open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hippokrates

**Hippokrates** (kreeka keelen Ἱπποκράτης, u. 460 i.m.a. – u. 370 i.m.a) oll' Vana-Kreeka tohtri, üts kõgõ välläpaistvamb tegeläne meditsiini aoluun. Suuri tiinide ja meditsiinikuulkunna luumisõ iist peetäs tedä arstitiidüse esäs. Timä kuulkund mõot' Vana-Kreeka meditsiini niipall'o, et tuust sai umaette distsipliin ja tohtõrdamisõst sai umaette ammõt. 

Katõgooria:Vanakreeka tohtriq
Homeros

**Homeros** (kreeka keelen Ὅμηρος, u. 8. aastagasada i.m.a.) oll' Vana-Kreeka laulik, eepoisi "Ilias" ja "Odüsseia" luuja. 

## Kaeq viil
* "Ilias"
* "Odüsseia"

Katõgooria:Vanakreeka luulõtajaq
Platon

**Platon** (kreeka keelen Πλάτων, u. 424-423 i.m.a. – u. 348–347 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, kiä üten uma oppaja Sokratese ja opilasõ Aristotelesega pand' alossõ õdagumaa filosoofialõ. Platon oll' viil  matõmaatik, kirot' filosoofiliidsi katõkõnnit ja tekk' Ateenahe Akadeemia, miä oll' edimäne korgõmba haridusõ asotus õdagumaiõn. 

Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Sokrates

**Sokrates** (kreeka keelen Σωκράτης, u. 469-470 i.m.a. - 399 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf,  õdagumaa filosoofia üts alossõpandja. Tä esiq es kirotaq filosoofiliidsi tekste. Tiidmiseq timä elost ja filosoofiast ommaq perit timä opilaisi, innekõkkõ Platoni kirotuisist. 

Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Vana-Rooma

**Vana-Rooma** oll' tsivilisats'uun, miä kasvi vällä väikost põlluharijidõ kogokunnast Apenniini puulsaarõl 10. aastagasaal i.m.a. Tuust sai aoluu üts suurõmbit ilmariike, mink maaq olliq ümbre Vaihõmere. 

Rooma tsivilisats'uun muutu monarhiast oligarhilidsõs vabariigis ja tuust autokraatlidsõs impeeriumis. Vallutuisi ja assimiliirmisega naas' Rooma riik dominiirmä Õdagu-Õuruupat.

Rooma impeerium lagosi ärq 5. aastagasaal m.a.p.

Katõgooria:Vana-Rooma
Elea Zenon

**Elea Zenon** vai **Zenon Eleast** (, u. 490 i.m.a. - u. 430 i.m.a.) oll' inne Sokratest elänü Vana-Kreeka filosuuf, kiä oll' perit Lõuna-Itaaliast Elea liinast ja kuulu Parmenidese luud Elea kuulkunda. Aristoteles om kutsnu tedä dialektiga vällämärkjäs ja Russelli Bertrand om pidänüq tedä muudsa loogiga alossõpandjas. Kõgõ inämb teedäs tedä timänimeliidsi vastaossuisi perrä. 

Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Citiumi Zenon

**Citiumi Zenon** vai **Zenon Citiumist** (, u. 334 i.m.a. - u. 262 i.m.a.) oll' Vana-Kreeka filosuuf, kiä oll' perit Citiumi liinast Küprüselt. Tä oll' stoikidõ filosoofiakuulkunna luuja nink opas' Ateenan filosoofiat umbõs aastagas 300 i.m.a.  

Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Vana-Egüptüs

**Vana-Egüptüs** oll' muistinõ tsivilisats'uun Põh'a-Afriga hummogujaon Niilusõ jõõ alambjoosul, sääl, kon s'oo ilma aigo om Egüptüse riik. Vana-Egüptüse aoluku loetas 3150. aastagast i.m.a., ku Alamb- ja Ülemb-Egüptüs lätsiq üte vaarao võimo ala, nink tuu kest' kolm aastagatuhandat. Tuun aoluun olliq rahulidsõq aoq, midä kutsutas kuningriiges, nink suhtõlidsõlt segätseq aoq, midä kutsutas vaihõpäälitsis aes. Peräst viimädse kuningriigi, midä kutsuti Vahtsõs Kuningriigis, lõppu naas' Vana-Egüptüse tsivilisats'uun aigopite häädümä nink Egüptüst naksiq vallutama võõramaalasõq. Vaaraodõ val'tsus lõppi ammõtlidsõlt 31. aastagal i.m.a., ku Rooma Impeerium vallut' Egüptüse ja tekk' tuust uma provindsi.

## Kae viil
* Ramses II

Katõgooria:Vana-Egüptüs
Berlinsi Jesaja

**Berlinsi Jesaja** (, , 1909-1997) oll' Lätist perit inglüse filosuuf, üts tähtsämb 20. aastagasaa liberaalnõ mõtlõja. Tä sündü Riian juudi perren, mõnda aigu elli Vinnemaal ja 1921. aastagast Inglüsmaal. 

Katõgooria:Läti inemiseq
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Katõgooria:Inglüsmaa filosoofiq
Tsivilisats'uun

**Tsivilisats'uun** om inemiisi ütiskund üten näide kultuuriga. Tuu sõna tulõ ladinakeelitsest sõnast *civis*, miä tähendäs liinainemist. Et ütiskunda nimitädäq tsivilisats'oonis, piät sääl osaq inemiseq elämä liinon, piät olõma põllumajandus, piät olõma tiidläisi vai mõtlõjit nink inemiisi, kiä valitsõsõq suurõmbat jako tõisist, piät olõma kiri, usk, kunst ja raha.

Katõgooria:Ütiskund
Vergilius

**Vergilius** (Publius Vergilius Maro, 70 i.m.a. - 19 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja. Timä kõgõ tähtsämb teos om eepos "Aeneis". 

Vergilius, Ovidius ja Horatius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq. 

Katõgooria:Vana-Rooma luulõtajaq
Cervantese Miguel

**Cervantese Miguel** (**Miguel de Cervantes Saavedra**, 1547-1616) oll' hispaania romaanikiränik, luulõtaja nink näütekiränik. Timä kõgõ tähtsämb teos om "Don Quijote", midä peetäs edimädses modernses romaanis nink ütes parõmbas romaanis, miä om kunagi kirotõt. Cervantes om pall'o mõotanuq hispaania kiilt.

Katõgooria:Hispaania inemiseq
Katõgooria:Hispaania proosakiräniguq
Katõgooria:Hispaania luulõtajaq
Katõgooria:Hispaania näütekiräniguq
Descartes'i René

**Descartes'i René** (prantsusõ keelen René Descartes, ladina keelen Renatus Cartesius; 1596–1650) oll' prantsusõ filosuuf, matõmaatik ja kiränik. Tedä om kutsut muudsa filosoofia esäs. Matõmaatikan lõi tä analüütilidse geomeetriä. 

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa filosoofiq
Katõgooria:Prantsusmaa matõmaatiguq
Katõgooria:Prantsusmaa kiräniguq
Hugo Victor

**Hugo Victor** (Victor Hugo, 1802-1885) oll' prantsusõ romaanikiränik, luulõtaja, näütekiränik, esseist, kunstnik ja inemiseõiguisi aktivist. Tä oll' kõgõ tähtsämb prantsusõ romantik. Ku Prantsusmaal hinnatas tedä innekõkkõ ku luulõtajat ja näütekiränikku, sõs välänpuul Prantsusmaad tunnõtas tedä inämb romaanõ perrä. 

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa proosakiräniguq
Katõgooria:Prantsusmaa luulõtajaq
Katõgooria:Prantsusmaa näütekiräniguq
Molière

**Molière** (Jean-Baptiste Poquelin, 1622-1673) oll' prantsusõ näütekiränik ja näütelejä, kedä peetäs õdagumaiõ ütes kõgõ suurõmbas komöödiameistris. 

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa näütekiräniguq
Montesquieu Charles

**Montesquieu Charles** (Charles-Louis de Secondat, baron de La Brède et de Montesquieu, 1689–1755) oll' prantsusõ poliitilinõ mõtlõja (filosuuf), kiä elli valgustusaol. Tä om kuulsa võimõ lahonpidämise teooria luumisõ poolõst, midä s'oo ilma aigu peetäs esiq hindäst mõistõtavas ja miä om sisse kirotõt pall'odõ riike põhisäädüisihe üle ilma. Tä võtt' tarvitusõlõ mõistõq *feodalism* ja *[[Bütsandsi Impeerium]]*.

