open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Õuruupa kultuuripääliin

**Õuruupa kultuuripääliin** om Õuruupa parlamendi ja kommisjoni kõrraldõt programm, kon Õuruupa Liido liino valitas ütes aastagas kultuuripääliinos. 

Õuruupa Liit om valinuq üte vai mitu liina Õuruupa kultuuripääliinas jo 1985. aastagast pääle. As'a mõtõq om edendäq ja jovvutaq Õuruupa kultuurõ kirivüst. Vällävalitun pääliinan arõnõs kultuur ja turistõ arv kasus. 

Mõnikõrd või juhtuq, et kultuuripääliin om Õuruupa Liido alast välästpuult: näütüses Norrast ommaq kultuuripääliinaq olnuq Bergen (2000) ja Stavanger (2008).

Eestist om kultuuripääliinas olnuq Talliin aastagal 2011. Tartost saa kultuuripääliin 2024. aastagal ja kõrraldajaq ommaq ütelnüq, et tuu om terve Lõunõ-Eesti sündmüs.

## Kultuuripääliinaq

Katõgooria:Kultuur
Katõgooria:Õuruupa
Soomõ jalgpallikogondus

**Soomõ jalgpallikogondus** mäng Soomõ iist jalgpalli tõisi maiõ vasta. Näide kogondust kutstas ka hellänimegaq *Huuhkajat* (Üükulliq).

Suumlaisi kõgõ suurõmb võit sündü 1922. aastagal, ku nä võidiq Eestit 10-2, kõgõ suurõmb kaotus S'aksamaa vasta 1940. aastagal – 0:13.

Katõgooria:Jalgpall
Katõgooria:Soomõ
Kusi

**Kusi** (ladina keelen *urina*, eesti keelen tiidüsligult ka *uriin*) om vedelik, midä sälgroodsulidsõq ajavaq. Kust tuutvaq neeroq. Kusi kogonõs kussõrmahe ni tulõ vällä kusitist.

## Inemine
Päävän aja inemine vällä 1–1,5 liitret kust. Edimäst vai primaarsõt kust tekkü päävän umbõs 100 kõrd rohkõmb – umbõs 170 liitret, selle et kusi tegünes verest ja kogo inemise veri (ca 5–6 liitret) lätt läbi neere umbõs 300 kõrda päävän.

Rasõhõdsõl naasõl om verd piä poolõ rohkõmb ku muidoq. 
Katõgooria:Bioloogia
Uma hädä

**Uma hädä** vai **uma haigus** vai **menstruatsioon** om naasõ limaskestä imäkuast vallalõ tulõminõ. Sääne asi om naasõl umbõs kõrra kuun – 1 tsõõr kestä umbõs 28–34 päivä. Tsükli vai tsõõri alostusõn juusk 2–7 päävä joosul naasõ imäkuast verd. 

Umahaigusõga või üten kävvüq kõtuhaluq, väsümüs, rõndo hellüs, tujokanõ olõminõ jne.

## Nimeq
Menstruatsiooni kotsilõ om võro keelen hulk ütlemiisi: *kuurõivaq*, *vereväq*, *rõivalidsõq*, *ihovar'otus*, *uma haigus.*
Katõgooria:Inemine
Alavere Mati

**Alavere Mati** (Mati Alaver, sündünüq 21. radokuu pääväl 1954 Võron) om inneskine eesti suusatreener. 

14. novembril 2019 mõist Harju maakohus Alaveri süüdü, et tä mõot' suusatajit dopingut tarvitama, ni karist' timmä aastadsõ tingimise vangistusõga 1,5aastadsõ katsõaoga.
Katõgooria:Eesti treeneriq
Godot'd uutõn

**"Godot’d uutõn"** (välläütlemine Godoo) om ilmakuulsa näütemäng, mink om kirotanuq Becketi Samuel 1948–1949. 

Näütemängun om kats tegeläst – Vladimir ni Estragon. Nä uutasõq Godot'd, kiä ei tulõkiq. Võro kiilde om taa näütemängu ümbre pandnuq Rahmani Jan.
Katõgooria:Tiatri
Katõgooria:Kultuur
Ahvena Kalju

**Ahvena Kalju** (Kalju Ahven, sündünüq 11. süküskuu pääväl 1921 Räpinän, koolnuq 26. hainakuu pääväl 1946 Lüübekin) oll' eesti luulõtaja.

Tä oll' S'aksa sõaväen ja kuuli sõavangilaagrin tiisikustõ. Timä luulõtuisi kogo anti vällä päält timä kuulmist.

## Eräelo
Timä veli oll' keeletiidläne Ahvena Heino (1919–1988).

## Teos

* Kas mälehtät? Stockholm 1956.
Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Ewert and The Two Dragons

**Ewert and The Two Dragons** om Tal'nast peri eesti *indie rock*i ansambli. Ansamblin mängväq Sundja Ewert (laulminõ, klahvpilliq), Pärnoja Erki (kitraq, vokaal), Kalda Kristjan (trummiq, tõsõq lüükpilliq) ja Etti Ivo (kitraq, bass, vokaal). 

Näide lauluq ommaq inglüse keelen, ka välänpuul Eestit on häste tunnõt näide laul "Good Man Down".

2024. aastaga suvõl kirodiq nääq uman sotsiaalmeediän, et nääq lõpõtasõq.

## Plaadiq ja singliq

### Albumiq

* "The Hills Behind The Hills" (2009)
* "Good Man Down" (2011)
* "Circles" (2015)
* "Hands Around the Moon" (2018)

### EP-q

* "Tied For A Lifetime" (2017)

### Singliq

* "The Hills Behind the Hills" (2009)
* "Pastorale" (2010)
* "What You Reap is What You Sow" (2010)
* "(In The End) There's Only Love" (2011)
* "Jolene" (2011)
* "Sailor Man" (2011)
* "Good Man Down" (2011)
* "Pictures" (2014)
* "Circles" (2015)
* "Million Miles" (2015)
* "Tied for a Lifetime" (2017)
* "Little Love" (2017)
* "We Wait for the Light" (2017)

## Lätteq
Katõgooria:Eesti ansambliq
Alandi-Vernigu Erika

**Alandi-Vernigu Erika** (Erika Aland-Vernik, sündünüq 3. mahlakuu pääväl 1913 Koorastõ vallan, Võromaal, kooluq 25. lehekuu pääväl 2001 São Paulon, Brasiilian) oll' eesti näütekiränik, luulõtaja, proosakiränik ni tekstiilikunstnik.

Tä sündü Koorastõ vallan Kusto Tammõ talon möldro tütren. Tä opsõ Otõmpää Gümnaasiumin. Läts 1938. aastagal Vernigu Jürile mehele, katõkõsõ sõitsõq näq Brasiiliahe. Kuuli 2001. aastagal São Paulon Brasiilian.
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Asi Vello

**Asi** **Vello** (Ergav-Vello Asi, sündünüq 18. rehekuu pääväl 1927 Vanan-Saalussõn, kooluq 20. märtekuu pääväl 2016) oll' eesti sisearhitekt ni Eesti Kunstiakadeemiä emeriitprohvesri. Oll' Tammõ Väinoga üten üts modernistligu sisekujondusõ kavandajist.

## Latsõpõlv
Asi Vello sündü Võromaal Saalussõ vallan Vana-Saalussõ külän. Timä vanõmbaq olliq peri Võromaalt, imä oll' talopedäjä, esä oll' käsitüüline. 
Katõgooria:Eesti arhitektiq
Auna Elise Rosalie

**Auna Elise Rosalie** (Elise Rosalie Aun, tütrigunimi Raup; sündünüq 3. (vkp)/ 15. piimäkuu pääväl 1863 Pikäreinul, Kanepi kihlkunnan, Võromaal, kooluq 2. piimäkuu pääväl 1932 Tallinan) oll' eesti luulõtaja ni proosakiränik.

## Latsõpõlv
Auna Elise sündü Pikäreinul Pikareinul renditalunigu peren. Elli noorõn Setomaal Ulitina mõisan.

Käve seto rahvaluulõt korjaman ja kirot' Setomaast ni setokõisi elost.
Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Kersna Vahur

**Kersna Vahur** (Vahur-Üllar Kersna, sündünüq 4. mahlakuu pääväl 1962 Võro liinan) om eesti aokiränik.

Kersna Vahur lõpõt' 1980. aastagal Antsla Keskkooli, 1985 Tarto Riikligu Ülikooli aokirändüsosakunna. 

