open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tii (singli)

**"Tii"** om ansambli Neiokõsõ singli, kon om pääl Eesti 2004 aastaga võrokeeline õurolaul "Tii" ja tollõ 4 remiksi. Singli ilmu 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Global Music.

## Lauluq

#"Tii (originaalvers'uun)" (Pajusaarõ Priit/Pilvre Glen, Ilvese Aapo)
#"Tii (safari radio remix)" (Pajusaarõ Priit/Pilvre Glen, Ilvese Aapo)
#"Tii (breez-in original remix)" (Pajusaarõ Priit/Pilvre Glen, Ilvese Aapo)
#"Tii (safari extended remix)" (Pajusaarõ Priit/Pilvre Glen, Ilvese Aapo)
#"Tii (breez-in short remix)" (Pajusaarõ Priit/Pilvre Glen, Ilvese Aapo)

## Inemiseq

*Tauli Anu - laul
*Tauli Triinu - laul
*Böningu Astrid - laul
*Põllu Diana - laul
*Uutma Kadri - laul
*Pajusaarõ Priit - programmiirmine
*Pilvre Glen - programmiirmine
*Jõgioja Peeter - lüükriistaq
*Kikka Tiit - vilepill
*Aaloe Ott - parmupill
*Mälgandi Mihkel - akustilinõ bass
Tii

**Tii** vai **tsäi** vai **ts'ai** om juuk, midä hariligult juvvas lämmält. Tiid tetäs nii, et pandas tiihainaq (nt. pähnähäelmeq, vabõrnavarrõq, küümneq) kuuma vii sisse ja keedetäs vai lastas niisama saistaq. Kitsambalt mõtõldas tii all säänest tiid, midä saias tiipuhmo lehist.

Katõgooria:Joogiq
Ummamuudu (albom)

**"Ummamuudu"** om ansambli Ummamuudu edimäne albom, kon om 18 laulu võro, seto, eesti ja inglüse keelen. Albom om ilmunuq 1993. aastagal kaseti pääl. Kaseti edimädse poolõ pääl ommaq rahvaliguq ja rahvalauluq, tõsõ poolõ pääl ommaq hindä luuduq lauluq ja pilliluuq. Luuq ommaq lõksi püvvedüq 1993. a. suvõl Tarto stuudion "Heli jälg".

## Lauluq

#"Lätsi küllä" (seto rahvalaul)
#"Ivvo" (seto rahvalaul)
#"Haani miis" (võro rahvalik laul)
#"A place in the choir" (iiri traditsionaal)
#"Tsimmai ruudi" (rahvalaul)
#"Mary's wandering" (s'aksa rahvaviis, inglüskeelidseq sõnaq Friedländeri Max)
#"Piibulugu" (rahvalaul)
#"Setokõsõ"	(Schmalzi Hermann Julius, Schmalzi Hermann Julius)	
#"Timo country" (Vendti Timo)
#"Laisa laul" (Leisi Meelis, Iheri Rihhard)
#"Kas tõesti?!" (Leisi Meelis, rahvaluulõq)
#"Mure" (Aaviksoo Ain, Alavainu Ave)
#"Kana kaebus" (muusiga Leisi Meelis)
#"Lisaaeg" (Leisi Meelis, Saarõ Olivia)
#"Võru pilli vigurlugu" (Leisi Meelis)
#"Soov" (Leisi Meelis, Rikandi H.)
#"Tarkus tuleb tasapisi" (Leisi Meelis, Saarõ Olivia)
#Polka (Leisi Meelis)

## Inemiseq

*Leisi Meelis - laul, kitra, lõõtspill, suupill
*Vendti Timo - laul, viiol, toropill
*Leisi Toomas - laul, bass
*Perli Antti - laul, mandoliin, klahvpilliq
*Kalvedi Heino - laul, lüükriistaq
*Lauridsa Are - lavahelütehnik
Viie pääle (albom)

**"Viie pääle"** om kiränikke ja muusikidõ rühmä Viie pääle albom, kon pääl om 42 võrokeelist luulõtust, laulu ja juttu, midä lugõvaq-laulvaq-kõnõlõsõq autoriq esiq. Albom om vällä annõt 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl üten raamadugaq "Viie pääle". Välläandja om Väiku välläandja.

Luuq ommaq helülõksi püvvedüq 2004. aastaga märdikuun Kütüoron Lauritsidõ man ja 2005. aastaga vahtsõaastakuun Räpinä liinan Jõgela Maidu tarõn. 

## Luulõtusõq, lauluq, jutuq

#"Jo-jo" (Ruitlasõ Olavi)
#"I have a dream" (Pulga Jaan)
#"Kuionu puuq" (Rahmani Jan)
#"Esä majakõnõ" (Ruitlasõ Olavi)
#"Ullivuud" (Contra)
#"Penni serenaat" (Pulga Jaan)
#"Maria" (Ilvese Aapo)
#"Pakan palas" (Rahmani Jan)
#"Üü" (Rahmani Jan)
#"Om kül ildä" (Contra)
#"Puu palas" (Rahmani Jan)
#"Idealismus" (Pulga Jaan)
#"Kütioro helüq" (Elo esiq)
#"Esä varast'" (Ruitlasõ Olavi)
#"Haanja miis" (Contra)
#"Kõik tiiq veeväq Mehikuurma" (Ruitlasõ Olavi)
#"Kräpp" (Ilvese Aapo)
#"Lumõsulataja" (Ruitlasõ Olavi)
#"Tulõ üten lauldaq" (Elo esiq)
#"Netilugu" (Contra)
#"Sitt lugu" (Pulga Jaan)
#"Tsiisus halle luuja" (Ilvese Aapo)
#"Arvudi" (Ruitlasõ Olavi)
#"Määnest värvi om armastus" (Contra)
#"Varstu pussijaam" (Pulga Jaan)
#"Agraarpunk" (Ruitlasõ Olavi)
#"Mulder ja Skulli" (Contra)
#"Õiglasõ poole pääl" (Pulga Jaan)
#"A mille" (Rahmani Jan)
#"Tulli liinast" (Ruitlasõ Olavi)
#"Mõrdsuk Jan" (Pulga Jaan)
#"Kimmä lõpuga lugu" (Rahmani Jan)
#"Evripadi" (Contra)
#"Vanamiis kõrd" (Ruitlasõ Olavi)
#"Viläveski" (Contra)
#"Jõulukuplee" (Pulga Jaan)
#"Puupää rock'n'roll" (Rahmani Jan)
#"Mosse" (Contra)
#"Kaege ette pangakaart" (Rahmani Jan)
#"Es tii midägi" (Contra)
#"Sheivmine" (Elo esiq)
#"Seeneq" (Ilvese Aapo)
Vana sann (albom)

**"Vana sann"** om ansambli Sannaliseq albom, kon om 12 võrokeelist rahvalikku ja rahvalaulu, midä laulvaq Kalda Indrek, Roose Celia ja Tamra Kait, nink 2 pilliluku. Albom om ilmunuq 2000. aastagal lasõrtsõõri pääl. 

## Lauluq

#"Kelläkõnõ" 	 	
#"Tammõkõnõ" 	
#"Är no võtku liinast naista"
#"Ukuaru valss" 	
#"Är sina võtku pikkä naista" 	
#"Kats kitsõ"
#"Rikas miis" 
#"Tulõ aga tulõ" (Pulga Jaan, Pulga Jaan)	
#"Roosi istõ vangitornin" 	
#"Savikua vinläne" 	
#"Kodokutsmine" 	
#"Esä korgõh..." (seto rahvalaul)	
#"Võro reilender" 	
#"Vana sann" (Elkeni Paul, Tuulingu Enn)
Siug sündü söödüle

**"Siug sündü söödüle"** om Karula kihlkunna kõrralaulõ albom. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Karula Hoiu Ühing.