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa filosoofiq
Voltaire

**Voltaire** (François-Marie Arouet, 1694–1778) oll' prantsusõ valgustusao filosuuf, kiränik, esseist, deist. Tä kaits' kodanikuvabahuisi, muuhulgan usuvabahust ja kauplõmisvabahust. Voltaire oll' viläkas kiränik, kiä kirot' egasugutsit kirätöid: näütemänge, luulõt, romaanõ, esseid, aoluuliidsi ja tiidüsliidsi töid, üle 20 000 kirä nink inämb ku 2000 raamatut ja pamfletti. 

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa filosoofiq
Katõgooria:Prantsusmaa kiräniguq
Assisi Franciscus

**Assisi Franciscus** vai **Franciscus Assisist** (Giovanni Francesco Bernardone, 1181 vai 1182 - 1226) oll' itaalia usumiis, katoliikligu Frantsiskaani ordo luuja. 

Franciscus om eläjide, tsirkõ, luudusõ ja Itaalia kaitsõpühälik. 

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia usumiheq
Katõgooria:Katoligu pühäliguq
Goethe Johann Wolfgang

**Goethe Johann Wolfgang** (Johann Wolfgang von Goethe, 1749-1832) oll' s'aksa kiränik. Tä om kirotanuq luulõt, näütemänge, romaanõ, teoloogiliidsi, humanistliidsi ja tiidüsliidsi töid. Timä kõgõ tähtsämb teos om katõjaolinõ näütemäng "Faust".  

## Elokäük

Goethe oll' säädüseoppusõ doktori poig ja sai koton egäsugumadsõ koolitusõ. Aastil 1765-1768 oppõ tä Leipzigi korgõnkoolin ja 1770-1771 Strasbourgi korgõkoolin õigustiidüst. Vaihõpääl oll' tä Frankfurdin, kon parasi tõbõst. Päält opmist naas' tä tüüle ahukaadi ammõtin Frankfurdin.
 
Ku Goethe oppõ Strasbourgin, sai tä tutvas Herderi Johann Gottfriediga, liitü tormi ja tungi nimelidse liikmisõga ja sai pia taa juhis.
 
Aastagal 1775 kuts' Saksi-Weimari hertsok Augusti Karl Goethe Weimari huuv'kunda, kon tuu tiinse korgidõ ammõdikotussidõ pääl pikkä aigo. Aastagal 1782 nõst' hertsok Goethe ülembärahva saisustõ. 

Aastgil 1786-1788 sõit' Goethe ringi Itaalian. Aastagal 1794 sai Goethe tutvas Schilleri Friedrichiga, kiä naas' elämä Weimarin. Weimarist sai tähtsä s'aksa kultuurielo keskus, selle et Schiller tõmmas' liina mitmit s'aksa kirämiihi, luulõtajit ja mõttõtiidläisi. 

Aastagal 1806 lät's Goethe paari Vupliusõ Christianega, kinka elli kuun jo aastagast 1788 ja kinka täl oll' poig. Christiane kuuli aastagal 1816 ja poig 1830 aastagal. 

Goethe elo viimäsist aastist om kõnõlnuq timä sekretär Eckermanni Johann Peter uman raamatun "Jutuajamisõq Goethega". 

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa luulõtajaq
Katõgooria:S'aksamaa proosakiräniguq
Katõgooria:S'aksamaa näütekiräniguq
Kanti Immanuel

**Kanti Immanuel** (Immanuel Kant, 1724–1804) oll' s'aksa filosuuf, kiä elli preisi liinan Königsbergin (s'oo ilma aigu Vinnemaa liin Kaliningrad). Tedä peetäs muudsa Õuruupa ja illadsõ valgustusao ütes mõokambas mõtlõjas. 

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa filosoofiq
Marxi Karl

**Marxi Karl** (Karl Marx, 1818–1883) oll' juudi peritollo S'aksa filosuuf, majandustiidläne, sotsioluug, revoluts'onäär ja kommunist. Üten Engelsi Friedrichiga mõtõl' tä vällä marksismi.

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa filosoofiq
Lutheri Martin

**Lutheri Martin** (Martin Luther, 1483-1546) oll' s'aksa muuk, teoluug ja ülikooliprohvõsri. Timä saisukotussist sai alostusõ protõstantlinõ reformats'uun. 

## Kaeq viil
* Reformats'uun

## Lutheri Martin ilokirändüsen
* Hurda Jakob, "Üts päiv Dr. Martin Lutheruse elost", ilmunuq: Tarto Kalender 1875, Tarto Kalender 1876, "Looja ees" (2005).

* Martin Luther – Eine Bibliographie

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa usumiheq
Muuk

**Muuk** vain **munk** om miis, kiä eläs religioossõn askeetlusõn, kas sõs ütsindä vai tõisi samameelitside inemiisiga, ollõn füüsilidselt kuigivõrra lahon inemiisist, kinkal olõ-iq samma tsihti. Muugaq ommaq olnuq joba väega vanast aost mitmin kultuurõn. 

## Kaeq viil
* Nunn

Katõgooria:Usk
Russelli Bertrand

**Russelli Bertrand** (**Bertrand Arthur William Russell**, 1872-1970) oll' Briti filosuuf, aoluulanõ, loogik ja matõmaatik. Tä sündü ja kasvi üles Walesin, a elli suurõmba jao umast elost Inglüsmaal. 

Tä oll' üts kõvõmbit säsüpommi ja Vietnami sõa vastatsit kõgõn ilman. 

1950. aastagal sai Russell Nobeli kirändüspreemiä. 

Katõgooria:Walesi inemiseq
Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Katõgooria:Ütiskuningriigi filosoofiq
Katõgooria:Ütiskuningriigi loogiguq
Katõgooria:Nobeli preemiä saajaq
Queen

**Queen** oll' inglüse rokkansambli, miä luudi 1970. aastagal Londonin.

## Liikmõq
* May Brian (1970–)
* Taylori Roger (1970–)
* Deaconi John (1971–1997)
* Mercury Freddie (1970–1991)

## Albomiq

* Queen (1973)
* Queen II (1974)
* Sheer Heart Attack (1974)
* A Night at the Opera (1975)
* A Day at the Races (1976)
* News of the World (1977)
* Jazz (1978)
* The Game (1980)
* Flash Gordon (1980)
* Hot Space (1982)
* The Works (1984)
* A Kind of Magic (1986)
* The Miracle (1989)
* Innuendo (1991)
* Made in Heaven (1995)
* The Cosmos Rocks (2008)

## Kaeq viil
* Bohemian Rhapsody

Katõgooria:Inglüsmaa ansambliq
Katõgooria:Rokkansambliq
Smithi Adam

**Smithi Adam** (Adam Smith, 1723-1790) oll' soti filosuuf ja majandustiidläne. Tä oll' soti valgustusao üts tähtsämb tegeläne ja pand' alossõ s'ooilmaaigsõlõ majandustiidüsele.

Katõgooria:Sotimaa inemiseq
Katõgooria:Soti filosoofiq
Katõgooria:Soti majandustiidläseq
Vindläseq

**Vindläseq** om hummoguslaavi rahvus, kiä eläs inämbähe Vinnemaal ja naabririigen. Vindläseq kõnõlõsõq vinne kiilt.
Vindläseq kujosiq umaette rahvas 14.-15. aastagasaal vanavinne põh'apoolitsõst harost ni tsipa ildampa segähüq soomõ-ugrilaisiga.
Vindläisi om ilmamaal 137 mill'onat, Vinnemaal eläs 115 889 000 vindläst (2002). 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eestin vindläisi 326 235 inemist (25,2%).

Katõgooria:Rahvaq
Bagdad

**Bagdad** om Iraagi pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Iraagi liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Ateena

**Ateena** om Kreeka pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Tä om ka maailma üts vanõmbit liino, mink kirjapant aolugu om üle 3000 aastaga pikk.

## Aolugu

Ateena liina edimäne säädüseandja oll´ Drakon 7. aastagasaal inne mi aigu. Ildamba tei Drakoni kõvaq säädüseq ümbre Solon, kink vahtsõndusõ avitiq kehvembät rahvast. Soloni ümbrekõrralduisi peetäs demokraatia algusõs Õdagu-Õuruupan. 

Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:Kreeka liinaq
Peking

**Peking** (hiina keelen *北京,* pinyin: *Běijīng*) om Hiina Rahvavabariigi pääliin. Peking om Põh'a-Hiinan. 

Katõgooria:Hiina
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Katõgooria:Hiina liinaq
Berliin

**Berliin** om S'aksamaa pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin. Sääl eläs 3,5 milľonit inemist. Berliin om suurusõ poolõst kõgõ suurõmb liin Õuruupa Liidon päält tuu, ku Ütiskuningriik ÕL-st vällä astõ. Berliin om Hummogu-S'aksamaal, Kesk-Õuruupa tasamaal, umbõs 70 kilomiitret Poola piirist õdagu poolõ. Berliin om jaet 12 liinajaos. Liina suurus om 892 km².

