open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Helsingi Ülikuul

**Helsingi Ülikuul** (soomõ keelen *Helsingin yliopisto*) om Soomõ kõgõ suurõmb ülikuul. Viil vanõmb ülikuul om Turu Akadeemiä, miä luudi 1640. aastal. Päält 1827. aasta tulõkaiho viidi ülikuul üle Helsingihe ja anti Aleksander I perrä vahtsõnõ nimi: Keisriline Aleksandri-ülikuul Soomõn. 

Ülikooli päähoonõq, mink arhitekt om Engeli Carl Ludvig, sai valmis 1832. Päält taa saiq valmis opihaigõmaja (1832), botaanigaaid (1832), obsõrvatoorium (1834) ja raamadukogo hoonõq (1840). Ülikooli tsihis oll' vällä opadaq ammõtnikkõ Soomõ Kindralkubõrmangu keskvalitsusõ tarbis. 1872 võeti edimäne naanõ Helsingi Ülikooli üliopilasõs.

Katõgooria:Soomõ ülikooliq
Rehkendäjä

**Rehkendäjä** om väiku elektroonilinõ abimiiis matõmaatilidsõ rehkendämise man.

Rehkendäjät saa ku rakõndust tarvitaq ka puutrin ja nutiktelefonin.

Koolin ja ülikoolin tarvitõdas taad matõmaatigatunnin, füüsiga- ja keemiätunnin jm.

Võro keelen võidas rehkendäjä asõmal üteldäq viil *rehkendüsmassin* vai *rehkend*'.

Edimäne elektroonilinõ rehkendäjä tetti 1967. aastagal firman Texas Instruments. Tuu oll' 1,5 kg rassõ ja tuud pruugiti lavva pääl.

## Liigiq

* Lihtsä rehkendäjä - +,-, ÷, ×, √, x2, % , 1/x
* Tiidüstüü rehkendäjä - näütüses: sin, cos, tan, log, GRAD, RAD
* Graafilinõ rehkendäjä

katõgooria:elektrooniga
katõgooria:eelektririistaq
katõgooria:matõmaatiga
Uusna mõis

**Uusna mõis**, saksa keelen tuntu kui *Neu-Tennasilm*, eesti keelen tuntu ka Uue-Tänassilma, või-olla ka Vastse-Tänassilma, olli rüütlimõis Villändimaal, Villändi kihilkunnan, Uusna külän.

## Aolugu
1743. aasta eräl'd Venne Keisririigi keisrinna Jelizaveta Petrovna (Elisabet I) (valit's 1741–1762) Uusna mõisamaa Tännässilmä mõisa mant ja kinkse ärä. Edimine mõisnik olli Balthasar von Campenhausen.  Axel Heinrich von Bruiningk valit's mõisa 1759 kuni 1775 aastal tulli Ludwig Wilhelm von Manteuffel, kiä ostse mõisa 19 000 ruubli iist.  Häste ruttu ostse mõisa 1780. aastal ärä Carl Gustav von Taube. 

Viimäne sii mõisa ülembrahvasuguselts olli von zur Mühleni. 1804 ostse Carl von zur Mühlen mõisa ärä 60 000 ruubli iist. 

Tuu kandi talopoig Hans Leik saie Uusna mõisa peremehes 1871. aastal. Rahuaigu, pääle tõist maailmasõda, olli Uusna mõisa pääoone sovhoosi kontoris. Prõlla om Uusna mõis Leike suguvõsa uma.

## Oone
Mõisa pääoone om tettu 19. sajandil ildaklassitsistliku moodu perrä. Pääoone om tettu puust, tuu man om park, kon om pal'lu tõistmuudu puuliike. Aidaoone  ja laut omma tettu samal aol ku pääoone. Laut läits palama 30. mahlakuu päiväl 2004.

## Perimus
Perimuse kottale om kõnelnu pal'lu Paju Jaak. Temä jutu perrä olli rasse aig von zur Mühleni suguseltsi aigu. Kui talusit perises ostma nakati, sis mõisaerrä olli võtnu talukotussit ja vallamaad ärä. Kõneldi et mõtsavahi talu läits kah niimuudu mõisniku kätte. Viil olevat mõisnik taludõ man käinu ja võtnu üten toda mes miildüsi.

## Uusna mõisa surnuaid
Uusna mõisa man om surnuaid, kohe omma mõisnike sugulase matetu. Prõlla omma surnuaian kiik matuse ävitedu.  

katõgooria:Viländimaa mõisaq
Katõgooria:Viländi kihlkund
Mihklipäiv

**Mihklipäiv** om pääengli Miikaeli nimepäiv, midä tähüstedäs 29. süküskuu pääväl. 

Eesti rahvakallõndri perrä lõpõtas mihklipäiv jüripääväga alanu suvõpuulaastaga. Mihklipääväl tapõti oinas vai lammas, sõs üteldi, et egäl oinal uma mihklipäiv. Tapõtust eläjäst tetti sülti, verekäkki ja klõmbisuppi. Küüdseti saia, leibä, nisuvatska ja kuuki. 

Tarto- ja Võromaal aiq kar'usõq valgõt oinast vai kodokitsõ kolm kõrda ümbre kivi, et lumi rutõmb maaha tulõsi. Ku kari kodo tull', kaeti, kas eläjil om kõrsi suun – tuu pidi tähendämä talvist söögipuudust.

katõgooria:Võro rahvakallendri
Sangastõ kerik

**Sangastõ kerik** om lutõri kerik Sangastõ kihlkunnan Sangastõ alõvin. Parhilla jääs kerik Otõpää valla ala. 

## Aolugu
Sangastõ kerikut kutsuti vanal aol Tehale (*Tõhalõ* vr. k., *Tõhala* ee.k.) kerikus. Edimäst kõrda om kerikut mainit 1379. aastagal. Põh’asõa aol 1702 palotõdi kerik maaha. 

Täämbädse ao kerik om peri 1742. aastagast. Puunõ torn tetti 1861. aastagal. Parhilla tüütäs kerikun Sangastõ Pühä Andreasõ kogohus ja keriguopõtaja om Pilli Ivo. 

Üts Sangastõ keriguopõtaja om olnuq ka Rossihniusõ Joachim, kiä om avitanuq pall'o eesti kiilt edendäq. Keriguopõtaja Rauscherti Chilian om avitanuq kuulõ edendäq.

katõgooria:Tartomaa keriguq
Monster Energy

**Monster Energy** om väejuuk (energiäjuuk), midä tetäs Ameeriga Ütisriigen. Tuud tege firma Monster Beverage. Kokko om parhilla kolmõkümne nelä eri maiguga juuki. 

Monster Energy tukõ mitmit ekstriimspordivõistluisi nigu Vormel 1, NASCAR, a ka e-spordi võistluisi.

katõgooria:joogiq
Pii

**π (pii)** vai **[[Archimedes]]e konstant** om matõmaatilinõ konstant, miä om tasapinna pääl tsõõrjoonõ ja läbimõõdu vaihõkõrd. Seo vaihõkõrd om konstant. Näütüses ku üte tsõõri tsõõrijuun om kats kõrda suuremb ku tõsõ, om ka edimädse tsõõri läbimõõt kats kõrda suurõmb. Pii olõ-iq ütegi ratsionaalarvuliidsi kõrdajidõga polünomi lahõnd.

Pii väärtüs om umbõs 3,14159. Piid saa-iq kirotaq katõ täüsarvo jaona. Ku kirotamiq pii komaga, om seol lõpmaldaq pall'o numbrit ja nail numbriil olõ-iq mustrt. Tuuperäst tarvitamiq pii ligilähküt väärtüst.

katõgooria:matõmaatiga
Panda

**Bambuskahr** vai **suur panda** (*Ailuropoda melanoleuca*) eläs õnnõ Hiinan. Nimäq sööväq hariligult bambusõkasvõ ni -lehti. Pandalõ miildüs ütsindä elläq. Panda eloigä om keskestläbi 15–20 aastakka.

Katõgooria:Imetäjäq
Vantaa

**Vantaa** om liin Lõunõ-Soomõn, Uusimaa maakunnan. Vantaa suurus om 240,4 km² ja sääl eläs umbõs 223 027 inemist.

Vantaa naabriq ommaq Nurmijärvi, Sipoo ja Tuusula vald ni Helsingi, Espoo ja Kerava liin.