## Lauluq

#"Läämi kuivalt korgõlõ" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Läke kuivalt korgõlõ" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Emä olli, ei tiiäq" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Mul oll' väiku vellekene" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Meid olli viisi velitsidä" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Kaegõq, sõsaraq, häälesida" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Harakulõ halu" 
#"Ptruu, ptruu Riiga" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Ptruu Riiga ritku perrä" (Karula kihlkunna mäng)
#"Misse mii murun olli" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Kängiq, kängiq jalga" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Aituma, aituma" 
#"Mõistkõ ärä minu uni" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Tütäreni, armõ'õni" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Läkeq tiida triibulist" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Tsih, tsah, memmekene" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Oodi ma urust ubinõt" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Poig mul mäele künd'" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Langukõsõq, linnukõsõq" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Käve, tibu, ma murul" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Imi läts' esega magama" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Meie herr olli rikas mees" (Karula kihlkunna rahvalaul) 
#"Kurõq, teele" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Kar'ussida vaesida" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Hõikamisõq" 
#"Olõq vaiki, vana naani" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Melle herräq meil ilusaq" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Lõpõq, põrgu põllukõnõ" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Rühikemiq, rutakõmiq" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Är läävä ällüpääväq" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Jummal no tiid tõsõ kõrra" (Karula kihlkunna rahvalaul)

## Inemiseq

*Rahvalauliguq: Akermanni Leenu, Antsovi Olga, Karjussõ Jekaterina, Kõvaski Linda, Pulsti Aliide, Püssä Els, Villa Helmi.
*Väike Hellero: Barbo Leanne, Kahuski Maali, Kahuski Päivi, Kahuski Salme, Orassõ Janika, Orassõ Minni, Priimäe Hedvig Ioanna, Sarvõ Kadi, Sarvõ Mari, Sarvõ Pihel, Sarvõ Tuul, Valgu Kati, Valgu Meel.
*Liinatśuraq: Hao Paul, Kahuski Neeme, Kama Mõtus Lõmaš, Panovi Peeter, Sarvõ Heno, Vahelaanõ Paul, Kalkuni Andreas, Kalla Urmas, Kolga Kaspar, Sommeri Lauri.
*Orassõ Janika - kokkosäädjä ja lauluoppaja.
*Kama Pikne - kokkosäädjä ja vidäjä.
Eesti lorilaul: antoloogia

**"Eesti lorialul: antoloogia"** om duo Pets & Korsten albom, kon om 23 lorilaulu, noist üts ("Suur rõõmupäiv") om võrokeeline vahtsõmp rahvalaul. Albom om ilmunuq 1998. aastagal kaseti ja 1999. aastagal lasõrtsõõri pääl. 

## Lauluq

#"Tango, tango" 
#"Kungla rahvas"
#"See juhtus suure sõja aal"
#"Sul on suurem kui mul"
#"Suur rõõmupäiv"
#"Tiksub taksomeeter"
#"2 kannu õlut"
#"Laisa laul"
#"Eesti jõulud"
#"Kellel raha on"
#"Eeslitalli ooper"
#"Kõrts tühi on"
#"Sõbrake, joo"
#"Armujuur"
#"Me joome veel"
#"Talvel Viru väravas"
#"Meil täna lõbus on"
#"Rulla, rulla"
#"Parunid ja vonnid"
#"Alle maura"
#"Pärnu linnas oli viltu"
#"Loll kes ei joo"
#"Tuju hakkab võtma vedu"
Oort (albom)

**"Oort"** om ansambli Oort edimäne albom, kon om pääl 12 kõrralaulu rokisääden. Noist kats laulu ommaq perit Võromaalt. Albom om ilmunuq 2001. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Oort ja AS Helisalv.

## Lauluq

#"Aeti mu mõtsa" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Neiukesed Noorukesed" (Paistu kihlkunna rahvalaul)
#"Noodilood" (Muhu kihlkunna vahtsõmb rahvalaul)
#"Labajalad" (Mustjala kihlkunna pillilugu)
#"Olõs sina mullõ tulnuq" (Võromaa rahvalaul)
#"Arg kosilane" (Tori kihlkunna rahvalaul)
#"Mehetapja Maie" (Karksi kihlkunna rahvalaul)
#"Venna sõjalugu" (Kolga-Jaani kihlkunna rahvalaul)
#"Orjapõlve valss" (Pärno-Jaagubi kihlkunna rahvalaul)
#"Parmupillilugu" (Moppeli Priit)
#"Tee ilu" (Piitre kihlkunna rahvalaul)
#"Isa Luige Lugu" (Tori kihlkunna pillilugu)

## Inemiseq

*Sünteri Aleksander - akustilinõ kitra, lõõtspill, laul
*Moppeli Priit - parmupill, eesti toropill, tinavile, laul
*Sildoja Raivo - viiol, hiiu kannõl, laul
*Helgandi Rainer - basskitra, laul
*Sünteri Alar - mõtsasarv, laul
*Jõksi Toomas - klahvpilliq, laul
*Salmi Sulev - elektrikitra, laul
*Sarapi Mait - lüükriistaq

Küläliseq:
*Kuh'a Margit - laul (7)
*Haameri Anu - laul (2)
*Jõgioja Peeter - lüükriistaq (7)
*Looga Arno - basskitra (5)
Mis maksab muaobonõ

**"Mis maksab muaobonõ"** om ansambli Väike Hellero edimäne albom, kon om pääl 20 kõrralaulu. Noist 4 laulu ommaq perit Võromaalt ja 5 Setomaalt. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl. 

## Lauluq

#"Mis maksab muaobonõ" (Kihnu kihlkunna rahvalaul)
#"Õhtust, õhtust, õed ja ellad" (Audru kihlkunna rahvalaul)
#"Handa, handa, hahõkõsõ" (Seto rahvalaul)
#"Kis sääl kuusõl kullõlili" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Neitsikesed nuorukased (Suveks Soomemaale)" (Kuusalu kihlkunna rahvalaul)
#"Imelik oli küll metsakitse" (viis Muhust, sõnaq Pöide kihlkunnast)
#"Kaegõ sedä kar'avuuta" (Seto rahvalaul)
#"Sa’ab lunta, uuta lunta" (Ingeri rahvalaul)
#"Küla mul ütles- kuku, kuku" (Jüri kihlkunna rahvalaul)
#"Püürä, püürä, tsõõri, tsõõri" (Seto rahvalaul)
#"Uekesed, ellakesed (Kuud kuulama)" (Jõõlähtme kihlkunna rahvalaul)
#"Kelle sii talgo?" (Kambja kihlkunna rahvalaul)
#"Oh sa ullu noori meesi (Kuldnaanõ)" (viis Räpinä kihlkunnast, sõnaq Põlva ja Rõugõ kihlkunnast) 
#"Tulkaa tüttäret tulele" (Ingeri rahvalaul)
#"Tat´okõnõ, sa tsidsakõnõ" (Seto rahvalaul)
#"Tehkää yksi ympärikko" (Ingeri rahvalaul)
#"Kaege, sõsara, äälesid" (Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Ehi ruttu, jõua ruttu" (Kolga-Jaani kihlkunna rahvalaul)
#"Tsih, tsih, imäelle – Tütäreni armõ’õni" (Urvastõ ja Karula kihlkunna rahvalaul)
#"Kaas'kõllõminõ" (Seto rahvalaul)

## Inemiseq

*Orasõ Janika, Orasõ Minni, Orasõ Maarja, Valgu Kati, Barbo Leanne, Priimäe Hedvig, Sarvõ Kadi, Sarvõ Pihel, Sarvõ Meel, Sarvõ Tuul, Kahuski Maali, Kahuski Salmõ, Kahuski Päivi, Sarvõ Mari

## Välislink

*Albomist Uman Lehen
Vad'a kiil

**Vad'a kiil** om soome-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil, midä kõnõlõs viil 20 inemise ümbre Ingerimaal. 

