Kakkõhelü ettetulõmisõ tävvelik nimekiri

Tan ommaq üles loedu kõik kakkõhelü ettetulõmisõ kotusõq. Nuuq kotusõq, kon kakkõhelü kirän märkmine om tähtsämb, ommaq vällä tuudu **paksu kiräga**. Inämbüisi ommaq naaq sääntseq kotusõq, kon kakkõhelü märkmine vai mittemärkmine muut sõna tähendüst (nt nimekäänüse mitmus *maa* ja *maaq* vai käskjä kõnnõviis *tulõ* ja *tulõq*). Muuq kotusõq, kon kakkõhelü märkmine olõ-õi nii tähtsä, ommaq hariligun kirän ja *q* om sääl pant sulgõ sisse. Tuu tähendäs, et muidoki või kakkõhellü ka sääl kirotaq, kasvai näütüses sõna eräle vällätuumisõs, tälle suurõmba rasõhusõ andmisõs vai riimi peräst, a sõna tähendüs nain kotussin tuust inämbüisi ei muutuq, kas taaha om kakkõhelü kirotõt vai ei.

## Kakkõhelüga tunnusõq, lõpuq ja jakuq
### Kakkõhelü ku mitmusõ tunnus
	
**a) mitmusõ nimekäänüssen: ''puuq, mõtsaq, suurõq majaq, vahtsõq saapaq, vereväq vabarnaq'';**
**b) kimmä kõnnõviisi mitmusõ 3. käänüse lõpun nii olõvan- ku minevänaon: ''saavaq, kirotasõq, võtvaq, ommaq; saiq, kirodiq, võtiq, olliq'';**
c) mineväao kesksõnno mitmusõn: *(ommaq) mõstu(q), (ommaq) eledü(q), (olliq) söödedü(q), (mar´aq) kor´adu(q); (ommaq) mõsknu(q), (ommaq) elänü(q)*; 
d) mitmusõ 1. ja 2. käänüse lõpun nii olõvan- ku minevänaon. Ollõvaig: *teemi(q), näemi(q), võtami(q), kirotami(q); tiiti(q), näeti(q), võtati(q), kirotati(q); (ti) tiide(q), näede(q), võtadõ(q), kirotadõ(q)*; Minnevaig: *teimi(q), näimi(q), võtimi(q), kirotimi(q); teiti(q), näiti(q), võtiti(q), kirotiti(q); (ti) tei(q), näi(q), võti(q), kirodi(q)*;
e) kimmä kõnnõviisi tettävä tegomoodu lihtmineväao mitmusõn: *as´aq kaotõdi(q), piniq malgutõdi(q), viläq määtedi(q)*.

### Muuq kakkõhelüga tunnusõq, lõpuq ja jakuq

**a) tõõsõn tegonimen: ''kaiaq, tetäq, ollaq, tiiniq, võttaq, herädäq, kirotaq, häbendelläq'';**
**b) käskjä kõnnõviisi 2. käänüse lõpun: ''kaeq, küsüq, võtaq, puhkaq, kirodaq'';** 
**c) olõvaao ja lihtmineväao eitävän kõnnõn (edeeitüs): ''ei tiiq, ei käseq, ei võtaq, es kirodaq, es häbendelleq; ei tetäq, ei võetaq, ei kästäq, es kirotõdaq, es häbendeldäq'';** (tagaeitüs) *tii ei(q), käse-i(q), võta-i(q), nätä-i(q); küsü-i(q), usu-i(q), rao-i(q), häö-i(q), mõsõ-i(q)*;
d) *nuq/nüq*-kesksõnan *(om) tennü(q), (om) mõsknu(q), (om) elänü(q)*;
e) ilmakäänüssen (abessiiv): *saamalda(q), võtmalda(q), kargamalda(q), kirotamalda(q)*;
f) piirikäänüssen (terminatiiv): *seeni(q), kooni(q), põh'ani(q), rõnnoni(q), hambini(q), hummoguni(q)*;
g) ütenkäänüssen (komitatiiv): *käega(q), mukka(q), pujaga(q), tütrega(q), oppajaga(q), kadajaga(q)*;
h) käskjä kõnnõviisi 3. käänüse ja eitüse lõpun: *kaegõ(q), küsüge(q), võtkõ(q), kirotagõ(q); ärq kaegu(q), ärq küsügu(q), ärq võtku(q), ärq kirotagu(q); kaegu-i(q), küsügu-i(q), võtku-i(q), kirotagu-i(q)*;
i) kaudõtsõn käskjän kõnnõviisin: *kaegu(q), küsügu(q), võtku(q), kirotagu(q)*;
j) olõvaao ütsüse 2. käänüssen: *(sa) tiide(q), näede(q), võtadõ(q), kirotadõ(q), häbendellede(q)*;
k) *gi(na)(q)*- ja *ki(na)(q)*-jakun: *kiäki(nä)(q), makki(na)(q), midägi(nä)(q), tetäki(nä)(q), mõttõgi(na)(q), söömäldagi(nä)(q), nägemäldäki(nä)(q), parandamaldaki(na)(q)*;
l) tinkõlõjan kõnnõviisin: *teesi(q), kaesi(q), tiissi(q), kaessi(q), kargasi(q), kamandasi(q), vähändäsi(q); tennü(q), kaenu(q), karanu(q), kamandanu(q), vähändänü(q)*.

## Kakkõhelüga sõnaq

**a) katõ silbi ja ''e/õ''- vai ''u/ü''-lõpuga nimisõnaq: ''kastõq, paisõq, lõunõq (lõunaq); imeq, hoonõq; seemeq, asõq; pehmeq, kahrõq; oluq, ohuq, lühüq'';**
**b) mitmõq määr- ja asõsõnaq: ''siiäq, sinnäq, eeläq, toonaq, ammuq, veidüq, kinniq; esiq'';** *paokilla(q), kükäkillä(q), parhilla(q), parla(q), mano(q), ala(q), taha(q), maha(q), õigõ(q)*;
c) kiildsõnaq *ärä(q), är(q)*;
d) eränäütäjäq asõsõnaq (personaalpronoomõniq) *ma(q), sa(q), mi(iq), ti(iq), nä(äq)*;
e) sõnon *a(q), aga(q), ega(q), ku(q), nigu(q), jo(q), no(q), jälle(q), jäl(q), kül(q), tere(q), ei(q), ja(q)* (õdaguvõro murrakin ka *häste(q), muidu(q), pääle(q), õnõ(q)*);

## Kaeq ka
Võro kiräviis
Võro kiräkiil
Võro kiil