Vantaan om Helsingi Vantaa linnujaam.

katõgooria:Soomõ liinaq
Lohe

**Lohe** vai **lindaja siug** om müütiline elläi, kä om tunnõt pall'odõ maiõ jutõst üle ilma. 

Väega tähtsä om lohe Hiina mustitsin jutussin (hiina keelen om lohe *龙 ,* pinyin: *lóng*). Hiinlaisi kotsilõ üteldäs sakõstõ, et nä ommaq lohe latsõq. Hiina loheq ommaq tõistsugumadsõq ku õdagumaa loheq.

katõgooria:Eläjäq
Sátoraljaújhely

**Sátoraljaújhely** (s'aksa keeleh *Neustadt am Zeltberg*; slovakkia keeleh *Nové Mesto pod Šiatrom*) om liin  Põh’a-Ungarin Borsod-Abaúj-Zempléni maakunnan Liin om Miskolcit 80 km kavvõn, vasta Slovakkia piiri, Tokaji veinipiiŕkunnan. Sääl eläs pia 13 554 inemist. Liin sai liinaõigusõ 1261. aastagal Ungari kuninga V. Istváni käest.  Sátoraljaújhely ala kääväq kokko kolm küllä: Károlyfalva, Rudabányácska, Széphalom.  Liinan om ütesä mäke. Kõgõ suurõmb noist om 512,7 m korgõ.  

katõgooria:Ungari liinaq
Jiangsu

**Jiangsu** (hiina keelen *江苏,* pinyin: *jiāngsū*) om provints Hiina hummogujaon, Jangtse ja Huaihe jõõ alambjoosu man. Provindsi pääliin om Nanjing.

## Nimest
Jiang om innembide tähendänüq Jiangningfu piirkunda (seo ilma aigo Nanjingi piirkund) ja Su om tähendänüq Suzhoufu piirkunda (seo ilma aigo Suzhou piirkund). 

## Piirkunnaq
Paraq om Jiangsun 13 piirkunda. Neoq ommaq Nanjing, Wuxi, Xuzhou, Changzhou, Suzhou, Nantong, Lianyungang, Huai'an, Yancheng, Yangzhou, Zhenjiang, Taizhou ja Suqian.

Katõgooria:Hiina provindsiq
Hõpõkogõr

**Hõpõkogõr** ehk **harilik hõpõkogõr** (*Carassius gibelio*) om karpkalaliisi seltsi kuuluv kala.

## Kirjeldus
Hõpõkogrõ kihäplaan olõnõs väega pall'o keskkunnast, agaq inämbähe om tä madalamba kihägaq ku kogõr. Hariligult om tä külgi päält tugõvahe lamõhõnuq ja näge tuuperäst vällä peris siuhkõ. Täl ei olõq kogõrõlõ umast „kühmäküst“ ja kihä pikkus-korgus vaihõkõrd jääs inämbähe 1/3 ja 1/2 vaihõlõ.

Värv tõsõndõllõs küländ pall'o. Inämbähe hõpõhallõn värmitoonõn kallo säläq võivaq vaeldudaq kooniq hallikasrohikadsõni. Hanna- ja sälähormussõq ommaq muist hormussist pall'o tummõmbaq.

Hõpõkogõr om hariligult 15–40 cm pikk ja kooniq 2 kg rassõ. Kihä om külgi päält lammõ. Hõpõkogõr om inämbüisi makõviikala, a teda löüd ka merest. Hõpõkogõr eläs päämidselt Kavvõl-Hummogumaal, Hiinan, Jaapanin, Korean, a tedä om ka muialõ sisse tuud, säälhulgan Õuruupahe ja Austraaliahe. Eestin om hõpõkogõr harilik kala.

Hõpõkokri löüd järvist ja jõkist, tä kannahtas häste elläq viin, kon om veidüq hapasnikku.

Üts ummamuudu asi om hõpõkogrõ man tuu, et tä saa sikiq ilma esädse hõpõkogrõldaq, tä või pruukiq muid karpkalaliisi seltsi kuuluvit esätsit kallo. Niimuudu seemendedüist kalamunõst arõnõsõq õnnõ imädseq hõpõkokri niiüldäq klooniq, tuuperäst sais mõnikõrd hõpõkokri kogokund kuun päämidselt imätsist kalost.

Hõpõkogõr om Eestin võõrliik. Tä om Eestihe sisse tuud 1948-1949 aastil, edimält Maardu ja Kahala järve.

## Kaeq viil
*Kogõr

Katõgooria:Kalaq
Pinyin

**Pinyin** (hiina keelen *拼音,* **[[pinyin]]**: *pīnyīn*) om hiina keele umaladina transliteratsiuun Hiinan.

**Pinyin** tähendäs mandariini keelen sõnalõ-sõnalt 'ütlemisperäne kirotaminõ'.

Seo ilma ao hiina keelen om 4 tuuni ja 1 pehmeq tuun.

## Vabahelüq

*

## Peethelüq

Katõgooria:keeleq
Kohtla-Järve

**Kohtla-Järve** om liin Hummogu-Viromaal.

Kohtla-Järve om saanuq liinaõigusõq 1946. aastagal.

Kohtla-Järven om 8 põhikuuli, 6 keskkuuli.

Elänikke : 32 577 (2021)

Suurus : 68,77 km2

Liinapää : Max Kaur

Tsihtnummõr : 30323, 30324, 30325, 30326

Saisoga 2011 olliq Kohtla-Järve elänikest 73,94% vindläseq ja 16,11% eestläseq, 9,82% ommaq tõõsõq rahvusõq.

katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Hummogu-Viro maakund
Tõõpõh'alda aig

**Tõõpõh'alda aig** vai **tõõtus** om aojärk, mink mano käü lõpmalda hulk tõõlist ja tõõpõh'aldaq teedüst ja selle om perädü kerge ka inemiisiga manipuliiriq, inemiisi ullitaq ja hanitaq ja pandaq näid uskma ja tegemä asju, midä nä esiq muidu es usknuq ega tennükiq. 

Tõõpõh’aldaq ütiskunda kutsutas ka sotsiaalmeediä tõõ aos, ütismeediän levitädäs kontrolmaldaq uudissit, nii sääntsit, mis levitäjä hindä arvosaamist ilmaelost tugõvaq, ku ka sääntsit, minkaq saat esi perädü pall’o tähelepandmist ja klikke.

## Vällälingiq
* Kõivupuu Marju: Maailma mõistmisõst ja mõõtmisõst. Uma Leht 02.12.2021.
Lämmärekord

**Lämmärekord** vai **kuumarekord** om kõgõ korgõmb kraat vai õhulämmi, miä kongi mõõdõt om.

## Eesti lämmärekordiq
Kõgõ korgõmb mõõdõt õhulämmi Eestin om +35,6°C, miä registreeriti 11. põimukuu pääväl 1992 Võrol.
Katõgooria:Meteoroloogia
Weizenbergi August

**Weizenbergi August** (August Ludwig Weizenberg; sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1837 Erästveren, koolnuq 22. märtekuu pääväl 1921 Talliinan) oll' eesti rahvusligu kiviragomisõ luuja.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Ütismeediä

**Ütismeediä** ehk **sotsiaalmeediä** om meediä, mink sissu loovaq ossavõtjaq ni minkan inemiseq käüväq läbi, loovaq ni jagavaq teedüst ja mõttit virtuaalsin kogokunnõn ja võrgostuin. 

## Liigitüs

* internetifoorum
* blogi (WordPress, Blogger)
* mikroblogi (Twitter)
* viki
* läbikäümisportaal (Facebook, Orkut, Google+, YouTube)
* sotsiaalnõ järehoitja (Delicious, Pinterest)

## Müügikõrraldus
Ettevõttõq pruukvaq ütismeediät müügikõrraldusõn, näütüses tutvustasõq ja reklaamvaq ütismeediä postituisin umma kaupa.