Vad'a keele pruukjaq ommaq kiilt nimmanu maakeeles (*maa čeeli*). Vad'a kiil om eesti keele jaos üts lähkümbit kiili.

Üts tähtsämbit vad'a keele uurjit om olnu Tarto Ülikooli profõsri Ariste Paul.

## Välislink

Katõgooria:Ingerimaa
Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Kar'ala kiil

**Kar'ala kiil** om soomõ-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ põh'arühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 35 600 inemist Kar'alan, Vinnemaal ja Soomõn.

Kar'ala kiilt jaetas ummakõrda põh'apoolitsõmbas periskar'ala ja lõunõpoolitsõmbas aunusõkar'ala (livvi) keeles vai murdõs. Kar'ala kiräkiili om kats, niisama põh'a- ja lõunõpoolinõ: valgõmerekar'ala (vienakar'ala) ja aunusõkar'ala (livvi) kiräkiil. 

## Välislink
* Aunusõkar'alakeeline vikipeediä.
* Kar'alakeeline proomivikipeediä  Incubatorin.

Katõgooria:Kar'ala
Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Vepsä kiil

**Vepsä kiil** om soome-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ hummogurühmä kiil, midä kõnõlõs vähämb ku 5000 inemist Vinnemaal Kar'ala Vabariigi õdagujaon, ja Leningradi oblasti hummogujaon ni Vologda oblasti õdaguosan. Vepsä kiil om vepsläisi imäkiil. Vepsä keelen om vällä ant kokko veidüq üle 70 raamadu; seo ilma aigu andas vällä aolehte "Kodima". Vepsä kiil olõ-i ütengi riigin ammõtlinõ kiil.

## Murdõq

Vepsä keele seen om kolm päämurrõt: põh'a- vai äänisvepsä, keskvepsä ja lõunavepsä. Murdidõ lahkominegiq ommaq väikuq. Tõõnõkord peetäs ka lüüdi kiilt vepsä keele murdõs. 

## Kiräkiil

Kõgõ vanõmbaq vepsä keele kiräliguq lätteq ommaq peri 19. aastagasaa algusõst. Ladinatähistüline kiräkiil, mink alossõs sai keskmurrõq, luudi 1932. aastagal, a taa häädü ärq. 1937. aastagal proomiti vepsä keele kirotamist vinne tähtiga, a ka taa levi-is. Vahtsõst nakati vepsä kiräkiilt elostama 1990. aastaga paiku.

### Tähistü
1932. aastaga tähistü.

A a, Ä ä, B b, C c, Ç ç, D d, E e, F f, G g, H h, I i, J j, K k, L l, M m, N n, O o, Ö ö, P p, R r, S s, Ş ş, T t, U u, V v, Y y, Z z, Ƶ ƶ, | ’

Seoilmaaolisõn vepsä tähistün om 28 tähte ja üts lisämärk.

a A, b B, c C, č Č, d D, e E, f F, g G, h H, i I, j J, k K, l L, m M, n N, o O, p P, r R, s S, š Š, z Z, ž Ž, t T, u U, v V, ü Ü, ä Ä, ö Ö, '

Pehmehüsmärgiga (') märgitäs peethelü pehmehüst: *sel'g* (sälg). Rasõhus om sõna edimädse silbi pääl. Vabahelükokkukõla om jaoldõ kaonu: *lükäita* (tuugadaq), *händikaz* (susi), a *hämär* (hämmär), *külä* (külä). Vepsä kiil om ainugõnõ õdagumeresoomõ kiil, kon olõ-õi sukugi astmõvaeldust. Niisamaldõ märgitä-i vabahelle pikkuisi: *mez*' (miis), *mezi* (mesi).

## Välislingiq
* Vepsä-Soomõ võrgosõnastu
* Vepsäkeeline vikipeediä

katõgooria:Vepsä kiil
Katõgooria:Vinnemaa
Katõgooria:Kar'ala
Inglüse kiil

**Inglüse kiil** om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 380 mill'onat inemist mitmõl puul maailman, suurõmb jago naist eläs USAn, Ütiskuningriigin, Austraalian ja Kanadan.

Katõgooria:Ütiskuningriik
Katõgooria:Inglüsmaa
Katõgooria:Germaani keeleq
Liivi kiil

**Liivi kiil** om üts soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunõrühmä kiil. Liivi keele lähkümbäq sugulasõq ommaq eesti ja lõunaeesti kiil. Liivi kiil om Läti põlinõ vähämbüskiil.

Liivi kiil jagonõs saladsiliivi keeles, miä kuuli vällä jo 19. aastagasaal ja kuramaa liivi keeles. Kuramaa liivlasõq esiq ommaq umma kiilt kutsnuq rannakeeles (*rāndakēļ*). Nimetüse *liivi kiil* ommaq nä ildampa tõisi rahvidõ kutsmisõ perrä umas võtnuq.

Parhilla kutsutas liivi keeles kõgõ tihtsämbähe Kuramaa liivi keele hummogupoolist murrõht (hummoguliivi, eesti keelen *idaliivi*), mink pääle om tett liivi kiräkiil.
## Tähistü
Liivi kiräkeele tähistün om 45 tähte, miä inämbäste ommaq peri eesti ja läti tähistüst. Päält tuud om liivi tähistün tähti, midä olõ-õi eesti egä läti keelen, näütüses Ǟ (pikk Ä) ja Ȭ (pikk Õ).


a A, ā Ā, ä Ä, ǟ Ǟ, b B, d D, ḑ Ḑ, e E, ē Ē, f F, g G, h H, i I, ī Ī, j J, k K, l L, ļ Ļ, m M, n N, ņ Ņ, o O, ō Ō, ȯ Ȯ, ȱ Ȱ, (ö Ö), (ȫ Ȫ), õ Õ, ȭ Ȭ, p P, r R, ŗ Ŗ, s S, š Š, t T, ţ Ț, u U, ū Ū, v V, (y Y), (ȳ Ȳ), z Z, ž Ž


Ku tähe pääl om makron vai riipsukõnõ (ˉ), üteldäs tuu täht vällä pikält, nigu olnuq sääl kats tähte. Näütüses *ā* ütlet nigu *aa*. Mõnõq täheq löüdväq pruukmist õnnõ vanan liivi keelen, parhilladsõn liivi kiräkeelen noid inämb pruugita-aiq. Ö ja Ȫ asõmal üldäs ja kirotadas parhilla E ja Ē, niisamate üldäs ja kirotadas Y ja Ȳ asõmal I ja Ī. Näütüses 20. aastagasaa algusõn oll' liivi keele sõna külä kottalõ *kylā*, a päält Tõist ilmasõta om üldäs üldidselt *kilā*, selle et läti keele mõol om ü-helü asõmalõ tulnu i-helü. 