## Eräelo

* 2010. aastaga lehekuun võtt' naasõs Lepigu Liina (põrõld Kersna Liina). 10. põimukuu pääväl 2006 sündü näil poig Kelvin.
Katõgooria:Eesti aokiräniguq
Katõgooria:Sündünüq Võrol
Browne'i George

**Browne'i George** (riigikrahv **George von Browne-Camas** vai **Georg von Browne**; sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1698 Mahoni kants, Mayne, Limerick, Iirimaa, kooluq 18. süküskuu pääväl 1792 Riia) oll' iiri peritolo Vinne Keisririigi sõaväelane ni riigitegeläne, Katariina II aolidsõ Liivimaa- (1762–1783) ja Eestimaa kubõrmangu (1775–1783), Riia- ni Talliina asõhaldurkunna kindralkupõrnaatri (1783–1792).
Bartosiki Tuulikki

**Bartosiki Tuulikki** (Tuulikki Bartosik, tütrigunimi Veskus; sündünüq 24. põimukuu pääväl 1976 Rakveren) om eesti akordionimängjä.

Tä om mängnu akordionni õigõ mitmõn võrokiilsen loon.
Katõgooria:Eesti muusiguq
Ylipulli Tuomo

**Ylipulli Tuomo** (Tuomo Sakari Ylipulli, sündünüq 3. urbõkuu pääväl 1965 Rovaniemel, kooluq 23. hainakuu pääväl 2021) oll' soomõ suusahüppäjä ja olümpiävõitja. 

Ylipulli võit' maailmameistrevõistlusõq suusahüppämisen Seefeldin 1985 ja Oberstorfin 1987. aastagal. Olümpiäkulla sai tä Calgaryn 1988. aastagal. 
Katõgooria:Soomõ inemiseq
Katõgooria:Sportlasõq
Eksta Viivi

**Eksta Viivi** (Viivi Eksta, sündünüq 19. radokuu pääväl 1933 Ruusmäe vallan, Võromaal) om eesti oppaja ja psükoluug.

Eksta Viivi lõpõt' 1952. aastagal Talliina 2. Keskkooli. 1956. aastagal lõpõt' Talliina Pedagooglilisõ Instituudi keskkooli keemiä-bioloogia oppaja kutsõga. 

## Tiidüstüü
Eksta Viivi om uur'nuq eesti kooliõpilaisi ja midä nä tähtsäs pidäväq, om opjidõga tennüq mitmit uuringit.

Tä om vällä andnuq päält 600 artikli.
Katõgooria:Eesti aokiräniguq
Katõgooria:Eesti oppajaq
Qaemshahr

**Qaemshahr** (pärsiä keelen قائم‌شهر) om liin Iraanin Õdagu-Mazandaran provintsin.

Katõgooria:Iraani liinaq
Silla Ants

**Silla Ants** (Ants Sild, sündünüq 29. süküskuu pääväl 1943) om aokiränik, seltsielo kõrraldaja. Timä suguvõsa om peri Mõnistõst. Esä kasvi vaesõlt, visadusõ läbi jõud 40-aastagadsõlt uma maja ehitämiseni, sai Valga Kutsõkoolist mööblitisleri haridusõ. 1930. aastil läts esä Tallinna Lutõri vabrikulõ tüüle. Tallinnan sündü Ants. Peräst Tallinna pommitamist 1944 tulti Mõnistõlõ tagasi.

Ants om lõpõtanu Mõnistõ 7-klassilidsõ kooli 1957. aastagal ja Varstu Keskkooli 1961. aastagal. Lõpõt Tartu Ülikoolin aokirändüse osakonna 1968. a.

Kultuur ja Elu.

Pioneer

Põhjanael.

Timä om kirotanu aokirändõsõ ja poliitika vahekõrrast.

Timä om Võro Keele ja Kultuuri Fondi asutajaliigõ. Nisama om asutajaliigõ(?) sändsil seldsel:

Tallinna Võrokõisi Selts.

Eesti Rahvuslik Elujõud.

Merivälja Kaunistamise Selts.  

Timä om kokku pandnu raamadu "Põuane maa. Murdevihik". Avita 1994.  31 lk.  

## Lätteq

* Vastavad küsijad: Ants Sild 1991
* Ajakirjandus kaksikmoraali karussellil Kultuur ja Elu
* Ants Sild: kes hävitas ajaloolised kohanimed?
* Ajakirjandus – pehme või karvane Kultuur ja Elu

Katõgooria:Eesti aokiräniguq
Abort

**Abort** om embrüo vai lootõ imäkuast vällätulõk inne sündümist. Abordi pääle jääs naanõ latsõst ilma, rasõhus lõpõs.

Aborti om kattõ eri tüüpi:

* Ärqviskaminõ, kuq abort juhtus esiqhindäst, kutstas ka *mantviskamisõs* vai *ärqhiitmises*. Eesti keelen pruugitas ka sõnna *nurisünnitus*.
* Ärqhäötämine, kuq lats võetas mant ärq. Tuun tähendüsen om *abort* ka rahvakeelen.

Ärqviskamine tulõ määndsestki haigusõst vai periligust hädäst. Rahvakeelen tähendäs *abort* päämädselt ärqhäötämist. 

## Aolugu
Abordil om pikk aolugu. Kõgõ vanõmb kirälik tunnistus ärqhäötämise kotsilõ om peri Vanast-Hiinast, umbõs 500 aastakka inne miiq aoarvamist. Inne 18. aastagasata es olõq häid latsi ärqhoitmisõ nõvvõ (näütüses kondoomõ) olõman, selle oll' latsõ mant är võtminõ sündümise ärqhoitmisõs tävveste harilik. Lats häötädi ärq näütüses elävähõpõga, tõõnõkõrd huhati imäkota kuuma õliga vai juudi kihvtist taimõseko.

Seoniqaoniq vaiõldas, kas aborti pidänüq lubama vai kiildmä. Tõõsõq pidäväq tuud inemise tapmisõs, tõõsõq ütleseq, et loodõq ei olõq viil elon inemine. Eri riigen ommaq abordi kotsilõ vällä ant eri säädüseq, miä ommaq ka ao joosul muutunuq.

## Abordi tegemine Eestin
Päält oholidsi variantõ om latsõ häötamises kats võimalust:

* Tabletivõtminõ – võtat roho sisse ja rasõhus lõpõs. Tuuga või üten kävvü näütüses vere juuskmine ja kõtuhalu;
* Kirrurgilinõ – embrüo vai loodõq võtõtas vällä opõratsiooniga. 

Katõgooria:Arstitiidüs
Ramses II

**Ramses II** (sündünüq aastaga ümbre 1300 inne mi aigu, koolnuq aastagal 1224 vai 1213 inne mi aigu) oll' Egüptüse vaarao 19. vaaraodõ suust 13. aastagasaal inne mi aigu. 

Katõgooria:Egüptüse vaaraoq
Ovidius

**Publius Ovidius Naso** (sündü 20. urbõkuu pääväl aastagal 43 inne mi aigu, kuuli aastagal 17 vai 18 Tomisen) oll' Vana-Rooma luulõtaja.

Timä kõgõ tähtsämb raamat om "Metamorfoosiq" (ladina keelen "*Metamorphoses*"), kon om üttekokko 250 müüti kreekä ja rooma jumalidõ ja kangõlaisi kotsilõ, kiä tõõsõs muutu, näütüses lugu tuust, kuis Athena taidsa kudajatütrigu Arachne härmävidäjäst pandsõ, kuis ilosast nuurmehest Narkissosõst ninn saiõ, 

Ovidius, Vergilius ja Horatius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq. Keskaol ja renessansi aol Õdagu-Õuruupan olliq õdagumaie vanaao kirätükest kõgõ tuntumbaq Ovidiusõ teosõq.  

Katõgooria:Vana-Rooma luulõtajaq
Ähijärve

**Ähijärve** om külä Võromaal Antsla vallan Karula kihlkunnan.

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq
Katõgooria:Antsla valla küläq
Antsu

**Antsu külä** om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq
Katõgooria:Antsla valla küläq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Haabsaarõ

**Haabsaarõ** om külä Võromaal Antsla vallan Karula kihlkunnan.

Külä om Karula riigipargi veeren.

Külän om Haabsaarõ raamadukogo.

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa küläq
Katõgooria:Antsla valla küläq
Katõgooria:Karula kihlkunna küläq
Felipe II

**Felipe II** (21. lehekuu päiv 1527 – 13. süküskuu päiv 1598) oll' Habsburgõ suust Hispaania kuningas aastagil 1556–1598, Portugali kuningas aastagil 1580–1598. 