Liinast lätt läbi Spree jõgi, miä juusk Havelihe. Liina piire sisse jääseq ka järveq õdagun ja lõunõhummogun, kõgõ suurõmb om Müggelsee. Nii kolmasjago liina ommaki järveq, jõõq, pargiq ja mõtsaq. 

## Aolugu

### Nimi ja vanõmb aolugu
Põh'ahummogu-S'aksamaal, kon Berliin om, ommaq aoluulidsõlt elänü slaavi rahvaq ja slaaviperätsit nimmi om sääl nätäq seoniq aoniq. Õdaguslaavi tüvi *berl-/birl-* om tähendänüq suud.

Katõsttõistkümnest Berliini liinajaost viiel om slaavi keelest saad nimi: Pankow, Steglitz-Zehlendorf, Marzahn-Hellersdorf, Treptow-Köpenick ja Spandau.

### 20. aastagasada

Päält tõist ilmasõta oll' Berliin jaet katõs poolõs, Hummogu-Berliin oll' Nõvvokogoliido käen, Õdagu-Berliin Õdagu poolõ käen. Õdagu-Berliini ümbre ehitedi 1961. aastaga Berliini müür. 9. märtekuu pääväl 1989 läts katõ poolõ piir jälq vallalõ ja 1990. lõppi katõs poolõs jagaminõ ärq. 

## Lätteq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Katõgooria:S'aksamaa liinaq
Buenos Aires

**Buenos Aires** om Argentina pääliin.

Katõgooria:Argentina liinaq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riike pääliinaq
Kairo

**Kairo** om Egüptüse pääliin nink kõgõ suurõmb liin Põh'a-Afrikan ja araabiamaiõn.

Katõgooria:Egüptüse liinaq
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Madrid

**Madriid** om Hispaania pääliin ja kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Hispaania liinaq
Manila

**Manila** om Filipiine pääliin.

2020. aastaga saisoga om Manilan 1 846 513 elonikku ja timä liinastun kokko 24,9 mill'onit elonikku.

Katõgooria:Filipiine liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Meka

**Meka** om liin Saudi Araabian. Meka om muslimidõ jaos pühä liin.

Katõgooria:Saudi Araabia liinaq
Katõgooria:Muhamediusk
Mumbai

**Mumbai** (marathi keelen मुंबई, *Muṃbaī*; innembide **Bombay**) om India osariigi Maharashtra pääliin. 2011. aastaga elli sääl päält 12 mill'ona inemise, miä tege tuust liinast India kõgõ suurõmba liina elänike arvu perrä. 

Mumbai om India rahanduspääliin, mitmidõ suuri rahandusettevõttidõ pääkontoriq ommaq Mumbain.

Liina filmitüüstüst kutstas Bollywoodis.

Mumbain om piirkund Dharavi, miä om olnuq maailma kõgõ suurõmb slumm.

## Lätteq


Katõgooria:India liinaq
México

**México** om Mehhigo pääliin.

2020. aastaga saisoga om Méxicon 9 209 944 elonikku ja timä liinastun kokko 21,8 mill'onit elonikku.

Katõgooria:Mehhigo liinaq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riike pääliinaq
Istanbul

**Istanbul** (innembide viil **Byzantion** ja **Konstantinopolis**) om Türgü kõgõ suurõmb liin ja majandus-, kultuuri- ni aoluulinõ pääliin. 

Türgü keelen kirotõdas liina nimi täpiga *i-*gaq: *İstanbul.* Võro keelen kõnõldõn pandas rasõhus hariligult edetsilbi pääle, a türgü keelen om rasõhus tõõsõ tsilbi pääl: *İs-TAN-bul* (kullõq). 

Istanbul oll' 2010. aastaga Õuruupa kultuuripääliin. 2023. aastaga sai Istanbulist liin, kohe turistiq kõgõ inämb maailman rändäseq – päält 20 mill'ona aastagan. Istanbuli aoluulinõ keskus om UNESCO Maailmaperimüse nimekirän.

Istanbulin om Õuruupa üts kõgõ suurõmba liikmisõgaq linnujaamo.

## Kae viil
* Hagia Sophia
* Suur Basaar

Katõgooria:Türgü liinaq
Puiga Põhikuul

**Puiga Põhikuul** om kuul Võromaa Rõugõ kihlkunnah. Puiga Põhikuul om Puiga külän Võro vallan. 2008/2009 opiaastal opp 137 opilast.

## Kaeq viil
*Võromaa kooliq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna kooliq
Vilustõ Põhikuul

**Vilustõ Põhikuul** um kuul Võromaal Räpinä kihlkunnah Veriora vallah Vilustõ küläh. 2008. a. opis 132 last ja tüütäs 18 oppajat.

## Kaeq viil
*Võromaa kooliq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna kooliq
Vahtsõliina Gümnaasium

**Vahtsõliina Gümnaasium** om kuul Võromaa Vahtsõliina kihlkunnah Vahtsõliina alõvih.

## Kaeq viil
*Võromaa kooliq

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna kooliq
Kapõra

**Kapõra** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõliina valda, 1991–1997 Meremäe valda.

Vahtsõliina om Kapõrast 6 km. 

Kapõran om illos koolimaja, vanastõ oll' puut ja kängsepp.

## Lätteq


Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
New York

**New York** om Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb liin. Tä om ilmamaa üts kõgõ tähtsämb äri-, rahandus-, kultuuri- ja meelelahotuskeskus.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike liinaq
Pariis

**Pariis** () om Prantsusmaa pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Pariis om Seine'i jõõ veeren Põh'a-Prantsusmaal.

2023. aastaga alostusõn elli sääl rehkendüisi perrä 2 102 650 inemist ja tuuga om Pariis Õuruupa Liido neläs liin. Ku võttaq rehkendüste ka kõik Pariisi veereliinaq, eläs Pariisi liinastun päält 10 mill'ona inemise ja om tuuga Õuruupa Liidon kõgõ suurõmb.

Aastaniq 310 oll' liina nimes *Lutetia* (pr k Lutèce).

17. aastagasaast pääle om Pariis olnuq maailma tähtsämpi kultuuri- ja majandusliino. 19. aastagasaast pääle om Pariisi kutsut ka Valgusõ liinas.

Liin om jaet 20-s liinaosas (*arrondissement*), minkal olõ-õi nimmi, õnnõ numbrõq.


Notre-Dame de Paris, 4 October 2017.jpg|Notre-Dame
04-2017. París-9.jpg|Sacré-Cœur
Arc de Triomphe, Paris 21 October 2010.jpg|Arc de Triomphe
Pont Royal at dawn.jpg|Pont Royal
Louvre Courtyard, Looking West.jpg|Louvre
Gare Du Nord Interior, Paris, France - Diliff (cropped).jpg|Gare du Nord


## Lätteq


Katõgooria:Prantsusmaa liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Rio de Janeiro

**Rio de Janeiro** om Brasiilia suurusõ poolõst tõnõ liin pääle São Paulot. Tä oll' Brasiilia pääliin piaaigu kats aastagasata: 1763-1822, ku tuu oll' Portugali koloonia, nink 1822-1960, ku Brasiilia oll' hindäperi riik. Aastagil 1808-1821 oll' Rio de Janeiro Portugali impeeriumi pääliin.

Katõgooria:Brasiilia liinaq
São Paulo

**São Paulo** om Brasiilia kõgõ suurõmb liin.

2024. aastaga saisoga om São Paulon 11 895 578 elonikku ja timä liinastun kokko 21,5 mill'onit elonikku.

Katõgooria:Brasiilia liinaq
Rooma

**Rooma** om Itaalia pääliin nink kõgõ suurõmb liin. Taa om Apenniini puulsaarõ pääl Tevere (Tiberi) jõõ veeren.

Rooma om Lazio maakunna ja Città metropolitana di Roma Capitale valitsõmiskeskus.

## Aolugu
Rooma nimi tulõ etruskidõ ruma sugukunna vai Tevere inne etruskiid olnuq nime Rumon perrä.

Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Itaalia liinaq
Sŏul

**Sŏul** om Lõunõ-Korea pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

2023. aastaga saisoga om Sŏulin 9 659 322 elonikku ja timä liinastun kokko 26 mill'onit elonikku.