## Välislingiq

* Sotsiaalmeedia kanalite rollid Eestis, OKIA, 15. märts 2013
* Jaan-Juhan Oidermaa: "Raport: ühismeediaga manipuleerib süstemaatiliselt vähemalt 70 riiki" ERR Novaator, 4. oktoober 2019

katõgooria:meediä
Kõnnõliik

**Kõnnõliik** om tegosõna grammatilinõ katõgooria, mink liikmõq ommaq võro keelen ja pall'odõn tõisin keelin jaataja kõnõ (afirmatiiv) ja eitäjä kõnõ (negatiiv). Jaataja kõnnõliik om tuuga, minkast kõnõldas, peri. Eitäjä kõnnõliik ei olõq tuuga, minkast kõnõldas, peri.
Katõgooria:Keeletiidüs
Pajumetsa Valter

**Pajumetsa Valter** (Valter Pajumets, võroperädse välläütlemise perrä Pajumõtsa Valtõr, sündünüq 4. põimukuu pääväl 1930 Nogo külän) om vabahusvõitlõja.

Tä oll' kavva kudamisvabrigu ARENG Rõugõ tsehhi juhataja, noorõn põlvõn oll' suusasportlanõ.

## Elokäük
Valtõr om sündünüq Nogo külän, parla eläs Rõugõn.

Keskkooli aigu oll' Salajadsõ Kupõrjanovlaisi Liidu liigõq.

1946 NSVL maanuuri suusatiatõvõistlusõ võitjidõ miiskunnan. (Pildipääl hääd kätt tõnõ, tütre Terje Raju ütelüs) 

1947 NSVL koolinuuri suusatamisõ 3. kotus Arhangelskin.

1949. aastagal nakas opma mõtsandust Tarto Ülikoolin. 

Võeti kinniq 1949. aastaga 10. joulukuu pääväl. 

29. märtekuu pääväl 1950 erinõupidämise otsus §§ 58-la ja 58-11 – Valtrilõ anti 10 aastaganõ karistus.

Oll Vorkuta kivihüdsekaivandusõn Kapitalnaja. 

1954. aastagal sai vabakäügivangis, hoobis vabas sai 22. piimäkuu pääväl 1956. 

Tä oll' Tarto tekstiilivabrigu Areng Rõugõ tsehhi juhataja.

Tä om kokko pandunuq aoluu Rõugõ Arengu ja veski kotsilõ.

Pensionil 1994. aastagast.

## Eräelo
Valtril om katś last.

Riigivapi 5. klassi häätekemärk 2007. aastagal.

Rõugõ valla elotüü preemiä 2012. aastagal.

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Eesti Nuuri Muusikalitiatri

**Eesti Nuuri Muusikalitiatri** vai **ENMT** (eesti keelen *Eesti Noorte Muusikaliteater*) om 2013. aastagal Türil luud üle-eestiline muusikalitiatri. Noidõ moto om "Muusikalitiatri ütistäs!"

Tiatri luujas om Orumäe Kaarel ja kodolava om Türi Kultuurikeskusõn.

ENMT edimäne lavastus oll’ 2013. aastagal "Lumivalgõkõnõ", mink autoriq ommaq Sillamaa Janika ja Kaari.

## Välislingiq

*Tiatri kodoleht

katõgooria:Eesti tiatriq
Eitäjä kõnõ (keeleoppus)

**Eitäjä kõnõ** vai **negatiiv** om ütś katõst kõnnõliigist. Eitäjä kõnõ näütäs, et tuud, minkast kõnõldas, ei sünnüq vai tuud ei olõq.

## Võro kiil
Võro keele eitüs om eesti umast mitmõkesitsemb, olõvigu ja minevigu jaos ommaq esiq sõnaq, mõlõmbal ommaq viil edeeitüs ja mitund muudu tagaeitüs, ni tagaeitüst mitund muudu. Katś eri sõnna eitüse jaos olõvigun (*ei*) ja minevigun (*es*) om võro keele eitäjä kõnnõ kõgõ tähtsämb erijuun. Naidsammo sõnno pruugitas ka mulgi, tarto ja seto keelen, aq tagaeitüs (*olõ-õs*) om võimalik õnnõ võro ja seto keelen.

## Kaeq viil
Lausõeitüs

## Lätteq
Katõgooria:Keeletiidüs
Zurabišvili Salome

**Zurabišvili** **Salome** (Salome Zurabišvili; gruusia keele tähistün სალომე ზურაბიშვილი; sündünüq 18. märtekuu pääväl 1952 Pariisin) om inneskine Prantsusmaa diplomaat ja 16. joulukuu pääväst 2018 Gruusia 5. president.
Katõgooria:Gruusia inemiseq
Katõgooria:Gruusia poliitiguq
Rikandi Hindrek

**Rikandi Hindrek** (Hindrek Rikand, sündünüq 22. joulukuu pääväl 1874 Väimelä vallan Võromaal, koolnuq 27. mahlakuu pääväl 1940 Talliinan) oll' eesti sidõtegeläne ja esperantist.

Tä oll' 1917–1918 Talliinna sidõ ülemb ja 1918–1924 Sidõvalitsusõ luuja ni edimäne ülemb.

Matõt Metsakalmistulõ.

## Välläandõq

* Esperanto-eesti taskusõnastik = Esperanta-Estona posvortaro. Haapsalu: P. Tamverk, 1933. 235 lk

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Abeli Piitre

**Abeli Piitre** (Peter Abel vai Peeter Abel; sündünüq 9. joulukuu pääväl 1848 Tammõ vallan Võromaal, koolnuq 12. radokuu pääväl 1920 Võrol) oll' eesti oppaja.

Tä oll' oppaja poig. Tä opsõ Kanepi kihlkunnakoolin ja Cimze seminärin ni opaś Kanepin, Tarton, Paistõn ja Võrol.

Üten Veske Mihkliga and´ tä vällä koorilaulõ kogo "Laulu-kogu..." (1880).

## Kirändüs
* Rudolf Põldmäe, "Rahvusliku liikumise tegelane Peeter Abel" – Keel ja Kirjandus 1972, nr 7, lk 413–418; ka R. Põldmäe raamatun "Kultuuriloolisi vahelugemisi", Eesti Raamat, Tallinn 1979, lk 166–175

## Vällälingiq
* Sissekannõq ISIK-n (eesti keelen)

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Oppajaq
Titipää pärliq

**Titipää pärliq** ommaq vistrigu muudu asjandusõq umbõs 20% miihil titipää tagumidsen veeren, mõõduga 1-3mm. Nuuq ei tähendäq nakkust, ei olõq haigusliguq, võivaq mõodaq suguelolõ häste. Mõnõl juhul pärliq võivaq süütäq vai veritsedäq, sõs soovitadas arsti man är lõigadaq. Ku nääq iholidselt vai ilo poolõst ei sekäq miist vai partnerit, sõs soovitadas alalõ jättä, lõikusõl om alati man määnegi risk.

## Vällälingiq
https://kingsley.stanford.edu/SpinesVsPapules.html
Katõgooria:Androloogia
2021. aastaga Eesti inemiisi kokkolugõminõ

**2021. aasta Eesti inemiisi kokkolugõminõ** (lühendüs **REL2021**) om rahva- ja elokotussidõ kokkolugõminõ saisoga 31. joulukuu päiv 2021 kl 0.00 paigapäälidse ao perrä. 

Suurõmb jago teedüst saias riigi andmõkokõst, lisäs noilõ küstäs lisäteedüst viil 60 000 juhuslidsõ inemise käest. Rahva kokkolugõmist kõrraldas Statistigaammõt.

2021. aastaga rahva kokkolugõminõ om Eestin katõtõistkümnes.

Lisäs saa puutrin märkiq kiili ja murdidõ, sh ka võro keele mõistmist. 
Katõgooria:Eesti
Eesti Keskeräkund

**Eesti Keskeräkund** (eesti keelen *Eesti Keskerakond*) om Eesti eräkund, miä luudi 1991. aastagal.

Eräkunna populaarsus om 1990. aastidõ lõpust stabiilsõlt küländ korgõ püsünüq. Partei pikäaolidsõ liidri Savisaarõ Edgari vaiht 2016. aastagal vällä Ratta Jüri. 2019. aastaga Riigikogo valimiisil sai Keskeräkund 23,8% hellest ja 26 kotust parlamenti. 