## Välälingiq
* Liivikeeline proomivikipeediä  Incubatorin

## Lätteq

Katõgooria:Läti
Katõgooria:Liivimaa
Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Arvokunst

**Arvokunst** vai **aritmeetiga** (kreeka sõnast *αριθμός* = arv) om matõmaatiga kõgõ vanõmb ja lihtsämb haro. Tuu all mõtõldas arvõ ja näide arvolukõ lihtsämbide umahuisiga tegelemist. Mõnikõrd tarvitadas terminit *arvokunst* ku arvoteooria sünonüümi. Kõgõ lihtsämbät ossa arvokunstist kutsutas arvokunsti alostusõs.

Katõgooria:Matõmaatiga
Semaidi kiil

**Semaidi** (vai ka **žemaidi**) **kiil** om balti kiil vai leedu keele murrõq, midä kõnõlõs umbõs 500 000 inemist põhilidsõlt Õdagu-Leedun, Semaidi maakunnan.

Leedu valitsus olõ-õi semaidi kiilt umaette keeles tunnistanuq, a pidä taad leedu keele murdõs.

## Kaeq viil

*Latgali kiil
*Leedu kiil
*Läti kiil

## Välislingiq

* Semaitia
* Leedu kaart keelepiiregaq
* Semaidikeeline Vikipeediä

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Leedu
Märtekuu

**Märtekuu** vai **märdikuu** vai **talvõkuu** vai **novvembri** om aastaga ütetõistkõmnes kuu. Märtekuun om 30 päivä.

## Nimest

Märtekuu om uma nime saanuq märtepäävä perrä. Viil om tedä kutsut *talvõkuus*, tuuperäst et hariligult nakkas taan kuun pääle talv. Nimi *novvembri* om tulnuq kuu ladinakeelitsest nimest *November*, miä ummakõrda om tulnuq ladinakeelitsest sõnast *novem* (ütessä). Taa kuu oll' Rooma kallendri ütsäs kuu inne ku kuiõlda talvõaig jaeti katõs kuus: *Ianuarius* ja *Februarius*. 

## Rahvakallendre tähtpääväq
### Võromaal

* 2. märtekuu päiv - hingipäiv
* 10. märtekuu päiv - märtepäiv
* 25. märtekuu päiv - katripäiv
* 29. märtekuu päiv - kuulnuidõ mälehtüse pühä
* 30. märtekuu päiv - andrõpäiv

### Setomaal

* 4. märtekuu päiv - midrosk
* 11. märtekuu päiv - nahtsipäiv
* 15. märtekuu päiv - hingipäiv
* 23. märtekuu päiv - märtepäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* 2. märtekuu päiv - hingipäiv
* Märtekuu tõnõ pühäpäiv - essipäiv 
* 16. märtekuu päiv - vahtsõstsündümise päiv

### Muial

* 14. märtekuu päiv - Indian tähüstedäs latsipäivä 

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Märtekuu
Arvokunsti alostus

**Arvokunsti alostus** vai **elementaarnõ aritmeetiga** om matõmaatiga (vai arvokunsti) kõgõ lihtsämb osa: tuu tegeles naturaalarvõ kokkoarvamisõ, maahaarvamisõ, iskmise ja ärqjagamisõ luuga. Inämbüs inemiisi opvaq arvokunsti alostust, ku nääq opvaq algkoolin rehkendämä. Rehkendädäq om hää mõista kasvai tuuperäst, et, niguq ütledäs, mud'o võit laskõ hindä laada pääl lamba päähä ärq pükäq.
Meä kiil

**Meä kiil** vai **tornio-oro soomõ kiil** (meä keelen *meänkieli*, roodsi keelen *tornedalsfinska*) om õdagumeresoomõ kiil, midä kõnõldas Roodsin, põhilidsõlt Tornio jõõst õdagu puul. Keeletiidüsligult peetäs meä kiilt inämbüisi soomõ keele peräpõh'ala murdidõ hulka kuuluvas, a Roodsin om meä keelel ammõtligu veidembüskeele staatus. Meä kiilt kõnõlõs 40 000-70 000 inemist.

## Esiqeräliidsi keelejuuni
Meä keelen pruugitas peräsilben pall'o *h*-hellü (nt *yhtheen*, *kielheen*, *tulthiin* 'ütte, kiilde, tuldi'), olõ-i ütenkäänüst ja viisikäänüst (instruktiiv), om pall'o roodsi lainõ, nt *blandathaan sprookit* 'keeleq siätäseq ärq'. 

## Meä keele sõnno
* ilimanaikunen  = ilma as'anda
* kahveli        = kahvli
* kläppi         = lats
* knapsu         = naasõlik miis

## Välislingiq
* Birger Winsa: Meän kieli ja torniolaaksolaisitten kakskielisyys, Virittäjä 1993
* Meänkieli ennen ja nyt
* Meä keele kursus

Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Katõgooria:Roodsi
Roodsi kiil

**Roodsi kiil** om põh'agermaani ali skandinaavia rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 9 mill'onat inemist. Roodsi kiil om Roodsi riigikiil, Soomõ tõõnõ riigikiil ja üts Õuruupa Liido ammõtligõst keelist. Roodsi keele murdit om kõnõld ka Eestin, põhilidsõlt Läänemaa Noaroodsi puulsaarõl, Vormsil ni Ruhnu saarõ pääl.

Katõgooria:Germaani keeleq
Katõgooria:Roodsi
Roodsi lipp

**Roodsi lipp** om kõllanõ rist sinidse põh'a pääl.

## Kaeq viil
* Roodsi vapp

Katõgooria:Roodsi
Katõgooria:Roodsi lipuq
Katõgooria:Riigilipuq
21. joulukuu päiv

**21. joulukuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 355. päiv (liigaastagal 356. päiv).

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
*...

### [[Eesti]]n
*1810 – sai valmis Tarto Tähetorn. 
*1918 - Vabahussõan jätiq Eesti väeq  Tarto maahha inne ku sinnäq joudsõq vereväq väeq. Liina kaitsmist ei suudõtaq organisiiri.
*1965 – palang häot' suurõ jao Tarto Ülikooli päähuunõst.
*1993 – Narvan võeti maaha perämädseq Lenini monumendiq Eestin.

### Maailman
*1898 – Curie Pierre ja Marie avastiq raadiumi.
*1913 – avaldõdiq edimäne ristsõnamõistatus.
*1958 – Gaulle'i Charles valiti Prantsusõ Viiendä Vabariigi edimädses presidendis.
*1988 – toimu Lockerbie katastruuf.
*2005 – abielluvaq Johni Elton ja Furnishi David.
*2012 – maajadõ kallendri perämäne päiv

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1877 - Vabarna Anne, seto lauluimä
* 1877 - Sarvõ Jaan, matõmaatik
* 1902 - Jalasõ Voldemar, seldsitegeläne
* 1945 - Tammiku Katrin, luulõtaja
* 1946 - Vananurmõ Ilmar, luulõtaja, tõlk, poliitik ja lehemiis
* 1971 - Kuninga Madis-Mats, kunstnik ja luulõtaja

### Eesti inemiseq
*1925 – Koppeli Einari, Eesti näütlejä
*1934 – Krummi Hendrik, Eesti laulja
*1961 – Ravva Rein, Eesti luulõtaja ja tõlkja 