Katõgooria:Lõunõ-Korea liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Shanghai

**Shanghai** om Hiina liin. Elänikke arvo poolõst om tä Hiinan tõnõ pääle Pekingit.


Shanghai-Jin Mao-68-Aussicht-2012-gje.jpg
Shanghai-Bund-62-Bundcenter-altes Observatorium-2012-gje.jpg
Shanghai-Skyline-04-nachts-2012-gje.jpg
Shanghai-Stadtplanungsmuseum-18-2012-gje.jpg
Shanghai-Nanjing Lu-22-Love Shanghai-2012-gje.jpg
Shanghai-44-im Umbruch-2012-gje.jpg
Shanghai-Markt-50-Gemuesehaendlerin-2012-gje.jpg
Shanghai-Yuyuan-Garten-18-2012-gje.jpg


Katõgooria:Hiina liinaq
Peterburk

**Peterburk** (vinne keeli Sankt Peterburg) om Vinnemaa liin, suurusõ poolõst tõnõ liin riigin. Tä om Neeva jõõ ja Soomõ lahe veeren. Innembide om tä kandnu viil nimmi **Petrograd** (1914–1924) ja **Leningrad** (1924–1991). Aastagil 1713–1728 ja 1732–1918 oll' Peterburi Vinne impeeriumi pääliin.

Liina lask' 1703. a. ehitäq vinne keisri Piitre I. Timä perrä om liinalõ nimi kah saanuq.

Katõgooria:Vinnemaa liinaq
Tokio

**Tokio** (ka: Tokyo; jaapani keelen 東京 'hummogupääliin', vana nimega Edo (江戸)) om Jaapani pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Üten ummi naabriprefektuurõga om taa kõgõ suurõmb liinastu maailman. 

Formaalsõlt olõ-õi Tokio liin. Tokio liin (東京市, *Tōkyō-shi*) oll' taa aastatil 1889–1943. Sis panti taa kokko Tokio prefektuuriga. Inneskidse Tokio liina ala pääl om parhilla 23 eräpiirkunda (特別区), minkast egälütel om uma liinapää ja liinaga samaq õigusõq.

23 eräpiirkunnan eläs kokko päält 9 mill'oni inemise. Pindala om kokko 622 km². Tokio nime all võidas silmän pitäq ka Suur-Tokiot, kon eläs päält 30 mill'oni inemise.

Katõgooria:Jaapani liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Viin

**Viin** om Austria pääliin nink kõgõ suurõmb liin.


Wien-Albertina-16-2009-gje.jpg|Albertina
Wien-Judenplatz-16-Boehmische Hofkanzlei-2009-gje.jpg|Judenplatz
Wien-Museumsquartier-20-2009-gje.jpg|Museumsquartier
Wien-Piaristenkirche Maria Treu-04-2007-gje.jpg|Piaristenkirche
Wien-Parlament-126-Mitte-2008-gje.jpg|Austrian Parliament
Wien-Rathaus-122-2008-gje.jpg|Rathaus
Wien-Secession-06-2007-gje.jpg|Secession
Wien-Staatsoper-102-1987-gje.jpg|Staatsoper
Wien-Zentralfriedhof-22-trauernde Statue-2008-gje.jpg|Zentralfriedhof
Wien-Prater-12-Riesenrad-2007-gje.jpg|Prater


Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Austria liinaq
Washington

**Washington** om Ameeriga Ütisriike pääliin.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike liinaq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga riike pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Teheran

**Teheran** om Iraani pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Iraani liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Ilmameri

**Ilmameri** vai **maailmameri** om suurimerri vii kogo, miä üten kihin katt 70,8% Maa pinnast. 

Ilmamere hulka ei kuuluq järveq. Näütüses Kaspia meri, nimest huulmada, olõ-iq ilmamere osa. Küll aga om ilmamere osas Õdagumeri.

Ilmamerd jaotõdas kokkoleppelidselt neläs (harvõmb viies) suurõsmeres. Kinmähe ommaq suurõqmereq Atlandi, India, Vaiknõ suurmeri ja Põh'a-Iämeri, mõnikõrd loetas suurõsmeres viil ka Lõunõ-Iämerd.

Katõgooria:Maatiidüs
Vaiknõ suurmeri

**Vaiknõ suurmeri** vai **Tasalik suurmeri** om kõgõ suurõmb suurmeri. 

Vaiknõ suurmeri om Aasia, Ameeriga ni Austraalia vaihõl.

Katõgooria:Vaiknõ suurmeri
Suurmeri

**Suurmeri** vai **ookõan** om suur sooladsõ vii kogo, miä jääs maisõmaiõ vaihhõlõ. Suurõqmereq kokko moodustasõq ilmamere. Suurõqmereq katva maakerä pinnast üle 70%. 

Hariligult jaetas ilmameri neläs suurõsmeres:
* Vaiknõ suurmeri,
* Atlandi suurmeri,
* India suurmeri ja
* Põh'a-Iämeri.
Viiendäs suurõsmeres või lukõq Lõunõ-Iämere - Atlandi, India ja Vaiksõ suurõmere ossi, miä jääväq Antarktisõ lähkohe. 

Katõgooria:Viikogoq
Atlandi suurmeri

**Atlandi suurmeri** om suurusõ poolõst tõnõ suurmeri peräst Vaiksõt suurtmerd. 

Atlandi suurmeri om Õuruupa, Ameeriga ja Aafriga vaihõl.

Katõgooria:Atlandi suurmeri
India suurmeri

**India suurmeri** om suurusõ poolõst kolmas suurmeri peräst Vaiksõt suurtmerd ja Atlandi suurtmerd. 

India suurmeri om Aafriga, Aasia ni Austraalia vaihõl. 

Katõgooria:India suurmeri
Põh'a-Iämeri

**Põh'a-Iämeri** om kõgõ vähämb suurmeri. Tä om põh'anaba ümbre. 

Põh'a-Iämeri jääs Õuraasia ja Põh'a-Ameeriga vaihõlõ.

Katõgooria:Põh'a-Iämeri
Lõunõ-Iämeri

**Lõunõ-Iämeri** om suurmeri, kohe kuulussõq ilmamere kõgõ lõunõpoolidsõmbaq viiq - nuuq, miä jääväq 60. lõunõlakjuskraadist lõunõpoolõ. Mitte kõik ei piäq Lõunõ-Iämerd umaette suurõsmeres. 

Katõgooria:Lõunõ-Iämeri
Meri

**Meri** om suur sooladsõ vii kogo, miä putus kokko ilmamerega. Mõnikõrd kutsutas meres mõnd suurõmbat järve (nt. Araali meri).

## Mõistatuisi mere kotsilõ
**Suur katla ilma kaasõta?* (Meri. Põlva kihlkund, 1890.)

## Lätteq


Katõgooria:Viikogoq
Põh'ameri

**Põh'ameri** om meri Õuruupa maisõmaa ja Suurbritannia saarõ vaihhõl. Tä kuulus Atlandi suurõmere veeremerri hulka.

Katõgooria:Põh'ameri
Jaanipäiv

**Jaanipäiv** om 24. piimäkuu (jaanikuu) pääväl. 

Jaanipäiv om kõgõ suurõmb suvinõ pühä.  Ilma tulõ tegemiseldä ei saaq jaanipäivä pitäq. Tuli kaits kur'a silmä iist, and rammu ja puhastas halvast.
 
Jaanituld om õks tettü kongi korgõmba kotussõ pääl. Tuu om tuuperäst nii olnuq, et tulõ kuma kaits põllu- ja kar'amaid. Kõik tulliq tulõ mano. Ku kiäki es tulõq, sõs toolõ arvati õnnõtus tulõvat.

Inemiseq ja ka eläjäq saivaq Jaanipäävä krandsi päähä. Taa kommõq om lätläisilt üle võet. Muialpuul Eestin säänest kommõt ei teedäq.

Jaanipääväl tüüd es tetäq - käüti kerikun, surnuaian ja kaüti külän sugulaisi kaeman. Esiki laatu om peetü.

katõgooria:Võro rahvakallendri
Rahmani Jan

**Rahmani Jan** (**Jan Rahman**) om sündünüq 30.07.1975 Võrol. Opnu Loosi 8-klassilidsõn koolin (1982-1990), Võro I keskkoolin (1990-1993) ja vähä aigu ka Tarto Ülikoolin aokirändüst (aastil 1993-2004). Tä om olnuq Tarto Nuuri Autoridõ Kuundisõn ja Võro Seldsin VKKF. Kõrraldanuq egäsugutsit võro keele ja kultuuri üritüisi (Kaika suvõülikooliq jm).