Keskeräkunna ideoloogiat om peet kuratsentristligus, populistligus ja sotsiaalliberaalsõs. Partei tugõjaskunnan ommaq innekõkkõ vähämbä sissetulõgiga inemiseq ja vinne imäkeelega inemiseq.

## Aolugu
Keskeräkund kasvi vällä Rahvarõnnast ja luudi 12. rehekuu pääväl 1991, edimehes sai Savisaarõ Edgar. Kooniq 17. mahlakuu pääväniq 1993 kand' eräkund nimme *Eesti Rahva-Keskerakond*.

2016. aastagal sai eräkunna edimehes Ratta Jüri ni Keskeräkund tei vahtsõ valitsusõ Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna ja IRL-ga (Ratta Jüri edimäne valitsus).

2019. aastaga Riigikogo valimiisil sai Keskeräkund 23,1% hellest ja 26 kotust Riigikokko. Tetti vahtsõnõ valitsus EKRE ja Esämaaga.

2019. aastaga Õuruupa Parlamendi valimiisil sai Keskeräkund 14,4% hellest, miä and üte saadigukotusõ (Toomõ Yana).

## Lätteq
Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Eesti Rehvormieräkund

**Eesti Rehvormieräkund** (eesti keelen *Eesti Reformierakond*) om 1994. aastagal luud liberaalnõ Eesti eräkund, mink iinkäüjäs oll' Eesti Liberaaldemokraatlik Partei. 

Eesti Rehvormieräkunna tsiht om jouda jovvukaniq kodaniguütiskunnaniq, mink alosõs om lihtsä maksusüsteem ja mõtõq, et riik putus turgu nii veidü ku võimalik.

Rehvormieräkund om Õuruupa liberaalsidõ ja rehvormieräkundõ ütisüsen, Eestist om sääl viil ka Keskeräkund.

Eräkunna edemiis om Kalda Kaja.
Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Pehki Heino

**Pehki Heino** (Heino Pehk, sündünüq 25. joulukuu pääväl 1940 Maaritsan) om eesti koorijuht ja muusigapedagoog.

1959. aastagal lõpõt' tä Tarto Muusigakooli akordioni pääl, 1964. aastagal Talliinna Riikligu Konservatooriumi koorijuhtimisõ pääl.

Tä om olnuq Võro Latsi Muusigakooli oppaja ja Võro miiskoori ja Võru oppajidõ segäkoori Cantus päädirigent.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Värnigu Andrus

**Värnigu Andrus** (Andrus Värnik, sündünüq 27. süküskuu pääväl 1977 Antslan) om inneskine Eesti kergejoustiklanõ (odahiitjä), kiä saiõ 2005. aastagal odahiitmisen maailmameistres.

Rekordviseq oll' **87.83** (19. põimukuu pääväl 2003 Valgan, kooniq 2018. aastagani Eesti rekord)

## Eräelo
Andrus Värnik om 182 cm pikk ja kaald 110 kg. Tä eläs Antslan.

Värnik mõist võro kiilt.

Tälle miildüseq golf ja tennis.

## Kittüseq

* 2003 – Eesti aastaga spordimiis
* 2003 – Eesti aastaga miisskergejoustiklanõ
* 2004 – Eesti Vabariigi spordipreemiä (hõbõmedäli võitmisõ iist odahiitmisen 2003. aastaga kergejoustigu maailmameistrevõistluisil)
* 2005 – Eesti aastaga spordimiis
* 2005 – Eesti aastaga miiskergejõustiklane
* 2006 – Valgõtähe III jaku häätekemärk
* 2006 – Eesti Vabariigi spordipreemiä (kuldmedäli võitmisõ iist odahiitmisen 2005. aastaga kergejoustigu maailmameistrevõistluisil Helsingin)
Katõgooria:Eesti sportlasõq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kivi Aleksis

**Kivi Aleksis** (Aleksis Kivi, kodanigunimi Alexis Stenvall; sündünüq 10. rehekuu pääväl 1834 Uvvõlmaal,  Nurmijärve kihlkunnan – koolnuq 31. joulukuu pääväl 1872 Tuusulan) oll' Soomõ kiränik.

## Elokäük
Kivi Aleksis sündü külärätsebä perrehe, tä oll' nelläs poig.Uma latsõpõlvõ oll' tä Nurmijärvel, kost esä tä Helsingihe opma vei, ku poig oll' 11 aastakka vana. Esä taht', et pojast keriguoppaja saanuq. Edimält oppõ Kivi Granbergi Ukko eräkoolin roodsi kiilt. Tuud aigu es olõq maarahva latsi oppaminõ kuigi harilik.

Järgmädsel aastagal alost' tä opitiid Stockuse Carli koolin. Sääl oppõ tä aastagil 1847–1852, edimält algkoolin ja sis kooniq gümnaasiuminiq vällä. 1852. aastagal tull' täl rahapuudusõ peräst kuul katski jättäq ja ta oppõ edesi umal käel. Tä lõpõt' gümnaasiumi 1857. aastaga lõpun. Tuulsamal aastagal otsust' Alexis, et timäst tulõ-õiq kerigooppaja, a soomõkiilne kiränik.

1859. aastaga keväjä läts' tä ülikuuli, kon oppõ 1865. aastaganiq, ku tä tuu kooli poolõlõ jätt'.

1870. aastil naas' Kivi Alexis juuma, kasviq ka meelehädäq. Aastagal 1872, ku tä oll' jo paar aastakka vaimuhaiglan olnuq, saiõq arstiq arvo, et Kivvi saa-aiq terves ravitsaq ja tä viidi vele mano Tuusulahe. Tä kuuli 1872. aastaga viimätsel pääväl.

Kivi oll' edimäne kirotamisõga otsa pääle saanuq soomõ keelen kirotanuq Soomõ kiränik, tuuperäst peetäs timmä soomõ kirändüse esäs. 10. rehekuu päiv om soomõ kirändüse päiv, samal pääväl peetäs ka Kivi Aleksise päivä. 

## Raamaduq

* "Bröllopsdansen"
* "Lea"
* "Palokängsepäq" (1864)
* "Kullervo" (1864)
* "Kanervala" (1866)
* "Kihladsõq" (1866)
* "Õllõkäük Schleusingenin" (1866)
* "Üü ja päiv" (1866)
* "Säidse veljä" (1870)
* "Margareta"
Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Keerdoja Karl Robert

**Keerdoja Karl Robert** (Karl Robert Keerdoja, kooniq 1936. aastaganiq Kerberg) (sündünüq 2. vahtsõaastakuu pääväl 1896, Koiola vallan Võromaal, koolnuq 21. põimukuu pääväl 1968, Stockholmin, Roodsin) oll' Eesti sõeväeläne (kaptõn, 1934), mõtsa- ja umavalitsustegeläne. 
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Haridus- ja Tiidüsministeeriüm

**Haridus- ja Tiidüsministeeriüm** (lühendüs **HTM**) om Eesti valitsusasotus, miä kõrraldas riigi puult Eesti haridus- ja tiidüstüüd.

Ministeeriüm pidä huult riigi haridus-, tiidüs-, arhiivi-, nuuri- ja keelepoliitiga planiirmise iist ja egäsugutsõ haridusõ, arhiivindusõ, nuursuutüü valdkundõ kõrraldamisõ ja säädüisi ja kavadõ kokkopandmisõ iist.

Haridus- ja Tiidüsministeeriüm om ainukõnõ ministeeriüm, miä ei olõq Tal'nan, a Tarton.
Katõgooria:Eesti ministeeriümiq
Anomamõsumassin

**Anomamõsumassin** om kodomassin söögianomidõ ja söögiriisto mõskmisõs. Tuujaos lastasõq anomilõ pääle kimmä programmi perrä viijuaq. Päält mõskmisõ ja loputamisõ massin kuivas anomaq ärq kah.

Edimädse automaatsõ viijukõga anomamõsumassina patõntiire ärq Cochrane'i Josephine  USAn 1900. aastagal ja tuu võeti pruukmistõ söögikotussin.