### Muu ilma inemiseq
*1647 – Hastferi Jacob Johann, Roodsi riigitegeläne.
*1833 – Perovi Vassili, vinne maalikunstnik
*1879 – (tõisi tiidmiisi perrä 18. joulukuu päiv 1878) Stalini Jossif, Nõvvokogodõ Liido riigijuht.
*1917 – Bölli Heinrich, s'aksa kiränik, Nobeli kirändüsavvohind 1972
*1918 – Waldheimi Kurt, Austria poliitik
*1930 – Sorsa Kalevi, Soomõ poliitik
*1935 – Fonda Jane, USA näütlejä 
*1940 – Zappa Frank, USA muusik
*1954 – Everti Chris, USA tennisist
*1959 – Joyneri Florence Griffith, USA kergejoustiklanõ
*1966 – Sutherlandi Kiefer, Kanada näütlejä
*1967 – Saakašvili Mihhail, Gruusia poliitik
*1973 – Sikora Tomasz, Poola laskõsuusataja

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1984 - Sinimäe Juhan, luulõtaja ja jutukiränik
* 2006 - Märksi Ilmar, näütlejä ja tiatridekoraatri

### Eesti inemiseq
*1966 – Vahari Gustav, eesti maadlõja 

### Muu ilma inemiseq
*1375 – Boccaccio Giovanni, itaalia kiränik
*1940 – Fitzgeraldi Francis Scott, USA kiränik 
*1958 – Feuchtwangeri Lion, s'aksa kiränik
*2006 - Nõjazovi Saparmõrat, Türkmenistani president

## Pühäq ja tähtpääväq
*Tuumapäiv (võro rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ
* ''The New York Times'' taa päävä kotsilõ
----

Katõgooria:Joulukuu
Perremärk

**Perremärk** om perre umandusõ tähüstäjä märk.

Perremärke om pruugit kalariisto, viläkottõ, rõividõ, põllotüüriisto jt. asjo ärq tähüstämises.

Perremärk oll' peritäv. Ku pereq jagosi lakja, perändedi põhitalo märk vähä muudõtult tütärtalõlõ.
Raudsaarõ Hugo

**Raudsaarõ Hugo** (**Hugo Raudsaar**, 1923-2006), oll' eesti tähetiidläne ni tähetiidüse tutvastegijä.

## Erialanõ tegevüs
Tüüt' Tarto Tähetornin. Aastagil 1959 kooniq 1985 kaiõ asteroidõ ja komiitõ liikmist. Tä om kaenuq 42 komiiti ni 230 asteroidi ja võtt' noist kokko üle 1800 pääväpildi.
 
Tüüt' Tarto Tähetornin edesi ka peräst vahtsõ obsõrvatooriumi valmissaamist Tõraveren. Timä 1986. aastagul tett pääväpilt Halley komeedist om viimäne tiidüse perrä tett kaehtus Tarto Tähetornin.

Raudsaarõ Hugo om Tarto Tähetorni Astronoomiatsõõri alostaja. Ta om trükün avaldanu 86 tüüd, noidõ sehen 2 raamatut ni 210 aoakir'andusartiklit, om kõnõlnu tähetiidüsest raadion ja televis'oonin.

1963. ehit' Lasva valda uma kodotalo mano Tõudsimäe külätähetorni, kon om pidänü tähetiidüse-, matõmaatiga- ja füüsigaoppuisi.
1969. kooniq 1975. oll' Tähetorni kalendri päätoimõndaja.
1968. kooniq 1976. oll' ENE kokkopandjidõ hulgan. 
1951. kooniq 1989 oll' Üleliidolidsõ Astronoomia ja Geodeesiä Ütisüse Eesti Osakunna tekevliigõq.

## Raamaduq
* Vaadelgem planeete (Tallinn 1969) 
* Pilk tähistaevale (Tallinn 1975).

## Artikliq
* Komeedi Neuimin 1 liikmisõ uurminõ aovahemigun 1931-1948. a BITA, k 7, lk 221-232, 1959 (vinne keelen) 
* Komeedid ja asteroidid. Tähetorni kalender 1973. aastaks. (Tallinn 1972)
* Halley komeedi vaatlused Tartus (Tartu 1987).

## Lingiq
* Autobiograafia
* Tartu Tähetorn
* Tartu Tähetorni Astronoomiaring
Adsoni Artur

**Adsoni Artur** (**Artur Adson**, 1889-1977) oll' Sännäst perit luulõtaja, näütekiränik, tiatrikiränik ja memuarist. Taan, et timäst luulõtaja sai, mänge rolli tutvassaaminõ Underi Mariega (1913), kink seldsilises ja truus saatjas jäi Adson uma elo viimätside päivini. Väega tähtsä oll' ka ütteastminõ Siuru kirändüsrühmäga (1917).

Varatsõmba luumisao joosul saaduq nimeq Sännä Trubaduur ja Paaž passisõq häste nii tä loomingu ku tä hindäga. Lõuna-Eestist, Sännäst peri Adson om olnuq eesti kiränduse kõgõ järekimmämb murdõluulõtaja. Murdõtekstiq ommaq kõigin timä ütsän luulõkogon (1917-1973). Debüüt „Henge palango” (1917) ja järgmäne luulõraamat „Vana Laterna” (1918) ommaq sündünüq Siuru kirändüsrühmä kuulumisõ aigo ni naid või kaiaq ku katõkõnõt Underi Marie edimäidsi luulõkokõga.  Adsoni Arturilõ om umanõ luulõ köütmine latsõpõlvõmaiõ ja vanatestamentlikkõ lättidega. Adsoni loomingun om ütelt puult suurõjoonõlisust ja pühäpaistet, a tõõsõlt puult om ka nätäq, et tälle miildüseq tsill'okõsõq ja lihtsäq, kimmäst tunnõt pakvaq as'aq. Nuuq andvaq tuuni ka timä pagolasõpõlvõn kirotõduin mälehtüisin. Uman kolmandan luulõkogon „Roosikrants” 1920 hoit Adson till'okõsõ ilma poolõ. Sääne mõttõviis süvenes ka viil luulekogon „Pärlijõgi” (1931). Adsoni illatsõmba ao luulõn muutusõq pääteemas kuulmisõ- ja olõmaldaq olõmisõ meeleoloq („Kaduvik”, 1927; „Lehekülg ajaraamatust”, 1937). 1920. aastil oll' Adsonil ku vanõmba põlvkunna kiränigul tähtsä osa täütäq eesti kiränduselo kõrraldamisõn, samal aol oll' tä teküs tiatri- ja kiränduskriitik.
Vahtsõaastakuu

**Vahtsõaastakuu** vai **kaarnakuu** om aastaga edimäne kuu. Vahtsõaastakuun om 31 päivä.

## Nimest

Vahtsõaastakuu om uma nime saanuq tuust, et sjoo kuuga nakkas pääle vahtsõnõ aastak. 

## Rahvakallendre tähtpääväq
### Võromaal

* 1. vahtsõaastakuu päiv - vahtsõaastapäiv
* 6. vahtsõaastakuu päiv - kolmõkuningapäiv
* 17. vahtsõaastakuu päiv - tennüspäiv

### Setomaal

* 2. vahtsõaastakuu päiv - tuumapäiv
* 7. vahtsõaastakuu päiv - talsipühiq
* 14. vahtsõaastakuu päiv - vahtsõnõ aastak
* 19. vahtsõaastakuu päiv - viiristmine
* 30. vahtsõaastakuu päiv - tennüspäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* 1. vahtsõaastakuu päiv - vahtsõnõ aastak
* 6. vahtsõaastakuu päiv - kolmõkuningapäiv

### Muial
*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Vahtsõaastakuu
Radokuu

**Radokuu** vai **soekuu** vai **soeradokuu** vai **küündlekuu** om aastaga tõnõ kuu. Radokuun om 28 vai 29 päivä.

## Nimest

Radokuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sjoon kuun om sussõ radoaig (joosuaig). Küündlekuu nimi tulõ küündlepääväst. 