Kirotanuq (inämbüisi võrokeelitsit) luulõtuisi, näütemänge, arvustuisi ja niisama aolehejutukõisi. Võro kiilde pandnuq luulõtuisi (Laaksoneni Heli, Krulli Hasso) ja draamat (Shakespeare'i "Suvõüü unõnäo" käsitüüliisi stseene). Kirotanuq laulõ ja laulusõnno ansamblilõ Ummamuudu ("Kõnõtraat", "A mille", "Kloostrivein", "Mis uudist", "Ummamuudu liin"), Tuksami Jaagulõ ("Uni") ja ansamblilõ Viie pääle ("Uni", "Kuionu puu", "Puu palas", "Üü" jt). 

Maailma edimädsel võrokeelitsel laulupidol "Uma Pido" lauliq kooriq mitund Jani tekste pääle kirotõdut laulu: "Kõnõtraat", "Kuionu puu", "Puupää rock'n'roll", "Perräjäänüq" (teksti autor ka Ilvese Aapo).

## Raamaduq
* Luulõtuisi kogo "Vasõst Vas’k" (Eesti Kostabi $elts, Tarto 1997)
* Luulõtuisi ja tõlkidõ kogo "Maapuupäiv" (üten Laaksoneni Heliga) (Sammakko ja Võro Selts VKKF, Võro-Turu 2000, Sammakko, Turu 2005 (kõrdustrükk)).
* Luulõkogomik ja CD "Viie pääle" (üten Contra, Ilvese Aapo, Pulga Jaani ja Ruitlasõ Olaviga) (Väiku välläandja, Võro 2005).
* Latsiraamat "Vävvä" (Võro 2005).

Luulõtuisi, juttõ, arvustuisi jms avaldanuq aolehin Töörahva Elu, Võrumaa Teataja, Koit, Viruskundra, Uma Leht, Sirp, Postimees, Eesti Päevaleht, aokir'on Vikerkaar, Tuli & Savu, Täheke, Teater. Muusika. Kino. Juttõ ja luulõtuisi om ilmunu ka kogomigõn "Hea raamat" (NAK, Tarto 1998), "Emajõe kondor" (NAK, Tarto 2002), "Sano, tuuli" (Helsinki 2002). Luulõtuisi om avaldõt Võro-Seto tähtraamatin. Laulu "Kõnõtraat" sõnno ommaq avaldanuq pall’oq lauluraamaduq.

## Ütiskundlinõ tegevüs
* Jan om Võro Seldsi VKKF juhatusõ liigõq. Aastagil 2001-2006 oll' tä seldsi juhatusõ edemiis.

katõgooria:Võromaa inemiseq
katõgooria:võro luulõtajaq
katõgooria:võro kiräniguq
Õdagumeri

**Õdagumeri** om Atlandi suurõmere sisemeri, miä piiras Eestit põh'a ja õdagu puult. Tõsõq riigiq Õdagumere ümbre ommaq Läti, Leedu, Poola, S'aksamaa, Taani, Roodsi, Soomõ nink Vinnemaa. 

## Kaeq viil
* Viro meri

Katõgooria:Õdagumeri
Vaihõmeri

**Vaihõmeri** om meri Õuruupa (Vaihõmerest põh'a puul), Aasia (hummogu puul) ja Afriga (lõunõ puul) vaihõl. Läbi Gibraltari väinä putus tä kokko Atlandi suurõmerega. 

Katõgooria:Vaihõmeri
Niilus

**Niilus** om jõgi Afrikan. Tä om pikkusõ poolõst tõõnõ jõgi maailmah (päält Amazonast). Innembide peeti kavva aigo Niilust maailma kõgõ pikembäs jõõs.

Katõgooria:Afriga jõõq
Tai

**Tai Kuningriik** vai **Taimaa** (tai keelen *Ratcha Anachak Thai*) om riik Lõunahummogu-Aasian, Indo-Hiina puulsaarõl. Taist lõunahe jääseq Tai laht ja Malaisia, hummoguhe Kambodža ja Laos ni õdaguhe Andamani laht ja Myanmar.

Kooniq 11. lehekuu pääväni 1949. kand' maa nimme *Siiam*. Sõna *thai* (ไทย) tähendäs tai keelen 'vaba'. Sama sõna tähendäs ka tai rahvast. Tuuperäst pruuk osa elänigest, innekõgõ suur hiina veidembüs, inneskist nimme "Siiam". 

King :  Rama X

Tai olõ-i kunagi olnuq ütegi Õuruupa maa valitsõmisõ alonõ.

Tai om populaarnõ turismimaa.

## Aolugu
Parhilladsõ Tai riigi juurõq küünüseq aastagal 1238 luudu Sukhothai kuningriigini ja päält tuu nõrgõmbasjäämist sündünü Ayutthaya riigini. Tai om ainugõnõ Lõunahummogu-Aasia maa, miä mõist' hindä ärq hoitaq õdagumaiõ valitsusõ ala sadamast. Tuu läts' õnnõs teno katõ Tai, tuul aol Siiami kuninga Mongkuti (1851–1868) ja Chulalongkorni (1868–1910) ettenägeligulõ ja targalõ välispoliitikalõ 19. aastagasaa lõpun ja 20. aastagasaa alostusõn, kuiki Tai kaot' sis osa ummi maid Prantsusõ Indohiinalõ ja Suurbritannialõ. 

## Poliitiga
Tai om põhisäädüsline kuningriik. Kuiki poliitiline võim om pääministri käen, om kuning rahva siän väega korgõhe hinnat ja avvostõt ni om mitmit kõrdo lahendanuq tõsitsit poliitiliidsi häti ja kriise.

## Luudus

Tai om troopilinõ maa. Lõunajago om kõgõ kuum ja rõssõ, a põh'apoolitsidõ korgõmbidõ mäki pääl või talvõl mõnikõrd esiki külmäkraatõ ollaq.

## Valitsõmisjaotus
Tai om jaet 76 maakunnas (*changwat*) ja viies maakunnarühmäs. Egä maakunna nimi tulõ timä pääliinast.

## Majandus
Tai om arõnõja tüüstüsega maa. Tai majandus om Indoneesiä perän Lõunahummogu-Aasian suurusõ poolõst tõõnõ. Umbõs 60% tailaisist tüütäs põllomajandusõn. Tähtsäq tüüstüsharoq ommaq elektrooniga, puutriosaq ja autoq. Tai raha om baat. 

## Rahvastik
Kolm neländikku Tai rahvast ommaq taiq. Umbõs 12% tailaisist ommaq hiina juuriga, a suur jago naist ommaq sulanuq kokko taidõga. Kolmas suurõmb rahvarühm ommaq malailasõq, umbõs 2,3% rahvast, kiä eläseq inämbüisi maa lõunajaon.

## Kultuur

Täämbädse päävä meediäkultuurist läbiimbunun Tain avvostõdas iks edesi vanno kombit, kuningat, munkõ ja riigiusko theravada-budismi, midä peetäs ütiskunna tugisambis.

## Kaeq viil
* Maailma maaq

## Välislingiq

Katõgooria:Tai
Katõgooria:Aasia maaq
Quebec

**Quebec** om Kanada provints. 

## Quebeci nimest

Ku Cartier' Jacques rännäs' 1535. a. St. Lawrence'i jõkõ pite allapoolõ jousõ tä ütte paika, kon jõgi lätt ahtambas. Säält löüd' tä külä, midä irokeesiq kutsiq Stadaconas. Ao minnen kattõ tuu külä ärq ja kotust naati kutsma *Quebecqkis*. Algonkini, krii ja mikmaki keelin tähendäs *kepek* jõõkitsust vai kotust, kon jõgi lätt kitsambas. 

1603. a. kästi tõsõl prantsusõ maiõuurjal Champlaini Samuelil luvvaq mõnõq asundusõq Põh'a-Ameerikan. 1608. a. lõi tä üten 28 mihega külä tuu paiga lähkon, kon Stadacona oll' olnuq. Champlain pand' küläle nimes Quebeci asundus. Tuust sai edimäne Prantsusõ asundus Põh'a-Ameerikan, miä jäi püsümä. Tuud nimme tarvitõdi külä kotsilõ inämb ku 150 aastakka. Peräst 7-aastagast sõta (1756-1763) and' Prantsusmaa umaq kolooniaq Ütiskuningriigilõ. 1774. a. Briti statuut suurõnd' asundusõ piire. Õigõq pia pagõsiq sinnäq Ameeriga revoluts'ooni iist tuhandõq lojalistiq. 1791. a. otsust' Briti val'tsus jälq piiriq ümbre tetäq ja lõi Alamb-Kanada (miä oll' päämädselt prantsuskiilne) ja Ülemb-Kanada (miä oll' päämädselt inglüskiilne). 1841. a. pantiq nuuq maaq kokko Kanada provindsis. 1867. a., ku luudi Kanada Dominjon, luudi ka vahtsõnõ Quebeci provints. 