## Välälingiq
Kuis valliq anomamõsumassinat?
Katõgooria:Kodomassinaq
Aurora (laulja)

**Aurora**, tävve nimega **Aksnese Aurora**, (sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1996) om Norra laulja-laulukirotaja ja muusigaprodutsent. 

Timä edimäne EP "Running with the Wolves" ilmu 4. lehekuu pääväl 2015. Samal aastagal ilmu ka tä kavvõr inglüse rokkansambli Oasis laulust "Half the World Away", midä pruugiti John Lewise kaubamajjoketi joulureklaamin.

Tedä om võrrõld sääntside artistõga nigu Susanne Sundfør, Emilíana Torrini, Florence and the Machine, Eivør Pálsdóttir, Kate Bush, Lana Del Rey, Lorde ja Bjork.

## Elokäük
Aurora sündü 15. piimäkuu pääväl 1996 Norran Stavangerin, a üles kasvi Bergenin. Viise naas' tä luuma kuvvõaastadsõlt ja laulusõnno kirotama ütsädselt.

## Välälingiq

* Kodoleht
* Aurora Instagramin
* Aurora Twitterin
* Aurora IMDb-n
* Aurora Facebookin
Katõgooria:Norra lauljaq
Linask

**Linask**' vai **linnas** (*Tinca tinca* *L.*) om makõviikala.

Linask' om jämme ja höörik kala. Tä kaald pia kilogrammi. Tä kodos ommaq muadsõq põh'agaq, viihainu täüs ja lämmämbä viigaq järveq. Suvõ keskpaigan, ku järvevesi lätt kuumõmbas vai nakkas alanõma, jääs linnas suvõunnõ. Tä tükk süvvä mua sisse ja uut sääl parõmbat aigu. Arvatas, et linnas saa ilma söömäldäq katõsa kuud vasta pitäq.

Tälle miildüseq pääas'aligult kiholaisi vaglaq, viikirbuq, tõisi kallo mari, väikoq kalaq. Linnas eläs ni kümme aastakka.

Katõgooria:Kalaq
Sudak

**Sudak** (*Sander lucioperca*) om murdja kala.

Vanõb sudak või ollaq esikiq puul' miitret pikk ja kaaluq pia viis killo.

## Eloviis
Sudak kaes väega ette, määnest elokotust valliq. Sudaguq eläseq sääntsen järven, kon om süvvi kotussit ja järvepõhi om inämbältjaolt kivve täüs. Viil om sudagu jaos tähtsä, et vesi olnuq lämmi. 

Sudak püüd hindäle süvväq õnnõ üüse ni hoit hinnäst viikogo põhja. Inämbjaolt püüd timäsugunõ rüüvli Peipsin tinte, a muial ahunit, kuski (kiisku) ja särgi.

## Kon eläs
Eestin eläs sudak õnnõ Peipsin ja Võrtsjärven, Tamulan ja viil mõnõn Lõuna-Eesti järven.

Katõgooria:Kalaq
Hõrnas

**Hõrnas** vai **iherüs** vai **jõõforell** (*Salmo truttamorpha fario*) om kala.

Hõrnas om künnärvarrõ pikku küländ jämme kala. Võhandu jõõ ülembjoosu alostusõn om tedä küländ hulga. Mustjõgi ja timä haroq ommaq tuu kala jaos hääq elo- ja kudõnõmisõkotusõq. Rohkõmb omgiq tedä Pärlijõõn ja Mustanjõõn, Vaidvan ja Piitrejõõn.

Elläq taht tä rohkõmb muadsõ põh'agaq vii seen. Kudõnõmisõs om tälle vaia ruusa ja kivvegaq põhja. Niisamatõ ommaq tälle tähtsäq kotusõq, kohe saa hinnäst ärq käkkiq. Tuu jaos kõlbasõq vette sadanuq puuq ja oosõq perve seen. Iherüseq sööväq õhu- ja viimardikit ja näide vaklo, lipkit, ja kärbläisi, tõisi kallo marja, väikeisi kallo, vaklo, esikiq kunnõ ja hiiri.

A näide elo om rassõmbas lännüq. Kudõmisõs kõlbulidsõq paigaq nakkasõq ärq häömä, ku jõõq üles sulutas ja õgvas tetäs vai jõki veeren mõtsa raotas.

Katõgooria:Kalaq
Raigi Eduard

**Raigi Eduard** (Eduard Raig; sünüdnüq 5. vahtsõaasta kuu pääväl 1902 Kõlleste vallan Võromaal, koolnuq 19. märtekuu pääväl 1998 Connecticutin Ameerikan) oll' Eesti sõeväeläne (lipnik) ja Eesti politseinik.

## Elokäük
Raigi Eduard oppõ Tarto Liinakoolin, mink tä lõpõt' Vabahussõa aol. Võtt' ossa Vabahussõast Tarto kaitsõpataljonin, oll' osalinõ Tarto vabastamisõl, Lõunõrõnnõ lahingutõl Lõunõ-Eestin, Pihkva võtmisõl, Landersveeri ja Saksa Rauddiviisi vasta võitlõmisõl Landeswehri sõan ja katsõlahingutõl Narva rõnnal. 

Nõvvokolo okupatsiooni aol käkk' hinnäst Tarton ja oll' maapaon Võromaal. S'aksa okupatsiooni aol määräti Raigi Eduard Politsei ja Umakaitsõ Valitsusõ Tarto-Valga Prefektuuri Elvä politseikomissaris. 1941. aastagal Valga politseiprefektis ja ildampa Eesti Julgõolõgipolitsei ja SD haldus- ja õigusosakunna juhatajas.

1944. aastagal tagasi Saksa sõaväega läbi Sudeedimaa, Tšehhoslovakkia, S'aksamaa ja Austria, üle Elbe jõõ, miä oll' Nõvvokogo kontrolli all ja joud' üle Hannoveri Wolterdingeni pagõhõjalaagrihe Briti tsoonin. 1949. aastagal läts' perrega Ameerikahe.

## Kitmiseq

* 1939 Valgõtähe IV klassi häätekemärk
* 1998 Kotkaristi III klassi häätekemärk
Katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
As'a Aksli

**As'a Aksli** (Aksel Õieleid Asi, sündünüq 1. vahtsõaastakuu pääväl 1930 Lasva vallan Lauga külän Tara talon, koolnuq 25. süküskuu pääväl 2018) oll' Võromaa tiatrimiis.

Tä oppõ Võro Tüüstüstehnikumin ja Tarto Tüüstüskoolin tisleris, tuu ammõt tõi tä Võrolõ. 1949. aastagal luud Võro kultuurimaja köütse As'a Aksli elo tiatriga. 1962. aastagal lõpõt' Aksli Viländi Kultuurharidustüü Kooli näütejuhtmisõ pääl. 

1999. aastagal tunnust' Võro liin Akslit häätekemärgiga.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti tiatritegeläseq
Tõvõkimmüs

**Tõvõkimmüs** vai **immuunsus** om kihä süstem, miä kaits elolist (organismi) võõridõ ainidõ iist.

Lisäs sjoolõ avitas tõvõkimmüs alal hoitaq homöostaasi vai tasakaalu kihä seen. Säälsaman ei toheq tõvõkimmüs mõodaq kehäle hindäle ja rünnädäq umahindä rakkõ. Ku tõvõkimmüs mõos kehäle hindäle, kutsutas tuud autoimmuunhaigusõs.

Tõvõkimmüs jagonõs katõs:

* loomulik tõvõkimmüs, minka inemine (vai muu elolinõ) om sündünüq;
* perit tõvõkimmüs, mink inemine (vai muu elolinõ) saa päält haigustekitäjäga kokkoputmist.

Loomulik tõvõkimmüs olõ-õiq nii täpsä mõoga ku perit tõvõkimmüs. Peridü tõvõkimmüse jaos ommaq tähtsäq antigeeniq (kihäle võõraq ainõq, haigustekitäjäq) ni antikihäq, miä hinnäst antigiinega kokko köütväq ja niimuudu haigusõ vasta võitlõsõq. Sääne süstiim om tähtsä vaksiniirmise man.
Katõgooria:Tervüs
Ungvere Olli

**Ungvere Olli** (Olli Ungvere, sünnünimi **Olga Birk**, 1935–1936 **Olga Ungerson**; 17. juuni 1906 Lüütjä mõisa, Setomaa – 12. detsember 1991 Pärno) oll' eesti näütelejä.