Päält tuud oll' tä Napoli ja Sitsiilia kuningas aastagast 1554 pääle, Milano hertsog aastagast 1540 pääle ja Matal'maiõ 17 provintsi esänd aastagast 1555 pääle. Noorõhpõlvõh, kooni tä oll' Inglüsmaa kuninganna Mary I (Veridse Mary) tõõnõpuul aastagil 1554–1558, olliq täl lühküt aigu uma naasõ õigusõ perrä ka Inglüsmaa ja Iirimaa kuninga tiitliq.

Tä oll' Säksä keisri Karl V ainugõnõ säädüslik poig. Uma esä valduisist peri tä Hispaania üteh tuu kuningriigi võimu ala jäänü maiõga Ameerigan, Itaalian ja Matal'maiõl. Timä uno Ferdinand I saiõ Säksä keisris ja tälle jäieq Karl V valduisist Habsburge maaq Austrian, Ungarin ja muial Kesk- ja Hummogu-Õuruupan. Karl V ilmariigi kottalõ om üteldüq, et päiv es lää timä riigin kunagi jumalihe, selle et täl oll' valduisi ümbre kogo ilma. 

Felipe II om ilmah kuulsa katõ suurõmba sõa peräst, miä es lääq tälle kuiki häste. 

Aastagast 1566 alga Matal'maiõ mäsu kuninga vasta, minkaga sündü Matal'maiõ põh'aosan hindäperi Ütistedü Provintse Vabariik (parhillanõ Hollandi kuningriik). Hispaania kuninga võimu ala jäänü Matal'maaq ommaq noq hindäperi Belgiä kuningriik. 

Aastagal 1588 saiõ mere pääl Inglüsmaalt lüvväq Hispaania suur laivavägi Võitmalda Armaada (*Grande y Felicísima Armada*). Päält tuud saiõ Inglüsmaa aigopite Hispaania asõmal Õuruupa kõgõ tähtsämbäs mereriigis.

Katõgooria:Hispaania kuningaq
Krüdeneri Barbara Juliane

**Krüdeneri Barbara Juliane** (Barbara Juliane von Krüdener, sündünüq 22. märtekuu pääväl 1764 Riian, koolnuq 25. joulukuu pääväl 1824 Bilogirskin) oll' baltisaksa kiränik ja Viitinä mõisaprovva.

## Viitinä mõisaprovva
1818. aastal jõud' Barbara von Krüdener Viitinähe. Jo hulk aigu inne tuud, 1792. aastal, oll' tä Viitinän käünüq, alost sääl kooliharidusõ võimaldamist ja latsi vaktsiniirmist. Barbara von Krüdener pand' talopojilõ süäme pääle, et nuuq olnuq tüükäq, virgaq ja puhtaq, ni and' noilõ, kinkal olliq sandidsõq rõivaq, midägi parõmbat sälgä. Tä kõrrald' ka vaimoliidsi raamatidõ välläandmist. 

Rahvaperimüs mälehtäs, et Barbara von Krüdener sund' naisi alospükse kandma, miä tuul aol viil harilik es olõq, ni ollõv esiq naisil alospükste kandmist kontroll'nuq, miä tuul aol meestele sukugi es miildüq. Tä õpõt' ka naisi, kuis alospükse ummõldaq. 

## Päält Viitinät
1823. aastal läts Barbara von Krüdener Viitinäst Krimmi tervüst parandama. Tä kuuli 25. joulukuu pääväl 1824 Barbara Bilogirskin ja matõti sinnäqsamma.
Katõgooria:Kiräniguq
Jõõperä (Antsla)

**Jõõperä** (vai **Iiperä**) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Karula kihlkunnan.

## Lätteq
Katõgooria:Antsla valla küläq

Katõgooria:Karula kihlkunna küläq
Litsmõtsa

**Litsmõtsa** om külä Võro maakunnan Antsla vallan Karula kihlkunnan.

Litsmõtsa kõrdsin om 1844. aastagal käünüq Soomõ eeposõ Kalõvala tekij Lönnroti Elias. Põrõld ommaq tuust kõrdsist alalõ õnnõ müürüq.

Külä põh'apiir lätt Mustjõkõ pite. Litsmõtsast lõunõ puul om Tsooru külä. Küläst hummogu puul om Karula riigipark.

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq
Katõgooria:Antsla valla küläq

Katõgooria:Karula kihlkunna küläq
Roosiku

**Roosiku** (ka **Roosikatsi**) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Rõugõ kihlkunnan.

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa küläq
Katõgooria:Antsla valla küläq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Urvastõ

**Urvastõ** (saksa keelen ka *Anzen*) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.

Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal oll’ Urvastõ külä Urvastõ vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa küläq
Katõgooria:Antsla valla küläq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Kobõla

**Kobõla** (ka **Linda***,* innembi ka **Boose**) om alõvik Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.

Kobõla alõvigun om Linda rahvamaja.

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa alõviguq
Katõgooria:Antsla vald
Katõgooria:Urvastõ kihlkund
Kaudõnõ kõnnõviis

**Kaudõnõ kõnnõviis** vai **kvotatiiv** vai **modus obliquus** om kõnnõviis, miä and edesi kelle kolmanda käest kuuld juttu, näütüses *Ilves *'ollõv** hindäle auto **saanuq**.''

Kaudõst kõnnõviit om [[Võro kiil|võro keelen]] lajalt löüdäq, a ka [[Eesti kiil|eesti]] ni [[Liivi kiil|liivi]] keelen om sääne nätüs olõman. 

== Võro kiil ==
Võro keelen om kaudõtsõl kõnnõviiel mitu lõppu, egä kotusõ pääl veidükese esiqmuudu.

Kats kõgõ haliligumbat lõppu ommaq:

* -''vat'': ''Timäst **olõvat** sääl määnegi suur nõna **saanuq**''.
* -''v'': ''Timäst **ollõv** sääl määnegi suur nõna **saanuq**.''

''-v'' lõpp om vanõmb ja tükis häömä, rohkõmb om taad kuuldaq õdagu- ja lõunavõro keelen, muial Võromaal om ''v''-kvotatiivi veidemb.

''-vat'' lõppu pruugitas ka eesti kiräkeelen ja taad pruugitas egäl puul Võro- ja Setomaal. 

Mõnikõrd antas kaudõst kõnnõviit edesi ka lõpuga ''-bEv'': ''Susi **süübev*' suurõ näläga tõsõ soe vällä.* 
Katõgooria:Kõnnõviieq
Käskjä kõnnõviis

**Käskjä kõnnõviis** vai **imperatiiv** and edesi käskü, kiildmist vai lubamist. Kõgõ hariligumb om tegosõna tõõsõ käänüsse pruukminõ: ***tulõq''', '''tulkõq.*** Käskjä kõnnõviiega tetäs käskmislausõq.

## Võro kiil

### Ütsüse tõõnõ käänüs
Käskjä kõnnõviie ütsüse tõõsõ käänüsse tunnus om kurgupeethelü -*q* (rahvakeeli ka *hõkk*): ***annaq''', '''võtaq''', '''tulõq***.

### Mitmusõ tõõnõ käänüs
Käskjä kõnnõviie mitmusõ tõõsõ käänüsse tunnussõq ommaq *-geq, -keq* vai naidõ tagapuulsõq variandiq *-gõq, -kõq*: ***süügeq''', '''võtkõq*****.**

Hargla kihlkunna keelen om mitmusõ tõõsõl käänüssel ka erikujo *-ka/-ga* vai hoobis *-gEga/-kEga: *'juugõga**, **tekkega*'.*

## Lätteq
Jüvä Sullõv 2007. Võro kiräkeele sõnamuutmissüsteem. Doktoritüü, Tarto Ülikuul. Tarto: Tarto Ülikooli Kirästüs.
Katõgooria:Kõnnõviieq
Katõgooria:Keeletiidüs
Ilmakäänüs

**Ilmakäänüs** vai **ilmaütlejä käänüs** vai **abessiiv** om käänüs, miä näütäs millegi puudumist.

## Võro kiil
Võro keelen om kõgõ hariligumb ilmakäänüsse lõpp vabahelükokkokõla perrä -*ldaq* vai -*ldäq*: ***rahaldaq''', '''keeleldäq***.

Põh'a- ja õdagupuulsõn võro keelen om olõman ka *l*-ldaq variant -*daq* vai *däq: *'esättäq**, **tegemädäq.***

Kurgupeethelü ''-q'' (ka ''hõkk'') üteldäs vällä rohkõmb hummogupuulsõ võro ja [[Seto kiil|seto keelen]].

Ilmakäänüssen tävvend põhisõnaga ütte ei lähe, üteldäs ***suuri mehildäq*', a mitte *suurilda mehildäq*.
Katõgooria:Käänüsseq
Katõgooria:Keeletiidüs
Abikiil

**Abikiil** (ka **rahvusvaheline abikeel**) om kerge kunstligul luud kiil, midä pruugitas, et eri kiilt kõnõlõvaq inemiseq saanuq kergembäleq ütstõsõga kõnõldaq.