Katõgooria:Kanada
Manitoba

**Manitoba** om Kanada provints. 

## Manitoba nimest

Winnipegist põh'aõdagu poolõ om järv, miä lätt keskpaigan kitsambas (lakjust vähämb ku kilomiitri). Ku järve lainõq joudvaq randa, tegeväq nääq vasta vallaliidsi kivve lüvven ummamuudu hellü. Põlisrahvaq usõvaq, et tuu om suurõ trummi helü, midä lööse Suur Vaim Manitou. Tuuperäst kutsiq kriiq järve Manito-Wapow nink odžibvaq Manito-Ba. Mõlõmbaq tähendäseq "Suurõ Vaimu kitsuisi". Ku Õuruupa kolonistiq jousõvaq sinnäqkanti, naksivaq nääq järve kutsma Manitoba järves. 1870. a. luud provints sai uma nime järve perrä.

Katõgooria:Kanada
Yukon

**Yukon** om ala Kanadan. 

## Yukoni nimest

Yukon om nime saanuq tuu piirkunna kõgõ suurõmba jõõ perrä. Jõgi om nime saanuq gvitšinikeelidse sõna *juko* perrä, miä tähendäs "suurt jõkõ".

Katõgooria:Kanada
Nunavut

**Nunavut** om ala Kanadan. Tuu luudi 1. mahlakuu pääväl 1999. a. Inne tuud oll' tuu maa Põh'aõdagu territooriummõ osa. 

Ku vahtsõnõ territoorium luudi, oll' pall'o vaiõlust, kost piiriq minemä pidänüq. Kanada inukkõ kogo pallõl' keskval'tsusõl jakaq Põh'aõdagu territooriumiq hummogu ja õdagujaos. Õdagupoolidsõ jao nimes jäi Põh'aõdagu territooriumiq. Hummogupoolinõ jago om inukkõ maa (80% elänikest inukiq) ja tuu nimes sai Nunavut, miä tähendäs "miiq maad" inuktitutin. 

Katõgooria:Kanada
Ecser

**Ecser** [ätšär] om vald ja allõv Ungarin Pesti maakunnan Budapestist lõunahummogu puul.

## Gallõrii



Image:Ecseri 151.jpg|
Image:Ecseri 154.jpg|
Image:Ecseri 158.jpg|
Image:Ecseri 171.jpg|
Image:Ecseri 159.jpg|
Image:Ecseri 156.jpg|
Image:Ecseri 168.jpg|
Image:Ecseri 175.jpg|
Image:Ecseri 178.jpg|
Image:Ecseri 180.jpg|
Image:Ecseri 173.jpg|
Image:Ecseri 166.jpg|



Katõgooria:Ungari vallaq
Ontario

**Ontario** om Kanada provints. Tä luudi 1867. a. nink timä keskus om Toronto.

Ontario provints om Suurist Järvist nelä (Ülembjärv, Huroni, Erie ja Ontario järv) vaihhõl, timä nimi tulõ noist kõgõ vähämbä (Ontario järve) nimest. Ontarios kutsiq tuud järve sääl veeren elänüq hurooniq. Näide keelen tähendäs *ontare* järve ja *ontario* või tähendäq suurt järve. 

1851. a. panti ütele väikolõ vallalõ põrõhõlladsõ Stoney Creeki lähkoh kah nimes Ontario. Ku 16 aastakka ildampa valiti provindsilõ ammõtlinõ nimi, pidiväq vallainemiseq vahtsõ nime löüdmä. Nääq võtiq tuus Winona, tuu om nimi, midä paigapäälidseq siuuq sagõhõhe panniq ummilõ edimäidsile tütrile. 

Katõgooria:Kanada
Põh'aõdagu alaq

**Põh'aõdagu alaq** vai **Põh'aõdagu territooriumiq** om ala Kanadan. 

## Põh'aõdagu allo nimest

Kuigi Põh'aõdagu allo piiriq ja inglüskeeline nimi om mito kõrda muutunuq, ommaq inukiq tuud maad kõikaig kutsnuq **Nunassiaq** ("illos' maa") nink deneq ommaq tuud kutsnuq **Denedeh** ("inemiisi maa"). Suur jago Põh'aõdagu allost oll' innembide suurõ piirkunna osa, midä kutsuti karusnahakauplõmiskompanii Hudson's Bay Company edimädse juhi prints Ruperti perrä Ruperti maas. Ruperti maa küündü Põh'a-Quebecist ja Ontariost Lõuna-Albertani. Tuu oll' Kanada karusnahakaubandusõ keskus. 1870. a. sai Ruperti maa Kanada osas ja tedä naati kutsma Põh'aõdagu allos. Järgmäidsil aastakümnil jaeti tuust suurõq tüküq ärq, et luvvaq Manitoba, Saskatchewan, Alberta ja Yukon, nink 1905. a. nimitediq perräjäänüq maa Põh'aõdagu allos. Allo piire perämäne muutminõ oll' 1999, ku hummogujaost sai Nunavut. 

Katõgooria:Kanada
Alberta

**Alberta** om provints Kanadan. 

## Alberta nimest

Alberta nimi tulõ umaaigsõ Kanada ülembvalitsõja Campbelli Johni naasõ printsess Louise Caroline Alberta (Ütiskuningriigi kuninganna Victoria neländä tütre) nimest.

Katõgooria:Kanada
Briti Columbia

**Briti Columbia** om provints Kanadan. 

## Briti Columbia nimest

Provints, midä s'oo ilma aigu tunnõtas Briti Columbia nimega, oll' umal aol osa maast, midä inglüse meresõitja Drake'i Francis kuts' Vahtsõs Albionis (Albion om Inglüsmaa tõnõ nimi). Ku kaptõn Vancouveri George jousõ Põh'a-Ameeriga õdaguranda üle 200 aastaga ildampa, 1790. a., jagi tä piirkunna kolmõs osas ja and' egalõütele vahtsõ nime.

Suurõ saarõ, midä täämpä tunnõtas ku Vancouveri saart, nimit' tä Quadra ja Vancouveri saarõs, hindä ja umast hispaania maiõuurjast sõbra Don Juan Francisco de la Bodega y Quadra perrä. Ranna lõunapoolidsõ jao, kohe kuuluvaq ka Washingtoni ja Oregoni osariigi osaq, nimit' tä Vahtsõs Georgias tuuaigsõ Inglüse kuninga George II perrä. Lõpus nimit' tä ranna põh'a- ja keskosa Hanoveris, Hannoveri huuvkunna avvus.

Ku Vancouveri saar vällä jättä, es kestäq Vancouveri annõt nimeq kavva. Nuuq muudõtivaq ärq 19. aastagasaa alostusõn. Maiõuurjalõ Fraseri Simonilõ anti käsk luvvaq säälkandin edimädseq õuruuplaisi asundusõq. Ranna põh'ajaolõ and' tä nimes Vahtsõnõ Kalõdoonia (Caledonia om Skotimaa ladina keelen), s'ollõ et tuu kandi maastik oll' tä jaos Skotimaa mäki muudu. Lõunapoolidsõmba jao nimit' tä Columbias Columbia jõõ perrä, miä sääl om. Ku piir Ameeriga Ütisriike ja Kanada vaihhõl paika panti ja suurõmb jago lõunapoolidsõst maast läts' Ameerigalõ, nimitediq Kanadalõ jäänüq maa ümbre Briti Columbias, s'ollõ et tuu jäi Briti kontrolli ala. Ku 1871. a. luudi provints, sai ka tuu nimes Briti Columbia.

Katõgooria:Kanada
Prints Edwardi saar

**Prints Edwardi saar** om Kanada kõgõ vähämb provints, miä asus samanimelidse saarõ pääl. 

Katõgooria:Kanada
Saskatchewan

**Saskatchewan** om provints Kanadan. 

## Saskatchewani nimest

Saskatchewani provints om uma nime saanuq Saskatchewani jõõ perrä. Tollõ nimi tulõ ummakõrda kriikeelidsest sõnast *kisiskatševan*, miä tähendäs "kipõt vuulu".