1924. aastagal lõpõt' tä Räpinä Ütisgümnaasiumi. Aastil 1931–1934 oppõ Tarto Korgõmban Muusigakoolin laulmist. 

1931. aastagast laul' Vanemuise tiatri operõtikoorin. Aastil 1934–1935 oll' tä Ugala opõretisolist ja draamanäütelejä. 1935–1937 tüüt' jälq Vanemuisen. 1937–1948 oll' tä Draamatiatri näütelejä ja 1948–1986 Endla tiatri näütelejä.

Tä om mängnüq filmen "Keskpäev", "Suletud ring" ja "Mardipäev".

Tarto keelen om tä mängnüq Traadi Matsi näütemängon "Kohviuaq" ("Kohvioad") Endla tiatrin (tuul aol Pärno Draamatiatri). Tuud etendüst (1978. aastagast) saa ka ETV arhiivist perrä kaiaq.

Ungvere Olli om matõt Pärno Mõtsakalmistulõ.

## Tunnustus
* 1966 – Eesti NSV teeneline kunstnik

## Lätteq


## Kirändüs
* Leida Talts. Olli Ungvere. Teatriteed. Eesti Raamat, 1981

## Välälingiq
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Stseen O. Kooli näidendist "Musta kassi öösel ei näe" L. Koidula nim. Pärnu Draamateatris. Taali - Olli Ungvere ja Mari - Lii Tedre (1984)
* Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi virtuaalnäitus "Kummaline mrs Ungvere..."
* ERR arhiiv. Olli Ungvere - 75 (1981)

Katõgooria:Eesti näütelejäq
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Vai kiri

**Vai kiri** om vai keele kirjäpandmisõ süsteem.

Vai (ꕙꔤ) kiräviis om tävveste ummamuudu, ilma ladina tähestigu mõota. Üles märgitäs silbiq, märke om ligi 200. Vai kiri om tiidläisil kasulik uuriq, selle et kõik aolugu ja märke muutminõ om häste teedäq.

Taa vällämärkmise aos peetäs 1833. aastat. Vällämärkjä oll Momolu Duwalu Bukele, kiä nakas säänest kirjä tarvitama uma säitsme sõbraga.

Kiräviisi mõtõq oll' saadu kokkoputmisõst cherokee inemiisiga, kiä üten mustõ emigrantõga olliq Ameerikast Libeeriäle tulnuq. Cherokee rahval oll' ildaaigu uma kiräviis tett.

Vai kiilt kõnõlas umbõs 110 000 inemist Libeeriän ja Sierra-Leonen.

## Välälingiq
Vai kirjäst (*ingüse keelen*)
Katõgooria:Keeleq
Sotsiaaldemokraatlik Eräkund

**Sotsiaaldemokraatlik Eräkund** (lühendüs **SDE**) om Eesti eräkund, miä jääs poliitilidse tele pääl kura poolõ pääle. Eräkund luudi 1990. aastagal.

Näide mõttõviis om kaasaignõ sotsiaaldemokraatia ni põhimõttõq, midä tähtsäs peetäs, ommaq õiglus, üttehoit ja ütesugumadsõq võimalusõq. Sotsiaaldemokraadiq saisvaq tuu iist, et egäle ütiskunna liikmõl olnuq õigus hindäluumisõlõ ni elläq avvolist ja sündsät ello.

## Juhtkogo
Eräkonna edemiis om Saarõ Indrek ja pääsekretär om Vassiljevi Rannar. Asõedemeheq ommaq Pikhofi Heljo, Küti Helmen ni Läänemetsä Lauri. 

Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna juhatustõ kuulusõq viil Ossinovski Jevgeni, Lombi Priit, Pihelga Siret, Mikseri Sven, Nestori Eiki, Lauristini Marju, Liivati Anto, Padari Ivari, Kõva Kalvi, Vimma Joosep, Kaljuranna Marina, Sikkuti Riina, Kislovi Eve, Kersa Elina ja Metstagi Merike.

## Tunnismärk
Eräkunna tunnismärk om verrev ruus.

## Välälingiq
Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna kodoleht (*eesti keelen*)
Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Rõugõ vald

**Rõugõ vald** (eesti keelen *Rõuge vald*) om vald Võro maakunnan.

Vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Mõnistõ, Miss'o, Varstu, Haani ja Rõugõ vallaq.

Nimes mõtõldi pandaq kas Lõunõ-Võromaa vai Rõugõ, a edimält valiti valla nimes hoobis Haanimaa. Kotusõnimminõvvokogo arvssi, et parõmb om Rõugõ nimi alalõ jättä. Vabariigi Valitsus oll' samma miilt.

Vallan ommaq luuduskaitsõ all olnuq Murati pedäjäq.

## Elondus
Rõugõ vallan on kolm alõvikku ja 273 küllä. Valla keskus om Rõugõ. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 4865 inemist. 

### Alõviguq
Miss'o, Rõugõ ja Varstu.

### Küläq
Vallan om 273 küllä: Aabra, Ahitsõ, Ala-Palo, Ala-Suhka, Ala-Tilga, Andsumäe, Augli, Haabsilla, Haani, Haavistu, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hanija, Hansi, Hapsu, Harjukülä, Heedu, Heibri, Hino, Hintsikä, Hinu, Holdi, Horoski, Horosuu, Horsa, Hotõmäe, Hul'aku, Hurda, Hämkoti, Härämäe, Häärmäni, Hürova, Hürsi, Hütü, Ihatsi, Jaanimäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kaarataudsa, Kadõni, Kahrila-Mustahamba, Kahru, Kaku, Kaldõmäe, Kallastõ, Kaloga, Kaluka, Kangsti, Karaski, Karba, Karisöödä, Kaubi, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kergätsi, Kiidi, Kilomani, Kimalasõ, Kirbu, Kiviora, Koemõtsa, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Korgõssaarõ, Kotka, Krabi, Kriguli, Kuiandi, Kuklasõ, Kundsa, Kurgjärve, Kurvitsa, Kurõ, Kuuda, Kuura, Kuudsi, Kõomäe, Korgõpalu, Käbli, Kähri, Kängsepä, Kärinä, Käänu, Kääräku, Külmä, Laisi, Laitsna-Hurda, Laossaarõ, Lauri, Laurimäe, Leoski, Liguri, Liivakupalu, Lillimõisa, Listaku, Loogamäe, Lutika, Luutsniku, Lükkä, Lüütsepä, Mahtja, Mallika, Matsi, Mauri, Meelaku, Mõtstaga, Miilimäe, Mikita, Missokülä, Misso-Saika, Muduri, Muhkamõtsa, Muna, Muraski, Murati, Murdõmäe, Mustahamba, Mutõmõtsa, Mõnistõ, Mõõlu, Mäe-Lüütsepä, Mäe-Palo, Mäe-Suhka, Mäe-Tilga, Märdi, Märdimiku, Möldre, Möldri, Naapka, Nilbõ, Nogo, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Paganamaa, Palanumäe, Palli, Palujüri, Parmu, Parmupalu, Pausakunnu, Pedejä, Peebu, Peedo, Petrakuudi, Piipsemäe, Pillardi, Plaani, Plaksi, Posti, Preeksa, Pressi, Pugõstu, Pulli, Pundi, Punsa, Pupli, Purka, Puspuri, Põdra, Põdramõtsa, Põnni, Põru, Pähni, Pältre, Pärlijõe, Püssä, Raagi, Rammuka, Rasva, Raudsepä, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Resto, Riitsilla, Ristemäe, Ritsiku, Rogosi-Mikita, Roobi, Rusa, Ruuksu, Ruusmäe, Rõugõ-Matsi, Saagri, Saagrimäe, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saika, Saki, Sakudi, Sakurgi, Saluora, Sandi, Sandisuu, Sapi, Sarisõ, Saru, Savimäe, Savioja, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Siksälä, Simmuli, Simula, Singa, Soekõrdsi, Soemõisa, Soodi, Suulätte, Soomõoru, Sormuli, Suurõ-Ruuga, Suurõsuu, Sännä, Söödi, Tagakolga, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tiidsa, Tika, Tilgu, Tindi, Toodsi, Trolla, Tsiamäe, Tsiiruli, Tsiistri, Tsirgupalu, Tsilgutaja, Tsolli, Tsutsu, Tummelka, Tundu, Tursa, Tuuka, Tõnkova, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vahtsõ-Saalussõ, Vaalimäe, Vaarkali, Vadsa, Vakari, Vanamõisa, Vana-Roosa, Vahtsõkivi, Vahtsõ-Roosa, Vihkla, Viitinä, Viliksaarõ, Villa, Villigä, Viru, Vodi, Vorstimäe, Vungi, Väiku-Ruuga, Väiko-Tiiligõ, Vänni.