Edimäne abikiil, miä laembalt levisi, oll' volapük. Täämbädsel pääväl om häste tunnõt esperanto.

Katõgooria:Kiil
Budkovsky Vitold

**Budkovsky Vitold** (Vitold Budkovsky, sündünüq 8. piimäkuu pääväl 1886 Peterburgin, koolnuq 25. põimukuu pääväl 1939 Võro liinan) oll' Võro koolõn matõmaatigaoppaja.

Budkovsky oll' vindläne, aastil 1902–1906 elli Tsiberin, üliopilanõ Peterburgin 1906–1912. 1915. aastal Budkovsky tull' Võrolõ üten evakueerit Polangeni (Palanga) Gümnaasiumiga.

Budkovsky oll' esperanto aktivist.

Budkovsky oll' Kaitsõliidon aastast 1924.

1935. aastal oll' tä Tarto Vinne Gümnaasiumi oppaja.

Kuuli süämehaigustõ, matõti Pindi surnuaida.

Täl ol'l' naanõ Budkovsky Anette, kink näiopõlvõnimi oll' Lauk. Päält Vitoldi kuulmist läts Budkovsky Anette 1941. aastal paari Käisi Johannesega.

## Lätteq

Katõgooria:Oppajaq
Kudu Kallõv

**Kudu Kallõv** (Kalev Kudu, sündünüq 26. põimukuu pääväl 1961 Võrol) om eesti tiatrilavastaja.

Tä opsõ näütejuht'mist 1979–1980 Talliinna Pedagoogilisõn Instituudin. Aastil 1984–1987 opsõ Tarto Ülikoolin aokirändust ja 1985–1989 Vanõmuisõ draamastuudion näütlemist.

## Vällälingiq

* Rait Avestik, Kalev Kudu: mulle meeldib amatööride juures amore – armastus oma töö vastu. Sirp, 8. mai 2009
* Kalev Kudu, Teater kui katk, teater kui haiguste ravi, Teater. Muusika. Kino, september 2009

Katõgooria:Võro kultuuritegeläseq
Sildaru Henry

**Sildaru Henry** (Henry Sildaru, sündünüq 26. põimukuu pääväl 2006 Talliinan) om eesti vikursuusataja.

## Karjäär ja võidoq

### 2021
Urbõkuun Vinnemaal Krasnojarskin peet vikursuusatamisõ  nuuri maailmameistrevõistluisil sai Sildaru Henry rennisõidun kuldmedäli ja pargisõidun pronksmedäli.

## Eräelo
Timä sõsar Sildaru Kelly om kah vikursuusataja.

Katõgooria:Eesti suusatajaq
Talliina FC Flora

**Talliina FC Flora** om 1990. aastal Talliinan luud Eesti jalgpalliklubi.

Edendüsmiiskund mäng 1992. aastast Meistriliigan ja om tulnuq meistres 16 kõrral.

Flora kodostaadion om A. Le Coq Arena. Klubi värmiq ommaq rohilinõ ja valgõ.

Katõgooria:Jalgpalliklubiq
Suti Andres

**Suti Andres** (Andres Sutt, sündünüq 11. märtekuu pääväl 1967 Tarton) om Eesti poliitik, Rehvormieräkunna liigõq. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om Sutt Kalda Kaja valitsusõn välläkauplõmisõ- ja IT-ministri.
Katõgooria:Kalda Kaja valitsus
Brinkmanni Johann Friedrich

**Brinkmanni Johann Friedrich** (Johann Friedrich Brinkmann) oll' Hannoverist peri Võro liina edimäne koolioppaja. 

1792. aastal tetti Võrol saksa alamba rahva poiskõisi jaos nn normaalkuul (s'aksa keelen *Musterschule*), säändse kooli iinkujjõl oll' viis klassi, Võrol tetti alostusõs üts klass ja Brinkmann võeti sinnä 1. süküskuu pääväl oppajas palgaga 300 rupla. 1804 muudõti normaalkuul segäkoolis, 1811 poiskõisi elementaarkoolis, kost läts 1813. pensionilõ. 

1808-1809 pidi Brinkmann Võrol parõmba haridusõ jaos ka poiskõisi pansioni, kon oll' 10-12 opjat ja 3 oppajat.  Kõgõ kuulsamb opilanõ oll' kirämiis ja dekabrist Wilhelm Küchelbecker (1797-1846), kiä lõpõt' hõpõmedäliga ja sai Tsarskoje Selo Lütseümmi.

Brinkmanni perekonnast om tiidäq, et timä tütär Ulrike oll' mehel Võro aptiikri poja Lossiusõ Karl Augustiga ja näil sündü 1811. aastal poig Lossiusõ Eduard Friedrich, kellest sai vaimulik ja koolikiränik. 

Edurd Friedrichil oll' ütesä last.

## Nimest
Pullat kirut' tä nimme aadli muudu - *von* -, a tuu või ollaq essütüs. Täl oll' nimekaimõ, näütüses Pardsi mõisa rentnik, ka ilma *von*-lda.

## Lätteq

Katõgooria:Oppajaq
Kommunismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv

**Kommunismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv** (muial Õuruupan ka *stalinismi ja natsismi ohvriidõ mälehtüspäiv*), ka **musta lindi päiv**, om mälehtüspäiv kommunismi ja natsismi ohvriilõ, midä peetäs Õuruupa Liido eri riiken 23. põimukuu pääväl.

Katõgooria:Tähtpääväq
Verhulitsa Laudsi petäi

**Verhulitsa Laudsi petäi** vai **Laudsi petäi** om pühäpuu Setomaal Verska alõvigu lõunõosan tii veeren Verhulitsa külä poolõ minnäq. 

Pedäjätüvi hargnõs nelläs, tuu ollõv rahvajuttõ perrä nelläst pedäjäst kokko kasunuq.

Kõnõldas ka, et pedäjä man palotõdi vihtõ. Kohepoolõ sau läts, säältpuult tullõv surnu. A kinkal oll'iq olõq, sis palotõdi olõq.

Laudsi petäi om luudukaitsõ all.

Katõgooria:Pühäpuuq
Katõgooria:Pühäpaigaq
Lauri Maris

**Lauri Maris** (Maris Lauri, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1966 Kiviõlin) om Eesti majandusanalüütik ja poliitik. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om tä Eesti justiitsministri.

## Tunnustus

* 2008 – Valgõtähe V klassi häätekemärk

## Vällälingiq
Vabariigi Valitsusõ kodoleht. Lauri Maris (eesti keelen)
Katõgooria:Eesti ministriq
Katõgooria:Poliitiguq
Katõgooria:Kalda Kaja valitsus
Karisõ Alar

**Karisõ Alar** (Alar Karis, sündünüq 26. urbõkuu pääväl 1958 Tarton) om eesti molekulaargeneetik ja arõngubioloog, inneskine Eesti Maaülikooli ja Tarto Ülikooli rektri, 2021. aastaga 11. rehekuu pääväst pääle Eesti Vabariigi president. 

Aastil 2013–2018 Karisõ Alar oll' riigikontrolör. Mahlakuust 2018 tüütäs tä Eesti Rahva Muuseumi direktrin.

31. põimukuu pääväl 2021 vali Riigikogo Karisõ Eesti Vabariigi presidendis. Timä ammõdiaig naksi pääle 11. rehekuu pääväl 2021.

Uman edimädsen presidendikõnnõn ütel' Karis, et miiq kõigi päämine ülesannõq om sisemädse ja välimädse rahu hoitminõ. Tä suuv', et kultuuri rohkõmb kullõldas, kaias ja et tuust arvo saias – tuu tege maailmapildi laembas. "Mu ideaalis om tark rahvas," ütel' Karis ja täpsüst', et tarkus ei tähendäq õnnõ ülikoolidiplomit – tark rahvas mõist ligimäst, mõist õigõl ja võlsil vaiht tetäq. "Tarkust Eestile!" oll' Karisõ kõnnõ viimäne suuv.

## Lätteq


Katõgooria:Eesti bioloogiq
Katõgooria:Tarto Ülikuul
Katõgooria:Sündünüq Tarton
Võro vald

Seo artikli kõnõlas Võro vallast põrõldsidõ piire perrä (2017–). Inneskidsest Võro vallast kaeq artiklit Võro vald (1991).

**Võro vald** om umavalitsusütsüs Eestin Võro maakonnas. Põrõhõllanõ Võro vald panti kokko 2017. aastal Lasva, Orava, Sõmerpalu, Võru ja Vastseliina vallast.

## Asustus

### Alõviguq
Kosõ, Parksepä, Sõmmõrpalo, Vahtsõliina ja Väimälä.

### Küläq
Võro vallan om 183 küllä: Alakülä, Alapõdra, Andsumäe, Haamastõ, Haava, Haava-Tsäpsi, Haidaku, Halla, Haan'kasõ, Hannustõ, Hargi, Heeska, Hainasuu, Hellekunnu, Hinniala, Hinsa, Holsta, Horma, Husari, Hutt'a, Hänike, Illi, Indra, Jantra, Jõõdaskülä, Juba, Juraski, Järvere, Kaagu, Kahkva, Kahru, Kaku, Kakusuu, Kaamnitsa, Kanariku, Kannu, Kapõra, Kasaritsa, Keema, Kerepäälse, Kerigumäe, Kiräpää, Kliima, Kolebi, Kolereinu, Kornidsa, Kusma, Kõivsaarõ, Kõlikülä, Kõo, Korgõmõisa, Kurõnurmõ, Kõrgassaarõ, Kõrvõ, Kõvõra, Käpä, Kärgula, Kärnamäe, Kääpa, Käätso, Kühmämäe, Küläoro, Kündä, Lakovitsa, Lapi, Lasva, Lauga, Lehemõtsa, Leis'o, Lepässaarõ, Liinamäe, Liiva, Lilli-Anne, Lindora, Linnamäe, Listaku, Lompka, Loosi, Loosu, Luhtõ, Luuska, Madi, Madala, Majala, Marka, Meegomäe, Meeliku, Mustassaare, Mustja, Mutsu, Mõisamäe, Mõksi, Mõrgi, Kõokülä, Mäekülä, Mäessaarõ, Möldri, Navi, Noodaskülä, Nooska, Nõnova, Oleski, Orava, Oro, Ortuma, Osula, Otsa, Paidra, Palomõtsa, Paloveere, Pari, Peräkülä, Perämõtsa, Pikäkannu, Pikäsilla, Pille, Pindi, Piusa, Plessi, Praakmani, Pritsi, Puiga, Pulli, Punakülä, Puusepä, Puutli, Päkä, Pääväkese, Raadi, Raistõ, Raudsepä, Rauskapalu, Rebasmäe, Riihora, Roosisaarõ, Pässä, Rummi, Rusima, Rõssa, Räpo, Saarta, Saarõmaa, Savioja, Sika, Soe, Soena, Suukülä, Sulbi, Sutõ, Suurõmõtsa, Sõmmõrpalo, Tabina, Tagaküla, Tallikõstõ, Tammõ, Tammõ, Tammsaarõ, Telläste, Tiri, Tohkri, Toodsi, Tsolgo, Tsolli, Tudõrna, Tüütsmäe, Udsali, Umbsaarõ, Vaarkali, Vagula, Vana-Nursi, Vana-Saalussõ, Vahtsõliinamõisa, Varõssõ, Vadsa, Verijärve, Viitka, Villa, Vivva, Voki, Võlsi, Võrumõisa, Võrusuu ja Väiso külä.

## Pildiq

Pilt:Väimela Mäejärv 2011 09.jpg|Väimälä Mäejärv
Pilt:Kanariku järv 2015 10.jpg|Kanariku järv
Pilt:Kasaritsa küla läbiv Kose-Käbli tee sügiseses Võrumaal.jpg|Kasaritsa küläst lätt läbi Kosõ-Käbli tii.
Pilt:Väimela mõisa park 2013-10.jpg|Väimälä mõisa park


## Tasos kaiaq

* Vahtsõliina kants
* Kiräpää kants
* Väimälä mõisa
* Liinamäe mõisa

## Vällälingiq

* Võro vald
* "Kas kolme valla liitumisel sünnib Võhandu vald?" lounaleht.ee, 26. mai 2016
* "NIMEVAIDLUS: valitsus kinnitas Rõuge ja Võru valla moodustamise" lounaeestlane.ee, 31. jaanuar 2017

Katõgooria:Võro vald
Katõgooria:Wikidata pindala kasutavad artiklid
Parksepä

**Parksepä** om alõvik Põlva kihlkunnan Võro vallan.

Parksepän eläs pia 700 inemist. Sääl om lastõaid, päält 500 opilasõga keskkuul, kats puuti ja Parksepä raamadukogo.


Parksepa,_Võru_county.jpg|
Parksepa,_small_borough_in_South_East_Estonia.jpg|


## Lätteq


## Välälingiq
* Parksepä keskkuul

Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Võro valla alõviguq
2021. aastaga Eesti presidendivalimisõq

**[[2021]]. aastaga Eesti presidendivalimisõq** ommaq 8. presidendivalimisõq Eesti aoluun.

## Kandidaadiq

### Ülessäet kandidaadiq

* **[[Karisõ Alar]]**, Eesti Rahva Muuseumi direktri, inneskine Eesti Maaülikooli ja Tartu Ülikooli rektri ni riigikontrolör.18. põimukuu pääväl and' Karis nõunolõgi presidendikandidaadis saiaq. 22. põimukuu pääväs ütliq Rehvormieräkunna ja Keskeräkunna juhatusõq, et andvaq umaq helüq tälle. 27. põimukuu pääväl esitediq Karis ammõtligult presidendikandidaadis. Esämaa ja Sotsiaaldemokraatlik Eräkund ütliq, et näide liikmõq võivaq helü andaq uma süämetunnistusõ perrä.

## Valimistulõmusõq

### Edimäne valimisvuur
30. põimukuu pääväl oll' Riigikogon edimäne valimisvuur, kon ainukõsõ ülessäet kandidaadi Karisõ Alari puult and' helü 63 saadikut (vaia olnuq 68). Presidendi valimisõs kuulutõdi vällä tõnõ valimisvuur 31. põimukuu pääväl.

### Tõnõ valimisvuur
Tõnõ valimisvuur peeti 31. põimukuu pääväl. Inne valimiisi ütliq ka sotsiaaldemokraadiq, et nä pallõl' ummi saadikit Karisõ puult hellü andma. Kokko and' uma helü 80 rahvasaadikut, puult oll' 72. Tuuga sai Karisõ Alar presidendis valitus.

#### Õiõndus
Inne helle kokkolugõmist and' Grünthali Kalle sisse õiõndusõ, et üts helüandja es olõq helüandmisõ aol ütsinda. Perän tull' vällä, et helüandja oll' sõski ütsindäq ja õiõndamis es rahuldadaq.

## Lätteq

Katõgooria:Valimisõq
Kamassi kiil

**Kamassi kiil** om häönüq uurali kiil lõunasamojeedi kiili rühmän. 

Kamassi keele viimäne kõnõlõja oll' Plotnikova Klavdija, kiä kuuli 20. süküskuu pääväl 1989. aastagal.

## Aolugu ja ülestähendämine
Nigu võro, eesti ja mitmõq tõsõq keeleq, om kamassi kiil tegünüq vanast Uurali algkeelest, miä umbõs 4000 aastakka tagasi läts lakja soomõ-ugri (kon om ka võro kiil) ni samojeedi algkeeles. 

Edimädseq teedäqolõvaq ülestähendüseq ommaq 18. aastagasaa edeotsast, ku Messerschmidt ja Strahlenberg käve Piitre I tahtmisõl Tsiberit pite paigapäälsit kiili uur'man ni naidõ kiili sõnno üles kir'otaman. Näütüses kirotõdi üles numbriq 1–12.

1925. aastagal Tugarinovi Arkadi käve kamassi kiilt üür'man Abalakovo külän, kohe tuus aos oll' jäänüq õnnõ 9 majapedämist, kon kamassi kiilt viil mäletedi. Kamassiq kõnõliq tuus aos jo päämdäselt õnnõ vinne kiilt. 

Viimädsist kõnõlõjist om Tarto Ülikooli arhiivin päält 11 tunni lindistuisi. Kamassi keele viimäne kõnõlõja oll' Plotnikova Klavdija, kiä kuuli 20. süküskuu pääväl 1989. aastagal.

## Näüdüs

### Sõnaq
Tan ommaq mõnõq sõnaq, miä ommaq kamassi ja võro keelen üttemuudu.

* кола (*kola*) – kala
* колмэ (*kolmǝ*) – koolnuq
* куро (*kuro*) – kurg
* ле (*le*) – luu
* ман (*man*) – mina
* миӈэм (*mińǝm*) – minemä
* мунӱй (*munuj*), мунӭй (*munǝ̑j*) – muna
* мо (*mo*) – miä
* не̄ (*nē*), не (*ne*) – naanõ
* ним (*nim*), нэм (*nǝm*) – nimi
* сима (*sima*) – silm
* сы (*sõ*) – süä

## Vällälingiq
* Mere Lennarti film "Viitsirgurahvas". Kamassi kiilt om kuuldaq al. 0:17. Pruugit 02.09.2021. (''eesti keelen'')

Katõgooria:Samojeedi keeleq
Katõgooria:Häönüq keeleq
Kosõ (Võro vald)

**Kosõ** (rahvakeelen innembi ka **Kosõpäälne**) om alõvik Rõugõ kihlkunnan Võro vallan. Kosõ jääs Võrost lõunahummokuhe.

Kosõl elli 2000. aastal 566 ja 2011. aastal 565 inemist.

Alõvigun ommaq Pappjärv ja Valgjärv.


Pilt:Pappjärv 2013.JPG|Pappjärv
Pilt:Kose, elumaja.JPG|Elomaja Kosõl
Pilt:Kose AjaO.JPG|Coop Kosõ puut


## Lätteq


Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Võro valla alõviguq
Väimälä

**Väimälä**, aoluulidsõlt ka *Väimärä*, om alõvik Võro maakunnan Põlva kihlkunnan Võro vallan, 5,7 killomiitret Võro liinast põh'a puul.

Väimelä alõvigu tege poolõs Võro–Põlva maantii. 

Väimelä om Võromaa suurõmbit alõvikkõ, kon om ka tüükotussit paigapäälsile, a ka tõisilõ. Väimelän eläs 2020. aasta saisoga 574 inemist.


Väimela mõisa peahoone 2019 05.jpg
Väimela mõisa park 2013-10.jpg
Vaimela 2.JPG
Väimela Alajärv.jpg
Väimela Alajärv 2012 08.jpg

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa alõviguq
Katõgooria:Võro valla alõviguq
"Kellel julgust ei olõ, tuu Võrolõ ei jõvva!"

**"Kellel julgust ei olõ, tuu [[Võro]]lõ ei jõvva!"** - om olnu 19. aastasaal üts sakslaisi ütlemine (*Wer nicht wagt, kommt nicht nach Werro*). Guido von Sehrwald kirotas, et taa ütlemine om tulnu keerulidsest sõitmisest Võrolõ, miä inne raudtii ehitämist (1899) oll.

Kipõn tõistmuudu om Wiedemanni sõnaraamatun: kes ei julge, ei saa Võru linna näha - *wer nicht wagt, der bekommt nicht die Stadt Werro zu sehen*.

Arvada - taa ütlemine om tulnu Saksamaalt, kon nii üteldi Waldheimi vangimaja kotsilõ:  „Wer nichts wagt, kommt nicht nach Waldheim“. Võro kotsilõ võisi naada nii ütlemä Saksamaalt peri koolilatsõ, kiä Wõro koolõn opsõva.

Eestläisi siän om taad mõtõt üteldü pääle sõta Tartun ja Tallinnan niimuudu: "Igavane jama selle Võrrusõiduga."

## Lätteq
Krümmeri Caspar Heinrich

**Krümmeri Caspar Heinrich** (4. mahlakuu päiv 1796 Vestfaal – 10. joulukuu päiv 1873 Võro) oll koolijuhataja Võrol.

Haridusõ sai Ebensdorfi vennastekogudusõ seminärin.

1825. aastast koduopõtaja prof Moritz v.Engelhardti, Tartu Ülikooli mineroloogia professori perren.

1828. aastal asut gümnaasiumioppusõga eräkooli ja pansioni Ehmja mõisan Läänemaal. Sääl palli 1830.  a. koolimaja är ja kuuli peeti edesi Suurõ-Lähtru mõisan, 6 versta Ehmjast loodõ poolõ. 1832. löüti koolilõ hää kotus Võru liinan, sääl sai Krümmeri asutus kuulsas. Krümmer oll Võrol koolijuhataja 1849. aastani. Timä kuuli  1873 ja matõti Võru surnuaida. 

## Perekond

Krümmeri naanõ oll Julie von Baggohufwudt (1809–1872). Laulatus 1842. Matõtu mehe kõrvalõ Võru kalmistu, Vana osa, I, F-136.

Perren oll' tütär ja poig. Poig Rudolf Aleksander (1844–1910) elli Peterburgin. Rudolfil oll' kats tütärd ja poig Boris Alexander Emil (1884–1941). Boris oll arhitekt ja kunstnik, tennü mitmit huunit Tallinnan ja Petserin. Tä emigriirse 1918. aastagal Eestimaalõ. Borissi naanõ Olga Krümmer-Oboljaninova (1882–1947+) oll' Eesti kostüümikunstnik, lahutivaq 1930. Boriss läts' 1931. aastagal Prantsusmaalõ, kuuli sääl. Olga tõnõ miis oll' ärimiis Aleksandrov Nikolai. Aleksandrov mõistõti 1941 jaanuarin surma, maikuun mõistõti ümbre 10+5 aastakka. Olga küüditädi, elli peräst 1947 Moskvan.

## Lätteq
Nimekäänüs

**Nimekäänüs** vai **nimesütlejä käänüs** vai **nominatiiv** om nimi-, umahus-, asõ- ja arvsõnno käänüs ja vastas küsümüsele *kiä? miä?*

Inämbjaolt om nimekäänüs sõnaraamaduvorm – ku sõnaraamat vallalõ tetä, sis nimisõnaq ommaq sääl nimekäänüsen.

## Võro kiil
Võro keelen ei olõq ütsüse nimekäänüsen morfoloogilist tunnust, mitmusõ tunnusõs om kurgupeethelü, midä võro kiräkeelen om märgit tähega *q*, ülakomaga ', vai hoobis märkmäldäq jäet.

Katõgooria:Käänüsseq
Osakäänüs

**Osakäänüs** vai **osasütlejä** vai **partitiiv** om grammatilinõ käänüs, mink päämädses ülesandõs om näüdädäq osalisust vai paikapandmaldaq piire.

## Osakäänüs võro keelen
Võro keele kõgõ hariligumbaq osakäänüsse lõpuq ommaq *-t* ja *-d*, Mõnõn ütsikun sõnan või lõpun ollaq ka *-tt* (*vett*) vai -*dA* (*midä*). Päält naidõ om võro keelen viil pall'o sõnatüüpe, kon osakäänüsel olõ-õiq lõppu, a om tugõvan vai pikän astmõn (nt *kass taht *'kalla** süvväq'') 

Osakäänüsega tetäs võro keelen:

* osalinõ tegemisalonõ (***kalla*' süümä*)
* aomäärüs (*es olõq **kuud** aiga müüdä*)
* osalinõ edimäne liigõq vai osaalus (*lavva pääl oll' **raamatit***)
* osalinõ tegehüstäüdeq (*tä om klassi **parõmbit latsi***)
* hulgasõna laendaja (*koogi seen om viis **munna***)
* mitmuslik manus (*Nabi, miiq **parõmbit maadlõjit**, jäi dopinguga vaihõlõ'')

## Lätteq

Katõgooria:Kiil
Katõgooria:Käänüsseq
Käänüs

**Käänüs** om nimisõna grammatilinõ katõgooria, miä and lausõn või lausõjupi seen edesi sõna süntäktilist rolli ja grammatilist köüdüst tõisi sõnnoga.

Käänüsit om mitmõsugumaisi ja egän keelen esiq pall'o; näütüses ladina keelen on kuus käänüst, eesti keelen kõnõldas nellästtõistkümnest käänüssest, võro keelen pruugitas 13 käänüst, päält tuu om viil mõnõq, midä pruugitas harva vai eesti keele mõotusõl (nt olõjakäänüs).

## Võro keele käänüsseq
Panõq tähele, et mõnõl puul üteldäs käänüsside küsümüisi hoobis tõisildõ, tan om tuud vanaq aoluulidsõq mooduq. Tuu ei tähendäq, et muial kõnõldas võlssi, a et võro kiil ei olõ peris ütesugumanõ.

* Nimekäänüs (kiä? miä?)
* Umakäänüs (kink? mink?)
* Osakäänüs (kedä? midä?)
* Sissekäänüs (kinkahe? minkahe?)
* Seenkäänüs (kinka(h)n? minka(h)n?)
* Seestkäänüs (kinkast? minkast?)
* Päälekäänüs (kinkalõ? minkalõ?)
* Päälkäänüs (kinkal? minkal?)
* Päältkäänüs (kinkalt? minkalt?)
* Saajakäänüs (kinkas? minkas?)
* Piirikäänüs (kinkaniq? minkaniq?)
* Ilmakäänüs (kinkaldaq? minkaldaq?)
* Ütenkäänüs (kinkaq? minkaq?)