Katõgooria:Kanada
Tornimägi

**Tornimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Tornimägi Karula kihlkunnan Vana-Hauka kandin
*Tornimägi Rõugõ kihlkunnan Hul'aku kandin
*Tornimägi Kanepi kihlkunnan Erästvere kandin
*Tornimägi Kanepi kihlkunnan Jõksi kandin
*Tornimägi Kanepi kihlkunnan Karsti kandin
*Tornimägi Karula kihlkunnan Rebäsemõisa kandin
*Tornimägi Karula kihlkunnan Kärnä kandin
*Tornimägi Põlva kihlkunnan Kääpä kandin
*Tornimägi Rõugõ kihlkunnan Virve kandin
*Tornimägi Vahtsõliina kihlkunnan Ritsiku kandin
*Tornimägi Hargla kihlkunnan Luustoja kandin
*Tornimägi Hargla kihlkunnan Põldõ kandin
*Tornimägi Hargla kihlkunnan Mikuni kandin
*Tornimägi Karula kihlkunnan Koemõtsa kandin
*Tornimägi Vahtsõliina kihlkunnan Lepässaarõ kandin
*Tornimägi Vahtsõliina kihlkunnan Kõvõra kandin
*Tornimägi Rõugõ kihlkunnan Mõõlu kandin
*Tornimägi Rõugõ kihlkunnan Märdi kandin
*Tornimägi Urvastõ kihlkunnan Leiso kandin
*Tornimägi Urvastõ kihlkunnan Hargi kandin
*Tornimägi Urvastõ kihlkunnan Mäekülä kandin
*Tornimägi Hargla kihlkunnan Tammõkülä kandin
*Tornimägi Hargla kihlkunnan Vaskpalu kandin
*Tornimägi Karula kihlkunnan Kõpsi kandin
*Tornimägi Urvastõ kihlkunnan Urvastõ kandin
*Tornimägi Rõugõ kihlkunnan Kerikutsi kandin
*Tornimägi Vahtsõliina kihlkunnan Loosi kandin
*Tornimägi Vahtsõliina kihlkunnan Puutli kandin
Laanõmägi (Valgjärve)

**Laanõmägi** om Kanepi kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä korgus merepinnast om 211,9 miitret.

## Kaeq viil
*Kanepi kihlkunna mäeq

## Kirändüs
*Rahmani Jan, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008. 

Katõgooria:Kanepi kihlkunna mäeq
Suur Munamägi

**Suur Munamägi** om mägi Võromaal Haani korgõstigun Haani külän. Timä korgus merepinnast om 317,4 m, vaihõkorgus om 60 m ringin. Sjoo om Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korõmb kotus. Kiräligult nimitedi taad edimäst kõrda 1790. aastaga ku Munna Mäggi. Suurõ Munamäe nimi om saad pinnakujo võrdõlõmisõst munagaq. 

Suurõ Munamäe otsan om 1939. aastagal valmis saanuq Suurõ Munamäe torn. Torni korgus om 29,1 m. Torni ehitämises kullu 36 000 ehitüstellüst, 120 m³ põllokivve, 265 m³ ruusa, 75 m³ kivikruupõ, midä tetti paigapääl, 80 tonni tsimmendit ja 110 m³ vett, miä tull’ ka mäkke vitäq. Mäe otsan om olnuq viis kaemistorni. Torni tipust saa nätäq kooniq 50 km kavvustõ. 

## Kaeq viil
* Rõugõ kihlkunna mäeq
* Suurõ Munamäe torn

## Kirändüs
* Rahmani Jan, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008.
*https://suurmunamagi.ee 

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna mäeq
Katõgooria:Eesti mäeq
Tornimägi (Rebäsemõisa)

Rebäsemõisa **Tornimägi** om Karula kihlkunna kõgõ korgõmp mägi. Timä  korgus merepinnast om 137,8 miitret.

Mäe pääl om küländki korgõ puust torn.

## Kaeq viil
*Karula kihlkunna mäeq
*Karula rahvuspark

## Kirändüs
*Rahmani Jan, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008. 

Katõgooria:Karula kihlkunna mäeq
Saarõ Evar

**Saarõ Evar** (**Evar Saar**, sünd. 1969) om keeletiidläne, aokiränik ja talopidäjä. Tä om perit Urvastõ kihlkunnast Horma küläst Vahtsõ-Horma talost. Evar om Võromaa inemiisi käest kor'anu kümnit tuhandit kotussõnimmi, noid uurnuq nink noist loonuq Aoluulidsõ Võromaa Kotussõnimmi Andmõbaasi (AVKA). Kotussõnimeq omma kantuq avaligult Eesti põhikaardi ja erälde kihina Maa-ammõdi kaardiserveri kotussõnimmi rakõndusõ pääleq. Tä om olnuq võro aabidsakogo ja sõnaraamadu tüürühmä liigõq, om kirotanuq võrokeelitsit juttõ ja luulõtuisi Umalõ Lehele, Võro-Seto tähtraamatuhe ja muialõ, tennüq võrokeelitsit raadiosaatit nink mitmit kõrdo üles astnuq Kaika suvõülikoolõn. Evar om opanu Tarto Ülikoolin võro kiilt ja juhtnuq tudõngidõ keelekorjust. 2014. a tull´ vällä Saarõ Evari luulõtuisi kogo. 

## Haridus
* 1984-1987 Osola Põhikuul
* 1987-1996 Võro I Keskkuul
* 1996-2001 Tarto Ülikuul, B.A. aokirändüsen 
* 2001-2002 Tarto Ülikuul, M.A. eesti ja soomõ-ugri keeletiidüsen
* 2002-2008 Tarto Ülikuul, PhD eesti ja soomõ-ugri keeletiidüsen

## Tüükotussõq
* 1995-2004 Võro Instituudi spetsialist-kotussõnimeuurja
* aastagast 2004 Võro Instituudi tiidrü

## Ütiskundlinõ tegevüs
* Evar om Võro Seldsi VKKF juhatusõ liigõq. Aastagil 1997-1998 oll' tä juhatusõ edemiis.
* Sõmmõrpalo vallavolikogo liigõq.

## Teossõq
* "Võrumaa kohanimede analüüs enamlevinud nimeosade põhjal ja traditsioonilise kogukonna nimesüsteem", Tarto, 2008, doktoritüü.
* „Kõnõla mõtsan mädänü puuga. Luulõtuisi aastist 1991-2014“, Vahtsõ-Horma talu, 2014.

## Tunnustusõq
* 2004 - Valgõtähe V klass

## Välislink
* Aoluulidsõ Võromaa Kotussõnimmi Andmõbaas
* Saarõ Evar: tiidmise olõ saanu Võrumaa inemiisi käest. Uma Leht 16. joulukuu 2008
* Ojari Triinu. Vällä om tulnu kats mõtsahõngolist umakiilset raamatut. Uma Leht 9. süküskuu 2014

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2009. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2009. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" ütsästõiskümnes aastagakäük.

## Sisokõrd

## Teedüs
Laanõmägi

**Laanõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Laanõmägi Kanepi kihlkunnan Prantsusmaal
*Laanõmägi Karula kihlkunnan Suurõsõõru kandin
*Laanõmägi Urvastõ kihlkunnan Horma kandin
*Laanõmägi Urvastõ kihlkunnan Udsali kandin
Aeniidü mägi

**Aeniidü mägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Aeniidü mägi Rõugõ kihlkunnan Soemõtsa kandin
*Aeniidü mägi Vahtsõliina kihlkunnan Mauri kandin
Aidamägi

**Aidamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Aidamägi Kanepi kihlkunnan Pöksi kandin
*Aidamägi Karula kihlkunnan Sibula kandin
*Aidamägi Rõugõ kihlkunnan Lüütsepä kandin
*Aidamägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
*Aidamägi Urvastõ kihlkunnan Savi kandin
*Aidamägi Urvastõ kihlkunnan Haidaku kandin
*Aidamägi Vahtsõliina kihlkunnan Madala kandin
*Aidamägi Vahtsõliina kihlkunnan Mudakülä kandin
Andsumägi

**Andsumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Andsumägi Rõugõ kihlkunnan Vahtsõ-Saalussõ kandin
*Andsumägi Rõugõ kihlkunnan Kahru kandin
*Andsumägi Rõugõ kihlkunnan Andsu kandin
*Andsumägi Vahtsõliina kihlkunnan Andsumäe kandin
Aidaperämägi

**Aidaperämägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Aidaperämägi Rõugõ kihlkunnan Kilomani kandin
*Aidaperämägi Urvastõ kihlkunnan Soomõ kandin
Aromägi

**Aromägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Aromägi Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ kandin
*Aromägi Rõugõ kihlkunnan Saagri kandin
Esändämägi

**Esändämägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Esändämägi Rõugõ kihlkunnan Härämäe kandin
*Esändämägi Rõugõ kihlkunnan Kirbu kandin
*Esändämägi Rõugõ kihlkunnan Kirbu kandin
*Esändämägi Urvastõ kihlkunnan Kauksi kandin
Haabumägi

**Haabumägi** om mitmõ mäe nimi:
*Haabumägi Rõugõ kihlkunnan Kuljusmõtsa kandin
*Haabumägi Otõmpää kihlkunnan Sirvaste kandin
Haavamägi

**Haavamägi** om mitmõ mäe nimi:
*Haavamägi Kanepi kihlkunnan Jõgõhara kandin
*Haavamägi Kanepi kihlkunnan Põdra kandin
*Haavamägi Kanepi kihlkunnan Mügrä kandin
*Haavamägi Karula kihlkunnan Mändiku kandin
*Haavamägi Rõugõ kihlkunnan Kaarataudsa kandin
*Haavamägi Rõugõ kihlkunnan Villa kandin
*Haavamägi Rõugõ kihlkunnan Sarisõ kandin
*Haavamägi Rõugõ kihlkunnan Sur'a kandin
*Haavamägi Räpinä kihlkunnan Piirissaarõl
Hallimägi

**Hallimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Hallimägi Karula kihlkunnan Rebäsemõisa kandin
*Hallimägi Rõugõ kihlkunnan Palanumäe kandin
*Hallimägi Rõugõ kihlkunnan Hallimäe kandin
*Hallimägi Vahtsõliina kihlkunnan Tsorona kandin
Harakmägi

**Harakmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Harakmägi Karula kihlkunnan Kaagjärve kandin
*Harakmägi Põlva kihlkunnan Pardsimõisa kandin
Haudumägi

**Haudumägi** om mitmõ mäe nimi:
*Haudumägi Kanepi kihlkunnan Pöksi kandin
*Haudumägi Karula kihlkunnan Rebäse kandin
*Haudumägi Karula kihlkunnan Kuritsõ kandin
*Haudumägi Otõmpää kihlkunnan Kiistu kandin
*Haudumägi Põlva kihlkunnan Miiastõ kandin
*Haudumägi Rõugõ kihlkunnan Purka kandin
*Haudumägi Rõugõ kihlkunnan Pundi kandin
*Haudumägi Rõugõ kihlkunnan Kuuda kandin
*Haudumägi Rõugõ kihlkunnan Lutika kandin
*Haudumägi Rõugõ kihlkunnan Kolepi kandin
*Haudumägi Rõugõ kihlkunnan Tulba kandin
*Haudumägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
*Haudumägi Urvastõ kihlkunnan Udsali kandin
*Haudumägi Vahtsõliina kihlkunnan Tammõ kandin
*Haudumägi Vahtsõliina kihlkunnan Utika kandin
*Haudumägi Vahtsõliina kihlkunnan Pältri kandin
Haugastõmägi

**Haugastõmägi** om mitmõ mäe nimi:
*Haugastõmägi Kanepi kihlkunnan Pikäjärve kandin
*Haugastõmägi Otõmpää kihlkunnan Sirvaste kandin
Haukamägi

**Haukamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Haukamägi Karula kihlkunnan Kuritsõ kandin
*Haukamägi Rõugõ kihlkunnan Kaarataudsa kandin
*Haukamägi Rõugõ kihlkunnan Kirbu kandin
*Haukamägi Rõugõ kihlkunnan Hul'aku kandin
*Haukamägi Rõugõ kihlkunnan Kurgjärve kandin
Hiiremägi

**Hiiremägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Hiiremägi Hargla kihlkunnan Harglõ kandin
*Hiiremägi Kanepi kihlkunnan Ritsike kandin
*Hiiremägi Rõugõ kihlkunnan Paloveere kandin
*Hiiremägi Rõugõ kihlkunnan Võro kandin
Hobõsõsällämägi

**Hobõsõsällämägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Hobõsõsällämägi Karula kihlkunnan Mähkli kandin
*Hobõsõsällämägi Karula kihlkunnan Mägiste kandin
*Hobõsõsällämägi Urvastõ kihlkunnan Horma kandin

## Kaeq viil
*Hobõsõsälämägi
Hurdamägi

**Hurdamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Hurdamägi Põlva kihlkunnan Rosma kandin
*Hurdamägi Vahtsõliina kihlkunnan Tallikõstõ kandin
*Hurdamägi Vahtsõliina kihlkunnan Hellekunnu kandin
Huumägi

**Huumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Huumägi Vahtsõliina kihlkunnan Ala-Haankasõ kandin
*Huumägi Vahtsõliina kihlkunnan Soe kandin
*Huumägi Vahtsõliina kihlkunnan Nuh'a kandin
Hõpõmägi

**Hõpõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Hõpõmägi Rõugõ kihlkunnan Jaanimäe kandin
*Hõpõmägi Kanepi kihlkunnan Koigõra kandin
*Hõpõmägi Kanepi kihlkunnan Kaagri kandin
*Hõpõmägi Põlva kihlkunnan Himmastõ kandin
Hällümägi

**Hällümägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Hällümägi Kanepi kihlkunnan Jõksi kandin
*Hällümägi Põlva kihlkunnan Kiumamõisa kandin
*Hällümägi Rõugõ kihlkunnan Rebäsemõisa kandin
*Hällümägi Rõugõ kihlkunnan Rebäsemõisa kandin
*Hällümägi Urvastõ kihlkunnan Mälle kandin
*Hällümägi Vahtsõliina kihlkunnan Luhtõ kandin
*Hällümägi Vahtsõliina kihlkunnan Möldre kandin
Härmä mägi

**Härmä mägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Härmä mägi Karula kihlkunnan Härmä kandin
*Härmä mägi Räpinä kihlkunnan Jõeperä kandin
Härmämägi

**Härmämägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Härmämägi Urvastõ kihlkunnan Liiva kandin
*Härmämägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
Härämägi

**Härämägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Härämägi Rõugõ kihlkunnan Pausakunnu kandin
*Härämägi Rõugõ kihlkunnan Holdi kandin
*Härämägi Rõugõ kihlkunnan Härämäe kandin
*Härämägi Rõugõ kihlkunnan Krabi kandin
Hüdsemägi

**Hüdsemägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Hüdsemägi Rõugõ kihlkunnan Kokõjüri kandin
*Hüdsemägi Urvastõ kihlkunnan Reidle kandin
*Hüdsemägi Urvastõ kihlkunnan Udsali kandin
Immismägi

**Immismägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Immismägi Räpinä kihlkunnan Toolamaa kandin
*Immismägi Urvastõ kihlkunnan Heeska kandin
*Immismägi Urvastõ kihlkunnan Keema kandin
Jaanitarõmägi

**Jaanitarõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Jaanitarõmägi Põlva kihlkunnan Koiolakülä kandin
*Jaanitarõmägi Vahtsõliina kihlkunnan Kõo kandin
Jahumägi

**Jahumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Jahumägi Rõugõ kihlkunnan Kaloga kandin
*Jahumägi Vahtsõliina kihlkunnan Puutli kandin
*Jahumägi Vahtsõliina kihlkunnan Karadsimäe kandin
Juulamägi

**Juulamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Juulamägi Vahtsõliina kihlkunnan Pütsepä kandin
*Juulamägi Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina kandin
Jänesmägi

**Jänesmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Jänesmägi Kanepi kihlkunnan Hussunga kandin
*Jänesmägi Kanepi kihlkunnan Karsti kandin
*Jänesmägi Kanepi kihlkunnan Tammõ kandin
*Jänesmägi Vahtsõliina kihlkunnan Husari kandin
*Jänesmägi Vahtsõliina kihlkunnan Jõõdaskülä kandin
Jänessemägi

**Jänessemägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Jänessemägi Karula kihlkunnan Koemõtsa kandin
*Jänessemägi Põlva kihlkunnan Tännässilmä kandin
*Jänessemägi Rõugõ kihlkunnan Kerekunnu kandin
*Jänessemägi Vahtsõliina kihlkunnan Ala-Haankasõ kandin
*Jänessemägi Vahtsõliina kihlkunnan Savioja kandin
Jürimägi

**Jürimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Jürimägi Karula kihlkunnan Mändiku kandin
*Jürimägi Rõugõ kihlkunnan Kol'o kandin
*Jürimägi Räpinä kihlkunnan Väiko-Viirksu kandin
Jõõmägi

**Jõõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Jõõmägi Põlva kihlkunnan Viira kandin
*Jõõmägi Rõugõ kihlkunnan Ala-Suhka kandin
*Jõõmägi Rõugõ kihlkunnan Paloveere kandin