## Välälingiq
* Rõugõ valla kodoleht (eesti keelen)

Katõgooria:Rõugõ vald
Katõgooria:Võro maakund
Miss'o

**Miss'o** om alõvik Võro maakunnan Rõugõ vallan Vahtsõliina kihlkunnan.

Missost lätt läbi Riia–Pihkva suurtii.

Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist 2017. aastagal Miss'o oll' Miss'o valla valitsõmiskeskus.

## Lätteq
Katõgooria:Eesti alõviguq

Katõgooria:Rõugõ valla alõviguq
Setomaa vald

**Setomaa vald** om umavalitsõmisütsüs Eestih Võro maakunnah.

Setomaa vald tetti 2017. aastagal ku panti kokko Meremäe, Miktamäe ni Verska vallaq. Nisama panti Setomaa vallaga kokko Misso valla Luhamaa nulk – seto küläq Hindsa, Koorla, Kossa, Kriiva, Leimani, Lütä, Mokra, Määsi, Napi, Pruntova, Põrstõ, Saagri, Tiastõ, Tiilige, Toodsi ja Tserebi. Miktamäe vallavolikogo olõ-õs peri priitahtligult Setomaaga kokko minemä ja käve kohut, a kaot'.

Setomaa valla edimädsest vallavolikogo edemehest valiti Järvelilli Rein ni edimädsest vallavanõbast Kudrõ Raul.

## Elondus
Setomaa vallah om üt's' alõvik – Verska ja 156 küllä. Küläq ommaq Ala-Tsumba, Antkruva, Aud'assaarõ, Beresje, Ermakova, Helbi, Hilana, Hilläkeste, Hindsa, Holdi, Härmä, Ignasõ, Igrise, Jaanimäe, Juusa, Jõksi, Järvepää, Kahkva, Kalatsova, Kangavitsa, Karamsina, Karisilla, Kasakova, Kastamara, Keerba, Kiiova, Kiislova, Kiksova, Kitsõ, Klistina, Koidula, Kolodavitsa, Kolossova, Koorla, Korela, Korski, Kossa, Kostkova, Kremessova, Kriiva, Kuigõ, Kuksina, Kundruse, Kusnetsova, Kõõru, Käre, Küllätüvä, Laossina, Leimani, Lepä, Lindsi, Litvina, Lobotka, Lutepää, Lutja, Lütä, Lüübnitsa, Maaslova, Marinova, Martsina, Masluva, Matsuri, Melso, Merekülä, Meremäe, Miikse, Mikitamäe, Miku, Mokra, Määsi, Määsovitsa, Napi, Navikõ, Nedsaja, Niitsiku, Obinitsa, Olehkova, Ostrova, Paklova, Palandõ, Palo, Paloveere, Pattina, Pelsi, Perdaku, Pliia, Podmotsa, Poksa, Polovina, Popovitsa, Pruntova, Puista, Puugnitsa, Põrstõ, Raotu, Rokina, Ruutsi, Rõsna, Rääptsova, Rääsolaanõ, Saabolda, Saagri, Saatse, Samarina, Selise, Seretsüvä, Serga, Sesniki, Sirgova, Sulbi, Säpina, Talka, Tedre, Tepia, Tessova, Teterüvä, Tiastõ, Tiilige, Tiirhanna, Tiklasõ, Tobrova, Tonja, Toodsi, Toomasmäe, Treiali, Treski, Triginä, Tserebi, Tsergondõ, Tsirgu, Tsumba, Tuplova, Tuulova, Tääglova, Ulaskova, Ulitina, Usinitsa, Uusvada, Vaaksaarõ, Vaartsi, Varesmäe, Vasla, Vedernika, Velna, Veretinä, Verhulitsa, Vinski, Viro, Voropi, Võmmorski, Võpolsova, Võõpsu, Väike-Rõsna, Väiko-Härmä, Väiko-Serga, Õrsava.

## Pildiq

Koidula raudteejaam 2015.JPG|Koidula
Lüübnitsa küla.JPG|Lüübnitsa
Mikitamäe uus tsässon.jpg|Mikitamäe
Metsatee Mustoja maastikukaitsealal (2015).jpg|Mustoja
Obinitsa Hal’as kunn.jpg|Obinitsa


## Välälingiq
* Setomaa vald

Katõgooria:Võro maakund
Setomaa vald
Ala-Tilga

**Ala-Suhka** om külä Võro maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan.

## Kaeq viil

* Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Antsla vald (1999–2017)

**Antsla vald** oll' vald Õdagu-Võromaal. Tä jäi Urvastõ, Rõugõ ja Karula kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Antsla vald Võro maakunda. 

Vallan oll' üts liin (Antsla), kats alõvikku (Kobõla ja Vana-Antsla) ja 24 küllä.


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Hanija

**Hanija** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' Hanija Haani vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Hino (Rõugõ)

**Hino** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Varstu

**Varstu** om alõvik Võro maakunnan Rõugõ vallan Rõugõ kihlkunnan.

Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' Varstu valla keskus. 

## Nimeq
Varstu nimme om kirjä pant 1561 Варсте, 1565 Варста, 1627 Warste Kywi, Warse Wessle, Warse Mick, 1630 Werste Weßli, Werste Mick, 1638 Worsty Wessly, 1684 Warsta, 1765 Dorf Warsto.

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkund
Katõgooria:Rõugõ valla alõviguq
Holdi (Rõugõ)

**Holdi** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Horosuu

**Horosuu** (varrampa ka *Horosaq*) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mõsukahr

**Mõsukahr** (*Procyon lotor*) om murdja mõtselläi, kiä om peri Põh'a-Ameerikast. 

Mõsukahru om Eesti luudusõh nättü 2022. aastaga vahtsõaastagakuul Kambjan.

## Viiteq

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Villa Rein

**Villa Rein** (sündünüq 20. vahtsõaastakuu pääväl 1944 – 2. piimäkuu pääväl 2007) oll' eesti kultuuritegeläne.

## Elokäük
1963. aastal lõpõt' Põlva Keskkooli. Läts' tüühü Põlva kultuurimajja, kon oll' päält 40 aasta.

1967. aastal naas' kõrraldama Põlva rajooni laulupite ni oll' mitmõ Põlvamaa laulupido kõrraldaja.

1995. aastal oll' tä üts Hurda Jakobi nimelidse Põlva Rahvaharidusõ Seltsi vahtsõstluujit ni oll' seldsi juhatusõ edemiis 1995–2007.

Tä om matõt Põlva kalmistulõ.

Ta on maetud Põlva kalmistule.

2015. aastal tetti timä avvos Põlva Kultuuri- ja Huvikeskusõ manu timä mälehtüspenk.