Päält naidõ om viil käänüssit, miä omma aoluulidsõlt kelen olnuq, a midä seo ilma aigu pruugitas harvõmb vai õnnõ mõnõn sõnavormin.

* Olõjakäänüs
* Viiekäänüs
* Kaudõkäänüs

Katõgooria:Kiil
Poomi Mart

**Poomi Mart** (sündünüq 3. radokuu pääväl 1972 Tal'nan) om inneskine eesti jalgpallimängjä.

Tä oll'  Eesti jalgpallimiiskunna värähtivaht ja kaptõn (1992–2009, 120 mängu) ja om ka muial maailman häste teedäq.

Põrõld om tä Eesti jalgpallimiiskunna värähtivahtõ treener.

Katõgooria:Eesti sportlasõq
Plotnikova Klavdija

**Plotnikova Klavdija** (Klavdija Plotnikova, vinne keelen Клавдия Захаровна Плотникова, ka Клавдия Захаровна Плотникова-Анджигатова; sündünüq 1895, koolnuq  20. september 1989) oll' viimäne kamassi keele kõnõlõja.

Timä esä oll' vindläne Perovi Zahhar, imä kamass Afanassija. Tä elli Abalakovo külän Sajanski rajoonin Krasnojarski krain. 

Plotnikova kuuli 20. süküskuu pääväl 1989.

Katõgooria:Vinnemaa inemiseq
Pepysi Samuel

**Pepysi Samuel** (Samuel Pepys /piːps/ [piips], sündünüq 23. radokuu pääväl 1633, koolnuq 26. lehekuu pääväl 1703) oll' inglüse mereväeammõtnik ja parlamendi liigõq. 

Tä om tunnõt uma päivigu kirotamisõga – timä 10 aastaga joosul kirotõt päivik om hää dokument aoluulaisilõ, selle et tä egä päiv sinnäq midägiq kirot nii uma elo ku ütiskonna kotsilõ laembalt. Tä kirot' kokko päält mill'oni sõna. Tä kirot' põh'aligult umist rahaas'ost, määne ilm oll', midä tä sei, määne tä elämine oll', a ka tuust, määne oll' huuvkunna- ni tiatrielo. 
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Karaj

**Karaj** om Põh'a-Iraani Ālborzi maakunna pääliin ja Iraani suurusõ poolõst neläs liin.

Katõgooria:Iraani liinaq
The Carpenters

**The Carpenters** oll' Ameeriga Ütisriike popansambli, miä luudi 1968. aastagal Downeyin.

## Liikmõq
* Richard Carpenter
* Karen Carpenter

## Albomiq
* Ticket to Ride (1969)
* Close to You (1970)
* Carpenters (1971)
* A Song for You (1972)
* Now and Then (1973)
* Horizon (1975)
* A Kind of Hush (1976)
* Passage (1977)
* Christmas Portrait (1978)
* Made in America (1981)
* Voice of the Heart (1983)
* An Old-Fashioned Christmas (1984)
* Lovelines (1989)
* As Time Goes By (2001)

Katõgooria:Rokkansambliq
Oppajidõ päiv

**Oppajidõ päiv** om tähtpäiv, miä om ello kutsut oppajidõ ja näide ammõdi avvos ni taa elokutsõ inämbäs tähelepadmisõs.

Oppajidõ päivä peetäs riigilde esiq päivil. Eestin om taa 5. rehekuu päiv. Samal pääväl tähüstäs UNESCO 1994. aastagast pääle maailma oppajidõ päivä.

Eesti koolõn om kombõs lõpuklassõ opilaisil ollaq taal pääväl oppajis ja esiq tundõ andaq.

Inne Oppajidõ päivä om kombõs saanuq oppajit tunnustaq ja tennädäq. Kõrraldõdas vastavõttõ ja kontserte ni valitas Eesti aastaga oppaja.

Katõgooria:Tähtpääväq
Hindätapminõ

**Hindätapminõ** vai **hindähukkaminõ** tähendäs hindä tahtlikku tapmist. Hindätapmisõ põhjuisis om inämbüiste meelehädä – ütsiolõk, haigõ miil, rahapuudus vai suuŕ muutus elon, näütüses lakjaminek vai läsäs jäämine.

Maailma Tervüse Ütisüse WHO perrä tapp hindä egä aastaga umbõs 800 000 inemist ja viil rohkõmb om noid, kiä pruuvvaq. Kõgõ hariligumbaq tapmisõq ommaq puuminõ, laskminõ, arstiruhjõ süümine ja kihvti tarvitaminõ mürgüs. Suurõmb jago hindätapjist ommaq meheq.

## Põhjusõq
Hindätapmisõl om väega erinevit põhjuisi. Psükoloogian kaias rohkõmb inemist ja timä tundit, sotsioloogian kaias rohkõmb noid rasõhuisi, miä ütiskund inemisele pääle pand. Sakõstõ om pruuv hinnäst ärq tappaq tegeligult appikutsõq, midä inemine ei pruugiq teedäq.  

Inne hindä ärq tapmist või inemisel ollaq pikäaolinõ pitsüs, haigõ miil, kitsasolo, arvatas, et hätile olõ-õi määnestki api.

## Lätteq
Katõgooria:Hindätapminõ
Seppuku

**Seppuku** (jaapani keelen 切腹) om jaapani kultuurin hindä rituaalsõ tapmisõ viis. Vaba kombõ perrä juu hindätapja tassitävve riisiviina ja lõikas sis uma kõtu vallalõ, päält tuud murd "abilinõ" tä kaala katõkõrra ni tege tä kannahtuisist priis. Seppuku om keelet umbõs 19. aastagasaa lõpust.

Katõgooria:Hindätapminõ
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2021. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2021. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes tõõnõ aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.

Raamadu sääd' kokko Pandi Annika, kunstnigutüü tekk' Reimanni Hildegard. Tähetiidüsliguq andmõq rehkend' Kasagu Enn. Kiilt kai Fasteri Mariko.

2021. aastaga raamadu pääteema om "Maa, ilm ja maq aastagal 2030".

Ku varramb om kallendri olnuq edeotsan ja jutukõsõq päält kallendrit, sis Pandi Annika pand' kallendri raamadu taadõ ja nuuri kirotõt jutuq edeotsa.

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:2020 raamaduq
Pikendüsjuheq

**Pikendüsjuheq** om sääne juheq, miä om mõtõld juhtmõ pikendüses.

katõgooria:eelektririistaq
katõgooria:tekniga
Sissekäänüs

**Sissekäänüs** vai **sisseütlejä** vai **illatiiv** om käänüs, mink mõtõq om näüdädäq liikmist kohegi sisse ja vastas küsümüsele *kinkahe*? *minkahe*?

## Sissekäänüs võro keelen
Võro keelen om sissekäänüssen mitmit lõppõ, miä sõnatüübilde või muutudaq. Lõpuq ommaq: *-he, -tE (-ttE), -dE, -htE, -hE, -hA, -hU, -ho.* Päält naidõ om ka viil võimalik tetäq sisseütlejä ilma lõpulda.  

**Selgütüses:** suurõq täheq käänüselõpõn tähendäseq keeletiidüsen tuud, et tuun lõpun või ollaq nii taga- ku edepuulnõ helü: *E = e* vai *õ; A = a* vai *ä;* *U = u* vai *ü*, nii et näütüses *-hA* um sama miä *-ha / -hä*. 

Mõnikõrd olõnõs sissekäänüsse pruukminõ ka murdõst – egäl puul ei olõq kõik ütesugumanõ.

### ''-he''
Kõgõ vanõmb ja kõgõ hariligumb om lõpp *-he*, a õdaguvõro keelen om taad veidemb või ei olõq sukugi.

*-he* lõpp om sissekäänüsse tunnus sääntsin sõnnon, miä ommaq umakäänüssen kolmandan pikkusõn ja katõtsilbilidseq või pikembäq

### -''hV''
Sõnnon, kon om õnnõ ütś tsilp (*tüü, suu, maa*) om sissekäänüssen lõpun -*hV*, kon V märk tuud vabahellü, miä sõnan om. Õdagupuulsõn võro keelen või tuu vaba helü ka lühkene ollaq, õkva nigu eesti keelen (*pää : pähä*). Pikä vabahelüga sissekäänüs om vanõmb ja säänest varianti pruugitas ka võro kiräkeelen.

### -''dE''
-*dE* lõpp om harilik õdaguvõro keelen ja lätt kokko tarto keelega.

Taad pruugitas sääl, kon muial võro keelen üteldäs *-he.*

### -''hE'' ja ''-htE''
-*he /*-*hõ ja -htE* lõpp lääväq võro keele seen pall'o lakja. Egän paigan üteldäs esiqmuudu: *täihe* ja *täihte, koihõ* ja *koihtõ*.

### -''tE''
-*tE* jakk tulõ perrä sõnnolõ, mink lõpun om *-nE* vai -*Us* vai miä ommaq *hüdsi*, *väits* vai *käsi*-tüüpi sõnaq.

### Ilma lõpuldaq sissekäänüs
Ilma lõpuldaq sissekäänüsse alaq kuulusõq lühkene sissekäänüs ja geminaadilinõ sissekäänüs.

## Lätteq

* Sulev Iva "Võru kirjakeele sõnamuutmissüsteem" Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis 20, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007

Katõgooria:Käänüsseq
Panso Voldemar

**Panso Voldemar** (Voldemar Panso) oll' Talliina Lavakooli asotaja, näütlejä ja lavastaja. Tä om sündünüq 1920 ja koolnuq 1977. Tä om opnuq Moskvan tiatrikoolin Gitisen.

katõgooria:Eesti inemiseq
katõgooria:Eesti tiatritegeläseq
Härjassaare mägi

**Härjassaare mägi** om Sakala kõrgomaa ni Villändi maakunna kõgõ korgõmb kotus.

Härjassaare mägi om 147 miitret korgõ. 2 miitret korgõmb kuq Rutu mägi.

katõgooria:Eesti mäeq
Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä Lavakunstikuul

**Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä Lavakunstikuul**, rahvaperälidselt tunnõt ku lavakas, om Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä ütsüs, miä pakk tiatrioppust. 1938. aastagal Talliina Muusigaülikooli mano luud Talliina Muusigaülikooli Riiklik Lavakunstikuul saa-as Nõvvokogo ja Śaksa okupatsiooni ni sõa peräst kavva tüütäq. Tuu lõpõt' 1941. aastagal õnnõ üts lind näütlejit, kink siän Panso Voldemar. 

Panso Voldemari iistvidämisel alost' 1957. aastagal Tuumpääl Toom-Kooli 4 asuva huunõ hää siiva ülemädse kõrra pääl tüüd Talliina Riikligu Muusigaülikooli lavakunstikatiidri. Panso juhat' lavakunstikatiidrit kooniq kuulmisõni 1977. aastagal.
Pinne kõnõlus

**"Pinne kõnõlus"** om hispaania kirämehe Cervantese Migueli 1613. aastagal kirotõt novell. Taa kõnõlõs katõ pini Berganza ja Cipioni elost Hispaanian. Esiqeräline om tuu, et nuuq piniq mõistvaq kõnõldaq.

katõgooria:Hispaania kirändüs
Hörschelmanni Hermann Jakob Eduard

**Hörschelmanni Hermann Jakob Eduard** (sündünüq 8. joulukuu pääväl 1804, koolnuq 12. süküskuu pääväl 1865) oll' kultuurikõrraldaja, oppaja ja juhataja Võron Krümmeri koolin.  

## Elokäük
Timä esä oll' pastor ja pere elli Viru-Jaagupi kerigumõisan (s'aksa keelen St. Jakobi). 

Opsõ kotun, Tuumkoolin, Tartu Ülikoolin 1824–1826 filosoofiat. 

Päält tuud oll' Hörschelmann oppaja ni johataja:

1826–1829 koduoppaja Lillenbachi mõisan

1829–1835 oppaja Krümmeri koolin Ehmjän, Riisikülän, Võro liinan.

1835–1841 Vinni aadlipreiliide kooli juhataja

abirektri Moskva Michaeli kerigukoolin (*Michaelis Kirchenschule* in. *Moskau),* Petri Pauli kerigukoolin

1849–1862 koolijuhataja Võro liinan

1856 Vahtsõ-Kasaritsa mõisa rentnik, Kultuurimõisa kõrraldaja

Körschelmanni peetäs Kreutzwaldi pargi asotajas.

Tä kuuli 1865 aastagal Elgersbergin Türingin.

## Eräelo
Hörschelmanni suguvõsast oll' Eesti- ja Liivimaal mitmit vaimulikkõ, muusigamiihi ja muid kultuuritegijit. Hermanni ainus poig Arthur August Diedrich kuuli noorõlt 1856. aastagal Vahtsõ-Kasaritsa mõisan. Veli Emil Heinrich August von H. oll' Põltsamaa keriguopõtaja, timäl suur pere. Emili poig oll' Karl Eduard Hermann. Kats vele Emili väümiist olliq timäl koolin oppajaq.

## Lätteq
* https://bbld.de/0000000013338271
* http://kultuur.elu.ee/ke540_Hermann.htm

Katõgooria:Oppajaq
Seestkäänüs

**Seestkäänüs** vai **seestütlejä käänüs** vai **elatiiv** om käänüs, miä märk minkastki vällä minemist: *talost, küläst*.

## Seestkäänüs võro keelen
Seestkäänüsse lõpp om võro keelen -*st*, miä pandas mano umakäänüssele: *kuldsõst*, *saapast*, *keelest*. 

Sakõstõ pruugitas seestkäänüsse asõmal hoobis peräsõnna *seest* vai *sisest*, innekõkkõ mitmusõn: *saapa seest*, *saapidõ seest*.

## Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Katõgooria:Käänüsseq
Päälekäänüs

**Päälekäänüs** vai **manoqütlejä** vai **allatiiv** om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq liikmist kohegi pääle: *toolilõ, silmäle*. 

## Päälekäänüs võro keelen
Päälekäänüsse lõpp om võro keelen -*le* / -*lõ,* miä pandas mano umakäänüssele: *kuldsõlõ*, *saapalõ*, *keelele*.

Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna *pääle*, *kätte* vai *mano*: *lavva pääle*, *imä kätte*, *kao mano*.

## Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Katõgooria:Käänüsseq
Luika Inara

**Luika Inara** (Inara Luigas, sündünüq 3. vahtsõaastakuu pääväl 1959) om Setomaalt peri poliitigategijä ja Riigikogo liigõq.

Om olnu Seto kuningriigi ülembsootska ja Miktämäe vallavanõmb. Viil om olnu Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõq. Kokko pandnuq kokaraamadu seto süüke kottalõ. 

Om kandnu avvunimme Aasta imä.

Katõgooria:Setomaa inemiseq
Kriguli Meelis

**Kriguli Meelis** (Meelis Krigul, sündünüq 15. vahtsõaastakuu pääväl 1969) om vahtsõ vabariigi aol edimäne Setomaa savitsäpendäjä, Setomaal savioppusõ alostaja ja Piusa savikua umanik.
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Päälkäänüs

**Päälkäänüs** vai **manütlejä** vai **adessiiv** om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq olõmist minkagi pääl: *toolil*, *sainal*, *talol*.

## Päälkäänüs võro keelen
Päälkäänüsse lõpp om võro keelen -*l*, miä pandas mano umakäänüssele: *kuldsõl*, *saapal*, *keelel*.

Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna *pääl*, *käen* vai *man*: *lavva pääl*, *imä käen*, *kao man*.

## Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Katõgooria:Käänüsseq
Vurr

**Vurr** om mängoasi, miä pöörelden tege vurisõvat hellü. Vurr om tunnõt terven Euruupan. Lihtsäq vurriq saisvaq kuun puukettäst, mink kesken om terräv pulk. Eesti rahvakultuurin om tunnõt tsiakundist tett vurr, midä pruugiti lihahiitepääväl.

## Lätteq

* Eesti rahvakultuuri leksikon

katõgooria:mängoas'aq
Seenkäänüs

**Seenkäänüs** vai **seenütlejä** vai **inessiiv** om käänüs, mink mõtõq om näüdädäq minkagi seen olõmist.

## Seenkäänüs võro keelen

Seenkäänüsse lõpp om üts suurõmbit võro keelde sisemädse lakjaminegi juuni. Hummogu (Vahtsõliina, Räpinä) puul üteldäs hariligult *kotoh*, õdagu (Urvastõ, Sännä) puul *kotun.*

Mõnikõrd arvatas, et *-h* lõpp om õnnõ seto keelen, tegeligult kõnõlõs puul Vanna-Võromaad *h*-lõpuga. Ku minnäq keele aolukku, sis ommaq naaq mõlõmbaq lühembäq variandiq peris vanast *hna-/hnä-*lõpust: *kotohna*, *käehnä*. Sääntsit vanaperäliidsi sõnavormõ või viil löüdäq vanost rahvalaulõst, näütüses

*Kolm oll' kõivo *'kotohna**'

*Üts oll' kõiv kuldalehti,*

*Tõõne kõiv hõpelehti,*

*Kolmas kõivo vaskilehti* (Esä oll' mul ilmarikas, H I 6, 592/3 (5) 

Katõgooria:Käänüsseq