## Rahvakallendre tähtpääväq
### Võromaal

* 2. radokuu päiv - küündlepäiv
* vastlapäiv vai pudropäiv
* tuhapäiv
* 24. radokuu päiv - madissõpäiv

### Setomaal

* lihahiideh
* 15. radokuu päiv - kündlepäiv
* maasenits
* tuhapäiv
* 24. radokuu päiv - hulasõpäiv
* poornapäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* 2. radokuu päiv - Tarto rahulepingu aastagapäiv
* 24. radokuu päiv - Eesti Vabariigi aastagapäiv

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Radokuu
Urbõkuu

**Urbõkuu** vai **paastukuu** om aastaga kolmas kuu. Urbõkuun om 31 päivä.

## Nimest

Urbõkuu om uma nime saanuq tuust, et sõs tulõvaq puiõ külge urvaq. 

## Rahvakallendri tähtpääväq
### Võromaal

* 17. urbõkuu päiv - käädrepäiv
* 25. urbõkuu päiv - kapstamaarjapäiv
* urbõpäiv

### Setomaal

* paabapäiv
* 22. urbõkuu päiv - sorokasveet vai tsirgupäiv
* 30. urbõkuu päiv - al'aksei
* laasõrpäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* 14. urbõkuu päiv - imäkeelepäiv

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Urbõkuu
Mahlakuu

**Mahlakuu** vai **jürikuu** om aastaga neläs kuu. Mahlakuun om 30 päivä.

## Nimest

Mahlakuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs nakkasõq puiõl mahlaq juuskma. Jürikuu nimi tulõ jüripääväst. 

## Rahvakallendri tähtpääväq
### Võromaal

* 1. mahlakuu päiv - kar'alaskmisõ päiv
* suur neläpäiv
* suur riidi
* munapühiq
* künnipäiv
* 23. mahlakuu päiv - jüripäiv
* 25. mahlakuu päiv - markusõpäiv

### Setomaal

* suur neläpäiv
* suur riidi
* lihavõõdõh
* raadovits
* vet'oriidi
* kõllapühäpäiv
* tuulõristipäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* suur riidi 
* munapühhi 1. pühä

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Mahlakuu
Lehekuu

**Lehekuu** om aastaga viies kuu. Lehekuun om 31 päivä.

## Nimest

Lehekuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs lääväq puuq lehte. 

## Rahvakallendri tähtpääväq
### Võromaal

* ristipäiv
* suvistõpühiq
* 25. lehekuu päiv - urbanipäiv

### Setomaal

* 6. lehekuu päiv - keväjäne jüripäiv
* linnuristipäiv
* leheristipäiv
* suur ristipäiv
* suvistõpühiq

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* 1. lehekuu päiv - keväjäpühä
* nelipühhi 1. pühä
* lehekuu 2. pühäpäiv - immipäiv

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Lehekuu
Piimäkuu

**Piimäkuu** vai **jaanikuu** om aastaga kuvvõs kuu. Piimäkuun om 30 päivä.

## Nimest

Piimäkuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs andvaq lehmäq häste piimä. Jaanikuu nimi tulõ Jaanipääväst.

## Rahvakallendre tähtpääväq
### Võromaal

* 15. piimäkuu päiv - viidipäiv
* 24. piimäkuu päiv - jaanipäiv
* 27. piimäkuu päiv - säitsmemagajapäiv
* 29. piimäkuu päiv - piitrepäiv

### Setomaal

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* 4. piimäkuu päiv - Eesti lipu päiv 
* 14. piimäkuu päiv - leinäpäiv
* 23. piimäkuu päiv - võidupühä
* 24. piimäkuu päiv - jaanipäiv

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Piimäkuu
Hainakuu

**Hainakuu** om aastaga säitsmes kuu. Hainakuun om 31 päivä.

## Nimest

Hainakuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs tetäs hariligult haina.

## Rahvakallendri tähtpääväq
### Võromaal

* 2. hainakuu päiv - hainamaarjapäiv
* 10. hainakuu päiv - säitsmevelistepäiv
* 25. hainakuu päiv - jakapäiv
* 26. hainakuu päiv - annõpäiv

### Setomaal

* 7. hainakuu päiv - jaanipäiv
* 12. hainakuu päiv - piitrepäiv
* 15. hainakuu päiv - mõlapäiv
* 23. hainakuu päiv - säitsmevelistepäiv
* päätnits

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

*

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Hainakuu
Põimukuu

**Põimukuu** vai **mädäkuu** vai **lõikuskuu** om aastaga katsas kuu. Põimukuun om 31 päivä.

## Nimest

Põimukuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs naatas vilja põimma.

## Rahvakallendre tähtpääväq
### Võromaal

* 10. põimukuu päiv - labõrõdsõpäiv
* 15. põimukuu päiv - rüämaarjapäiv
* 24. põimukuu päiv - pärtüspäiv

### Setomaal

* 2. põimukuu päiv - jakapäiv vai iljapäiv
* 7. põimukuu päiv - annõpäiv
* 12. põimukuu päiv - makavei
* 19. põimukuu päiv - paasapäiv
* 23. põimukuu päiv - labõrits
* 31. põimukuu päiv - rollapäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* 20. põimukuu päiv - vahtsõsthindäperisaamispäiv

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Põimukuu
Süküskuu

**Süküskuu** (<small>kullõq</small>) vai **mihklikuu** (ka **septembri**) om aastaga ütsäs kuu. Süküskuun om 30 päivä.

## Nimest

Süküskuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs nakkas süküs. Mihklikuu nimi tulõ mihklipääväst. 

## Rahvakallendri tähtpääväq
### Võromaal

* 8. süküskuu päiv – hussimaarjapäiv
* 21. süküskuu päiv – madissõpäiv
* 29. süküskuu päiv – mihklipäiv
* saharipäiv vai saarõpäiv

### Setomaal

* 6. süküskuu päiv – pärtüspäiv
* 11. süküskuu päiv – ivanaskorona
* 21. süküskuu päiv – väikene maar'apäiv
* 27. süküskuu päiv – visenjapäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

*

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Süküskuu
Rehekuu

**Rehekuu** vai **rihekuu** vai **rihepessükuu** vai **räüsäkuu** om aastaga kümnes kuu. Rehekuun om 31 päivä.

## Nimest

Rehekuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs pesseti vanast riiht.

## Rahvakallendri tähtpääväq
### Võromaal

* 4. rehekuu päiv – põimupühä
* 28. rehekuu päiv – simunapäiv

### Setomaal

* 7. rehekuu päiv – ilkandra
* 12. rehekuu päiv – maamihklipäiv
* 14. rehekuu päiv – vinne mihklipäiv
* 22. rehekuu päiv – kaasani maar'apäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin
*

### Muial
*

## Lätteq


Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Rehekuu
Joulukuu

**Joulukuu** vai **talsikuu** vai **talsipühäkuu** vai **talvistõpühäkuu** om aastaga katõtõistkümnes (perämäne) kuu. Joulukuun om 31 päivä.

## Nimest

Joulukuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs peetäs talsipühhi.

## Rahvakallendri tähtpääväq
### Võromaal

* 6. joulukuu päiv - nigulapäiv
* 13. joulukuu päiv - luutsõpäiv
* 21. joulukuu päiv - tuumapäiv
* 24. joulukuu päiv - joulupuulpäiv vai talsipühhi puulpäiv
* 25. joulukuu päiv - edimäne joulupühä
* 26. joulukuu päiv - tõnõ joulupühä

### Setomaal

* 8. joulukuu päiv - katripäiv
* 9. joulukuu päiv - sügüsene jüripäiv
* 19. joulukuu päiv - talvinõ mikul
* 26. joulukuu päiv - luutsinapäiv

## Riiklidseq tähtpääväq
### Eestin

* 24. joulukuu päiv - joulupuulpäiv
* 25. joulukuu päiv - edimäne joulupühä
* 26. joulukuu päiv - tõnõ joulupühä

### Muial

*

Katõgooria:Kuuq
Katõgooria:Joulukuu
Päiv (aomõõt)

**Päiv** om aomõõt. Üts päiv om 24 tunni vai 86 400 sekondit. Säidse päivä om üts nätäl.

Katõgooria:Aomõõduq
Aastak

**Aastak** om aomõõt. Üts aastak om aig, miä kulus Maal üte tiiro tegemises ümbre Päävä. Aastaga pikkus om 365 ja 366 päävä vaihhõl. Lajõmban mõttõn või kõnõldaq kah mõnõ muu hod'otähe aastagast, nt. Jupiteri aastak om aig, miä kulus Jupiteril üte tiiro tegemises ümbre päävä.

Kallendriaastagan om 12 kuud. Tavalidsõn kallendriaastagan om 365 päivä, liigaastagan 366 päivä.

## Mõistatuisi aastaga kotsilõ
* *Üts tamm, katstõiskümme harro, õgah haroh nelli pessä, õgah pesäh säitse munna?* (Aestak, katstõistkümme kuud, nelli nädälit, säidse päivä. Setomaa, 1936.)
* *Üts puu, katstõiskümme ossa, egäl ossal neli pessä, egäl pesäl säidse munna, egäl munal esiq nimi?* (Ajastaig, kuu, nätäl, päiv. Urvastõ kihlkund, 1888.)

## Lätteq


Katõgooria:Aomõõduq
Kuu (aomõõt)

**Kuu** om aomõõt. Üten kuun om 28, 29, 30 vai 31 päivä. Aastagan om 12 kuud.

Katõgooria:Aomõõduq
Nädälipääväq

**Nädälipääväq** ommaq iispäiv, tõõsõpäiv, kolmapäiv, neläpäiv, riidi, puulpäiv ja pühäpäiv. Puulpäivä ja pühäpäivä kokko kutsutas nädälilõpos vai nädälivaihtusõs. Nuuq pääväq ommaq miiq maal ja mitmõl puul muialgi puhkamisõ jaos. Ülejäänüq viis päivä ommaq tüü- vai äripääväq.
Nätäl

**Nätäl** om aomõõt, miä om pikemb ku päiv ja lühemb ku kuu. Sjoo ilma aigo loetas inämbüisi nädäli pikkusõs säidse päivä. 

Katõgooria:Aomõõduq
Katõgooria:Nätäl
Kallendri

**Kallendri** vai **kalendre** om aoarvamisõ süstem, mink perrä andas nimmi aovaihilõ, hariligult päivile. Sääntsit nimmi kutsutas kuupäivis. Kallendri tsükliq ommaq tihtipääle sünkroniseeridüq taivakihhi liikmisega. 

Sakõstõ kutsutas kallendris kah hariligult paprõ pääle tükütüt asja, kohe kuupääväq ommaq üles märgidüq (lavvakallendri, sainakallendri jt.). 

## Kaeq viil

* Gregoriusõ kallendri
* Rahvakallendri
* Sirvikallendri

Katõgooria:Kallendri
Gregoriusõ kallendri

**Gregoriusõ kallendri** vai **vahtsõnõ kallendri** om kallendri, minka võtt' tarvitusõlõ paavst Gregorius XIII 1582. aastagal. Taad kallendrit pruugitas maailman sjoo ilma aigo kõgõ inämb. 
Gregoriusõ kallendri jaga aastaga 12 kuus. 

## Kaeq viil

* Juliusõ kallendri

Katõgooria:Kallendri
Liigaastak

**Liigaastak** om kallendriaastak, kon om tavalidsõ kallendriaastagagaq võrrõldõn üts päiv, nätäl vai kuu inämb ku tavalidsõn kallendriaastagan. Näütüses Gregoriusõ kallendrin ommaq mõnõq aastagaq üte päävä (29. radokuu päiv) võrra pikembäq ku tavalidsõq aastagaq. Liigaastagit tarvitadas aoarvamisõn tuuperäst, et sünkronisiiri kallendriaastagit tähetiidüsliidsi aastagidõga.

## Uskumuisi

Eesti rahvaluulõ arhiivih ümbrekaudu kümme teedüst Eesti lõunõ- ja õdaguosast, et liigaastak om õnnõdu aastak, näütüsest sääne Vahtsõliinast 1937. aastagal kor´adu kalendriteedüs: "Seto ütles, ku om liigaasta, et om vissakusõaasta." 

## Viiteq

Katõgooria:Kallendri
Kallendriaastak

**Kallendriaastak** om määntsegi kallendrisüstemiga määrät aovaih, miä nakkas pääle tuu kallendri vahtsõaastagapääväga ja lõpõs pääväl inne järgmäst vahtsõaastagapäivä. Gregoriusõ kallendrin nakkas kallendriaastak pääle 1. vahtsõaastakuu pääväga ja lõpõs 31. joulukuu pääväga.
3. vahtsõaastakuu päiv

**3. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 3. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* 1920 – lõppi Vabahussõa sõategevüs. Joustu 31. joulukuu pääväl 1919 allakirotõt vaihõraholeping.

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1882 – Põvvati Samuel, Põlva kivitüüstür ja seltsitegeläne
* 1896 – Puksovi Arthur, keemik
* 1959 – Luigasõ Inara, poliitik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 1942 – Sólyomi László, Ungari poliitik, president
* 1892 – Tolkieni John Ronald Reuel, inglüse kiränik

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
5. vahtsõaastakuu päiv

**5. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 5. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* 1919 – Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Aegviidu.

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1801 – Janteri Kristjan Priidik, usotegeläne
* 1902 – Raigi Eduard, politseinik ja kirämiis
* 1906 – Ritslaiu Johannes, agronuum ja aokiränik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1977 – Adsoni Artur, kiränik ja luulõtaja

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
6. vahtsõaastakuu päiv

**6. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 6. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* ...

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1861 – Auna Karl Eduard, mõtsatiidläne
* 1946 – Sarvõ Vaike, rahvamuusiga-uurja

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1968 – Peedoski Friedrich, vabahusristi saaja

### Eesti inemiseq
* 2022 – Klenskaja Maria, eesti näütelejä

### Muu ilma inemiseq
* 1884 – Mendeli Gregor
* 1918 – Cantori Georg

## Pühäq ja tähtpääväq
* Kolmõkuningapäiv (võro rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
7. vahtsõaastakuu päiv

**7. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 7. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 1845 – sai valmis ja õnnistõdiq sisse Põlva kerko manoehitüs, hummoguipoolinõ ristlüüv

### [[Eesti]]n
* 1919 – Vabahussõan lätsiq Eesti väeq üldpääletungilõ.

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1903 – Oja Albert, seldsitegeläne
* 1913 – Urbaniku Leida, aokiränik

### Eesti inemiseq
* 1887 – Lutsu Oskar, eesti kiränik
* 1916 – Kerese Paul, eesti malõmängjä
* 1980 – Kõrvõ Hele, eesti näütlejä
* 2001 – Lehtsalu Markus, eesti laulja

### Muu ilma inemiseq
* 1977 – Oksaneni Sofi, eesti juurigaq Soomõ kiränik

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1942 – Kõrva August Voldemar, oppaja ja keelemiis

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* Talsipühiq (seto rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
8. vahtsõaastakuu päiv

**8. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 8. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* ...

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1786 – Helleri Johann Friedrich, Räpinä kerkoopõtaja nink lõunõeesti keele uurja
* 1919 – Kehmani Evald, koolijuhataja

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 1642 – Galilei Galileo, itaalia tähetiidläne, füüsik, matõmaatik ja filosuuf

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
2. vahtsõaastakuu päiv

**2. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 2. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 1930 - tüüle naas' Põlva Ütispank

### [[Eesti]]n
* ...

### Maailman
* 1920 – Asimovi Isaac

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1874 – Toigeri Toomas, oppaja ja seldsitegeläne
* 1896 – Keerdoja Karl Robert, mõtsandustiidläne, Vabahusristi saaja
* 1941 – Kallari Juura, maadlõja

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1956 – Laja Ferdinand, eläjäarstitiidläne, akateemik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* Tuumapäiv (seto rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
1. vahtsõaastakuu päiv

**1. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 1. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 1979 - Põlva Talorahvamuusõumist sai riiklinõ muusõum.

### [[Eesti]]n
* 2011 - Eestin naas' masma õuro.

### Maailman
* 2026 - Bulgaarian naas' masma õuro.

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1911 - Traadi August-Johannes, õigusaoluulanõ
* 1911 - Vaigla Adolf, oppaja ja sordiarõtaja
* 1926 - Lehe Kalju, kirändüsluulanõ ja pedagoogigatiidläne
* 1930 - As'a Aksli, tiatrimiis

### Eesti inemiseq
* 1944 - Undi Mati, eesti kiränik

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1989 - Ritslaiu Johannes, agronuum ja aokiränik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* Vahtsõaastapäiv (võro rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
9. vahtsõaastakuu päiv

**9. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 9. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* 1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Tapa.

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1797 – Wrangelli Ferdinand, maiõuurja
* 1897 – Viiardi Richard, põllomiis ja vallavanõmb

### Eesti inemiseq
* 1891 – Gailiti August, eesti kiränik

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* 2006 – Mikiveri Mikk, näütlejä ja lavastaja
* 2021 – Tõnuristi Igor, eesti etnograaf, Leegajusõ ja Sõsarõ leelokoori vidäjä

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
10. vahtsõaastakuu päiv

**10. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 10. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* ...

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1899 – Paabuski Jakob, Vabahusristi saaja
* 1935 – Mütsü Eerik, eläjäarstitiidläne

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1907 – Arrasõ Adolf Adam, kuulmeistre, köstre ja koorijuht
* 1958 – Ainsoni Hans Karl, Vabahusristi saaja, kolonelleitnänt
* 1969 – Miti Paul, koolimiis ja ütiskunnategeläne
* 1987 – Oja Albert, seldsitegeläne
* 1995 – Rinne Alfred, orkestrijuhataja
* 2023 – Elleri Kalle, sõaväe- ja kultuuritegeläne

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 2016 – David Bowie, inglüse laulja ja näütelejä

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
11. vahtsõaastakuu päiv

**11. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 11. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* 1954 – Aaviksoo Jaak 

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1926 – Kösti Endla, kirändüstiidläne
* 1932 – Pillesaarõ Elvi, kirändüsluulanõ ja kirästüstüütäjä

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1892 – Treffneri Ludwig, Kanepi köstri ja kuulmeistri

### Eesti inemiseq
* 1909 – Hermanni Karl August

### Muu ilma inemiseq
* 2008 – Hillary Edmund, Vahtsõ Meremaa mägironija

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
12. vahtsõaastakuu päiv

**12. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 12. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* 1919 – Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Rakvere.

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1909 – Rannaku Linda, bioluug
* 1966 – Konnu Ragnar, aokiränik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 1628 – Perrault' Charles, prantsusõ kiränik
* 1949 – Murakami Haruki, jaapani kiränik

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
14. vahtsõaastakuu päiv

**14. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 14. päiv. 

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* 1919 – Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Tarto.

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1888 – Piho Rudolf, arst, Vabahusristi saaja
* 1897 – Mattusõ Enn, Vabahusristi saaja
* 1908 – Sumeri Meinhard, koolijuht
* 1909 – Küttmani Karl-Volrad, muusigaoppaja ja orkestrijuht
* 1917 – Patrasoni Ilmar, oppaja ja orkestrijuht
* 1923 – Raudsaarõ Hugo, tähetiidläne
* 1962 – Tamra Kait, laulja nink viiemeistre

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1925 – Danieli Adolph, seldsitegeläne ja kirämiis

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 1867 – Ingresi Dominique, prantsusõ kunstnik

## Pühäq ja tähtpääväq
* Vahtsõnõ aastak (seto rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
15. vahtsõaastakuu päiv

**15. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 15. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* ...

### Maailman
* 2001 – luudi Vikipeediä

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1854 – Undritzi Paul, aokiränik, keriguopõtaja ja kuulmeistre
* 1891 – Hurda Richard, Vabahusristi saaja
* 1899 – Kliimanni Artur-Tõeleid, õigustiidläne
* 1907 – Aabeli Helle, Kanepi kuulmeistre ja seldsitegeläne
* 1944 – Järgi Urve, oppaja ja harrastusnäütlejä
* 1969 – Kriguli Meelis, savikunstnik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 2025 – Lynchi David

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1915 – Sikkuti Peeter, vallakirotaja nink seldsitegeläne
* 2004 – Mustingu Villu, muusigamiis

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
16. vahtsõaastakuu päiv

**16. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 16. päiv. 

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* ...

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1884 – Heeringe Paul, oppaja ja seldsitegeläne

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1951 – Viiardi Richard, põllomiis ja vallavanõmb
* 2004 – Kirberi Koit, muusigaoppaja, orkestrijuht ja viiemeistri

### Eesti inemiseq
* 1894 – Middendorffi Alexander Theodor, luudustiidläne ja maiõuurja

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* ...

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu
17. vahtsõaastakuu päiv

**17. vahtsõaastakuu päiv** om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 17. päiv.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### [[Eesti]]n
* 1919 – Vabahussõan alostiq Eesti väeq katõpääväst Utria dessanti.

### Maailman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1862 – Reimi Mart, Kahkva ja Räpinä seldsitegeläne
* 1931 – Lepä Lembit, kunstnik
* 1937 – Kolsari Maret, muusigaoppaja nink dirigent

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 1706 – Franklini Benjamin, USA poliitik

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1986 – Tulnola Hengo, sõaaoluulanõ, Vabahusristi saaja

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Pühäq ja tähtpääväq
* Tennüspäiv (võro rahvakallendri tähtpäiv)

## Välislingiq
* BBC taa päävä kotsilõ

Katõgooria:Vahtsõaastakuu