## Kitmiseq

* 1988 – Eesti NSV teeneline kultuuritegeläne
* 1998 – Jakob Hurda rahvuskultuuri avvohind
* 2002 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri tsihtkapitali aastapreemiä
* 2007 – Põlvamaa häätekemärk

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti kultuuriinemiseq
Lüütsepä (Varstu)

**Lüütsepä** om külä Rõugõ vallan Rõugõ kihlkunnan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Meelaku

**Meelaku** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Haani valda.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Missokülä

**Miss'okülä** (aoluulidsõlt rahvasuun ka **Miss'o mõisa** vai **Miss'o kõrdsi**) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Mutõmõtsa

**Mutõmõtsa** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist kuulu külä Varstu valda.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Muraski

**Muraski** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Miss'o vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Naapka

**Naapka** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümretegemiseniq oll' külä Haani vallan.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Parmu

**Parmu** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

Külä lõunõpiiri pääl om punkt, kon saavaq kokko Eesti, Läti ja Vinnemaa piir.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Heina Karl Jakob

**Heina Karl Jakob** (sündünüq 13. mahlakuu pääväl 2002 Põlvan) om eesti jalgpallur (värtevaht), kiä mäng Inglüsmaa kõrgliigaklubin Arsenal.
Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Pähni

**Pähni** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Külä lähiksen om Pähni paisjärv ja juusk Pähni oja. Külän om olnuq Pähni kar'amõisa.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Rammuka (Misso)

**Rammuka** (rahvakeelen ka **Varõstõkülä**) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Raudsepä

**[[Raudsepä (Rõugõ)|Raudsepä külä]]** Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan

**[[Raudsepä (Varstu)|Raudsepä külä]]** Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan, nika ku 2017. aastaganiq Varstu vallan

**[[Raudsepä (Võro)|Raudsepä külä]]** Rõugõ kihlkunnan Võro vallan
Põdramõtsa

**Põdramõtsa** (varrampa **Pulli** vai **Pullipõdra**) om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Miss'o valda.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Resto

**Resto** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Haani valda.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Saagrimäe

**Saagrimäe** om külä Võro maakunnan Setomaal Rõugõ vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Miss'o valda.

## Lätteq

Katõgooria:Setomaa küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmine

**Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmine** oll' umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldaminõ 2017. aastagal, minka sündüq paigapäälitside umavalitsuisi priitahtliguq ja pääle sunniduq kokkominegiq, külänimmi ja maakunnapiire muutmisõq. Niimuudu jäi 213 Eesti umavalitsusõst alalõ 79, minkast 15 ommaq liinaq ja 64 vallaq. 

Tallituspüürdmisega pantiq pall'odõlõ külile vahtsõq nimeq (suurõmb jago noist Saarõ- ja Võromaal), selle et üten umavalitsusõn ei toheq ollaq mitund küllä sama nimegaq. Kokko sai vahtsõ nime 50 küllä, 9 küllä panti hoobis tõsõga kokko.

## Tallituspüürdmiisi mõtõq
2015. aastaga mahlakuun ammõtihe saanuq Rõiva Taavi tõõsõ valitsusõ tegemiisi kavan oll' ka tallituspüürdmine. 2016. aastaga urbõkuun saiõ hüvähüse tallituspüürdmise säädüsplaan, mink perrä pidi umavalitsusõn elämä vähämbält 5000 inemist, kuikiq valitus taht', et umavalitsuisin olnuq vähämbält 11 000 inemist.

Sündü paigapäälitside umavalitsuisi priitahtliguq ja pääle sunniduq kokkominemiseq, külänimmi ja maakunnapiire muutmisõq. Niimuudu jäi 213 Eesti umavalitsusõst alalõ 79, minkast 15 ommaq liinaq ja 64 vallaq.

Tallituspüürdmise mõtõq oll' andaq paigapäälitside umavalitsuisilõ joudu mano, selle et ku inemiisi elli egäl puul esiq pall'o, oll' ka umavalitsuisil rahha, ammõtnikkõ ja teenüssit esiq pall'o ja mõni joud' rohkõmb ärq tetäq ku tõõsõq.

## Kokko pantuq vallaq
Tabõlin ommaq ärq tuuduq vallaq, miä pantiq kokko, ja miä vahtsõ valla nimes sai.

## Lätteq
Katõgooria:Eesti valitsõmisjaotus
Suulätte

**Suulätte** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastal käve külä Varstu valda.

Süülätte külän om Hinnimäe kivimüräk.

Küläst lätt Rõugõ–Vahtsõ-Roosa tii.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Trolla

**Troll'a** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda.

Trolla küläst om peri kunstnik Navitroll'a.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tsiistri

**Tsiistri** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Miss'o valda.

Külän om Tsiistri Linamuusõum.

Küläm om mitmit kuluurimälehtüisis nimmatuid kääpit ja Tsiistri kivikalmõq.

Külä piire seen om Märä järv.

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vana-Roosa

**Vana-Roosa** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Varstu valda.

Vanan-Roosan om olnuq Vana-Roosa mõisa. Mõisa ait-kuivis om arvat kultuurimälehtüses.

Külän om Roosa kerik, mink man om Roosa Jakobi kogodus. Külän om ka Vana-Roosa kalmuaid.

Külä hummogupiiri päl juusk Mustjõgi. Külä kesken om Vana-Roosa järv.

Vana-Roosa õdaguosan om Roosa suu, kost kaibõtas vällä turvast. Suust saavaq algusõ Kuuraoru uja ja Pundsa uja.


Roosa Jakobi kirik 2013.JPG|
Vana-Roosa mõisa ait-kuivati 2013-08.jpg|
Vana-Roosa paisjärv.JPG|
WMEE-exp2019-(145).jpg|


## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Valpri Liina

**Valpri Liina** (sündünüq 27. süküskuu pääväl 1941) om Võromaa aokiränik. 

## Elokäük
Liina esä oll' Kasaritsast peri Laanekivi Ruttar. inne eestistämist oll' väärnimi olnuq Lissmann. Imä oll' Lindsalu Anni Emilie.

Valpri Liina alust' tüüd Tüürahva Elon 1962. aastagal ja oll' sääl 42 aastat kooniq pensioniniq.

Liina läts mehele 1968. aastal, miis Valpri Heino. Näil om tütär ja poig Valpri Valdo.

## Avvohinnaq
Kultuurkapitali 2016 elotüü Võromaa preemia.

## Lätteq


## Välälingiq
* Soe Rannar 2016. Liina Valper 75. Lõunaleht, 6. oktoobri. 
* Soe Rannar 2021. Liina Valper 80. Võrumaa Teataja, 110, 28. septembri. lk 4. 
* Vapri Liina 2017. Nime lugu om üteliste inemise lugu.. Uma Leht, 380, 16. radokuu. Pruugit 04.02.2022.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Aavašilla

**Aavašilla** (märgit ka *Aavašild* ja *Āvašiлd*) oll' inneskine leivu külä Lätin Alūksne piirkunnan Ilsnä vallan.

Täpsä kotus ja lätikiilne nimi om tiidmäldäq. Soomõ keeleuurja Ojansuu om ülnüq, et Aavašilla om pääle Vaslõt (Jaunzemji) ja Bruunjat (Brūniņi) ja inne Seivadžit (Siveci) ja Riikštat (Riekstiņi).

## Lätteq
Katõgooria:Läti küläq
Katõgooria:Leivu keelesaarõ küläq
Ütiskunnakeeletiidüs

**Ütiskunnakeeletiidüs** vai **sotsiolingvistiga** om keeletiidüse haro, miä uur keele ja ütiskunna köüdüsit, säälhulgan ka keelepruukmisõ mõjjo uutuisilõ ja kontekstile.
Katõgooria:Ütiskunnakeeletiidüs
Ivan Illich

**Ivan Illich** (sündünüq 4. süküskuu pääväl 1926, koolnuq 2. joulukuu pääväl 2002) oll' filosoof, vaimulik. 

## Elokäük
Timä oll' sündünüq Viini liinan horvaadi-juudi perren.

1951–1976 oll' katoligu kerigu teenistüsen mitmõl puul Ladina-Ameerikan. Viimäne veerändsada aastat elli Õdagu-S'aksamaal.

Illich oll' inemiseperrä maailma kuulutaja, egasugutsidõ instituutõ ja riigimassinide võimsusõ vastalinõ. Tuu teema raamatist kõgõ tunnõtumb om "Deschooling Society" (1971). 

## Kirändüs
Ivan Illich. Kooli fenomenoloogia. Kogumikun Valik I. Esseid maailmakirjanduses. Loomingu raamatukogu 25–26, 1987. (*eesti keelen*)

## Välälingiq
Pajula Hardo loeng (*eesti keelen*)

Keele Verner Ivan Illichist (*eesti keelen*)

Lillemäe Indreku blogi (*eesti keelen*)
Katõgooria:Filosoofiq
Katõgooria:Usomeheq
Kaagu (Vahtsõliina)

**Kaagu** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda. 

## Lätteq


Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq