 (English)
* Police continue search for missing men's rights activist yonhapnews 2013.07.27 (English)
* Seoul ‘Bridge of Life’ Attracts More Suicide Attempts korearealtime 2013.11.08 (English)
* South Korean channel films suicide (English)

## Lätteq


Katõgooria:Lõunõ-Korea inemiseq
Baskiiri kiil

**Baskiiri kiil** (baskiiri keelen *башҡорт теле*) om turgi kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Hummogu-Õuruupan, Baskiirimaal ja tuu naabrimail Vinnemaa Föderatsioonin. Baskiiri keele kõgõ lähkümb sugulaskiil om tatari kiil. Baskiirimaal om baskiiri kiil vinne keele kõrval tõõsõs riigikeeles. 

Vinnemaal mõist' 2002. aastaga rahvalugõmisõ perrä baskiiri kiilt 1 379 700 inemist (noist Baskiirimaal 1 056 900). 

Huulmalda küländ suurõst kõnõlõjidõ arvost peetäs baskiiri kiilt ohostõdus keeles.

2012. aastagal ilmu Vinnemaal baskiiri keelen 168 nimetüst raamatit ja brosüüre kokko 777 300 tükkü.

Baskiiri kiilt kirotõdas 1940. aastagast kirillitsan, minkalõ ommaq mõnõq tähemärgiq mano pantuq. Kuooniq 1929. aastagani oll' pruugin araabia kiri, sis aastil 1929–1940 ladina kiri.

## Baskiiri tähistü

## Kaeq viil

*Baskiirimaa

## Välislingiq

## Lätteq

*Eestikeeline Vikipeedia

katõgooria:keeleq
katõgooria:baskiirimaa
Afrikaani kiil

**Afrikaani kiil** (ka *buuri kiil*, afrikaani keelen *Afrikaans*) om hollandi keelest 17.–18. aastagasaal vällä arõnuq germaani kiil. 

Afrikaani kiil om üts Lõunõ-Afriga Vabariigi ammõtliidsist keelist. Tä sai sääl ammõtligus keeles 1925. aastagal.

Kiilt pruugitas Lõunõ-Afriga Vabariigin ja Namiibian. Lõunõ-Afriga Vabariigin om taa 6,2 mill'ona inemise imäkiil ni taad mõist sääl viil 4 mill'onat inemist. Afrikaani kiil om imäkeeles umbõs 60 protsendil Lõunõ-Afriga Vabariigi valgist inemiisist ja umbes 85 protsendil värmiliidsist. 2001. aastagal oll' afrikaanikeelitsit elänikkõ Lõunõ-Afriga Vabariigin umbõs 13,3%. Namiibian om kõnõlõjit 146 000.   

Afrikaani kiil kujosi päält 1652. aastakka vällä hollandi kolonistõ keelest, arvadaq innekõgõ Lõunõ-Hollandi provintsõ Zeelandi ja Utrechti provindsi murdidõ perrä. 

Afrikaani kiräkiil kujosi vällä 1870. aastil. Inne tuud oll' kiräkeeles olnuq hollandi kiil. Koolikeeles sai afrikaani kiil 1914. aastagal.

Katõgooria:Germaani keeleq
Katõgooria:Lõunõ-Afriga Vabariik
Albaania kiil

**Albaania kiil** (*gjuha shqipe*, *shqip*) kuulus indoõuruupa kiilkunda hulka ja om sääl umaette keelerühm.  Lähäbmat sugulust tõisi indoõuruupa keelerühmiga olõ-õi lövvet. 

Albaanian (3,3 mill'onat kõnõlõjat) ja Kosovon (2 mill'onat kõnõlõjat) om albaania kiil riigikeelek. 

Suur hulk kõnõlõjit eläs ka Montõnegron ja Serbiän (kokko ligi 1 mill'on), Makõdoonian (700 000), Kreekan (140 000), Türgün (300 000) ja Itaalian (90 000). 

Kokko om kõnõlõjit umbõs 6-8 mill'onat inemist.

Katõgooria: Albaania
Katõgooria: keeleq
Maoori kiil

**Maoori kiil** om austroneesiä hummogu-polüneesiä kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõlõsõq maooriq Vahtsõl Meremaal.

2006. aastaga rahvalugõmisõ perrä kõnõli Vahtsõl Meremaal maoori kiilt ku egäpääväst kõnõlõmiskiilt 157 110 inemist (4,1% elänigõst).

katõgooria:keeleq
katõgooria:Vahtsõnõ Meremaa