open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vahtsõliina kihlkund

**Vahtsõliina kihlkund** om kihlkund Võromaa hummogujaon. Vahtsõliina kihlkunnast hummogu poolõ jääs  Setomaa, lõunõ poolõ Lätimaa, õdagu poolõ Rõugõ kihlkund, põh'aõdagu poolõ  Põlva kihlkund ja põh'a poolõ Räpinä kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 600 km&sup2;. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq

*Vahtsõliina alõvik om kihlkunna keskus.
*Miss'o alõvik
*Lasva
*Orava
*Loosi
*Noodaskülä
*Tsiistri
*Vahtsõliina kihlkunna külli nimekiri

## Luudus
*Jõõq
*Järveq
*Suuq
*Mäeq
*Oroq

## Aolugu
Kihlkunna edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1626 (tetti kerigukihlkunnas, muinasaol käve Walgatabalwe ala). Vahtsõliina kants om peri aastagast 1342, suur piiretüsevabrik 18. aastagasaa lõpust. Vahtsõliina kihlkunnan olliq Vabahussõa aigo suurõq tapõlusõq. 

### Kihlkunna mõisaq
Vahtsõliina kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Vahtsõliina kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 

*Lasva (Eichhof) perismõisa
*Loosi (Lobenstein) perismõisa
*Miss'o (Illingen) perismõisa
*Orava (Waldeck) perismõisa
*Praakmanni (Brakmannshof) Loosi kõrvalmõisa
*Põho e Tsorona (Braunsberg) perismõisa
*Vahtsõliina (Schloß Neuhausen) perismõisa

## Kiil, kultuur ja haridus
### Kiil
Vahtsõliina kihlkunna kiilt - võro keele Vahtsõliina murrakut - peetäs ütes vanõmbas ja parõmbahe alalõhoitunumbas võro keeles.

### Vanasõnno
**Kel tervüs um, tuu või varra saiaq, agaq varaga tervüst inämb ei saaq.*

### Tunnõtumpi ettevõtmiisi
Vahtsõliina laat, vana-ao päävä Vahtsõliina kantsi man, Kütioro Avatud Ateljee tegemiseq.

### Kooliq
*Vahtsõliina kihlkunna kuulõ nimekiri

### Latsiaiaq
Vahtsõliinan um latsilõ aid, asundusõn ka piässi olõma.

### Kultuuriasotusõq

### Sport

## Majandus
Piusal kaibõtas väega hää kvaliteediga valgõt klaasiliiva. Parhilla tetäs tuud vallaliidsist liivahavvost, a innembide kaibõti liiva maa alt, minkast ommaq perrä jäänüq ilosaq koobaq. Piusa liivakoobaq ommaq küländ kuulsaq ja naid käü kaeman hulga inemiisi.

## Kuulsambaq inemiseq
*Marpurgi George Gottfried - kirämiis ja kerkoopõtaja
*Vana-Kord'o - ettekuulutaja
*Asti (Rumori) Karl - kirämiis
*Ruusa Ago, filmimiis – Vahtsõliina Kerkomäe
*Raudvasara Valdur, vabahusvõitlõja – Noodaskülä
*Jagomäe Jüri, geograaf – Misso
*Loosaarõ Venno, näütlejä – Haankasõ
*Kunnasõ Leo, sõamiis – Kliima
*Niilo Tiit, piimämiis – Nopri

## Kaeq viil

## Kirändüs

* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
* "Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus", Tarto, 1926

## Välislink
*Vahtsõliina kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
Harglõ kihlkund

**Harglõ kihlkund** (vai **Hargla kihlkund**) om kihlkund Võromaa õdagujaon. Harglõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs Rõugõ kihlkund, lõuna poolõ Lätimaa ja põh'a poolõ Karula kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 350 km&sup2;.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq

*Harglõ om kihlkunna keskus.
*Harglõ kihlkunna külli nimekiri

## Luudus

*Jõõq
*Järveq
*Suuq
*Mäeq
*Oroq

## Aolugu

### Kihlkunna mõisaq
Harglõ kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Harglõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätedü kar'amõisaq. 

*Koikkülä (Adsel-Koiküll, Koiküll) perismõisa
*Lannamõtsa (Lannemetz) perismõisa
*Mõnistõ (Menzen) perismõisa
*Saru (Saara) perismõisa
*Taheva (Taiwola) perismõisa
*Tidrikülä (Didriküll) Taheva kõrvalmõisa 
*Vahtsõ-Roosa (Neu-Rosenhof) perismõisa

## Kiil, kultuur ja haridus

### Kiil
Harglõ kihlkunna keelen om pall'o sääntsit sõnno, midä muial Võromaal pruugita-iq.

Üts näütüs Mõnistõ keelepruugist, minka om 1889. a. kirja pandnu P. Fr. Kõiv. 

:*"Mehka, kas Sa iilä käve Vastrõ Henu puul?"* 

:*"Käve neh!"* 

:*"Iskagä [ega] Sa is kuulõ, et tu ollõv üle-iilä [[Mustjõgi|Musta ekkõ]] vällä [ärq] uppunu?"*

:*"Mine nu laplanõ uma juttuga! Ma olli kыgõ [ы - korgõ õ] iilädse õdakuspoolõ Henu puul; sыs olõs ыks Henu mullõ ka üllü, kuda ekkõ tahzõ vällä uppu, a Henu lausu õs tuust musta is valgõt."*

:*"Kaenu, määntze na inemise tirani [sõimunimi] ka umma."*

:*"Kis Sullõ, Hip, tuud kыnõl?"*

:*"Huju [imehtellemise viis], iskagä ma nu tuud umast pääst is kõnõla Sullõ. Konnu [jõõviirse niidü] pääl tull' mullõ iilä õdagu unuimä [vanaimä] vasta ja üttel: Kulla Hippõkõnõ! Vastrõ Henu um ilmast vällä lännü. O sedä hääd miist, keä küll kellgi üttegi kurja sõnna is lausu. Nu um tõõsõkõnõ [[Jeruusalemm|Erusalemmin]] [[Jeesus|Iessukõsõ]] kohtu iin!"*

:*"Unuimä ei mõista ka muud kui tühjä juttu takkan aija."*

:*"Mine nu paremb ussõ [vällä], kae, mea Sull kaija um, ku sa hüppä [tühjä] juttu toukat ja eläviid vällä kuulnuide sekkä säät!"*

:*"Hippõõ!"*

:*"Mea?"*

:*"Ma is talda [taipa] Sulle enne üldä, et Villigä Madüs ka tuud samma juttu õdagu Tammi puul palvusõl lõigas, et Henu ollõv õks hobõsid viijen ekkõ sadanu ja vällä uppunu."*

:*"Ala [ärq] sakka tütruk Hip sääräst samma hüppä juttu tougadu niu mu Hip."*

:*"Kasigõ mõlõmba ussõ ja laskõ Henul ellä!"*

:(H I 2, 597/8, P. Fr. Kõiv, 1889)

### Vanasõnno

**Ei olõq enämb vana aig, ei süvväq enämb silgupäid.*

### Kooliq

*Hargla kihlkunna kuulõ nimekiri

### Latsiaiaq

### Kultuuriasotusõq

### Sport

## Majandus

## Kuulsambaq inemiseq

*Taidsi Liis 
*Taidsi Kusta (Vana Suri)
*Taidsi Anton (Ants) (Nuur Suri)
*Peltseri Liis
*Sarvõ Jaan
*Kolga Raimond
*Käärmanni Alfred
*Sarapuu Jaak
*Põdra Rein

## Kaeq viil

## Kirändüs

* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
* "Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus", Tarto, 1926

## Välislink
*Harglõ kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Harglõ kihlkund
Katõgooria:Võromaa
Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Karula kihlkund

**Karula kihlkund** om kihlkund Võromaa õdagujaon. Karula kihlkunnast hummogu poolõ jääs Rõugõ kihlkund, lõuna poolõ Hargla kihlkund, õdagu poolõ Valgamaa Lukõ kihlkund ni põh'a poolõ jääväq Urvastõ kihlkund ja Tartomaa Sangastõ kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 300 km&sup2;.

Osa Karula kihlkunda jääs parhilla Karula riigiparki. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq

*Karula kihlkunna külli nimekiri

## Luudus

*Jõõq
*Järveq
*Suuq
*Mäeq
*Oroq

Karula kihlkunna kõgõ korgõmp mägi om Rebäsemõisa Tornimägi (137,8 m).

## Aolugu

### Kihlkunna mõisaq
20. aastagasaa algusõn Karula kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 

*Kaagjärve (Kawershof) perismõisa
*Kaagjärve-Mäemõisa (Grotenhof, Kawershof Fabrik) Kaagjärve kõrvalmõisa
*Karula (Karolen) perismõisa
*Pikkjärve (Langensee) Karula kõrvalmõisa
*Rebäsemõisa (Repsberg) Karula kõrvalmõisa

## Kiil, kultuur ja haridus

### Kiil

### Vanasõnno
**Koes üte käege oled pandnu, säält kate käege võta.*

### Kooliq

*Karula kihlkunna kuulõ nimekiri

### Latsiaiaq

### Kultuuriasotusõq

### Sport

## Majandus

## Kuulsambaq inemiseq

*Rossihniusõ Joachim
*Hornungi Johann
*Lattigu Jaan
*Uibopuu Valev
*Kaika Lainõ
Tõisi Karula kihlkunna inemiisi: Liimetsa Heino.

## Kaeq viil
* Karula kivisõda

## Kirändüs
* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
* "Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus", Tarto, 1926

## Välislink
*Karula kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Karula kihlkund
Katõgooria:Võromaa
Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Urvastõ kihlkund

**Urvastõ kihlkund** om kihlkund Võromaa õdagujaon. Urvastõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs Põlva kihlkund, lõuna poolõ Rõugõ kihlkund ja Karula kihlkund, õdagu poolõ Tartomaa Sangastõ ja Otõmpää kihlkund nink põh'a poolõ Kanepi kihlkund. Kihlkunna suurus om pia .

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
* Urvastõ om kihlkunna keskus.
* Antsla liin
* Kobõla alõvik
* Sõmmõrpalo alõvik
* Vana-Antsla alõvik
* Urvastõ kihlkunna külli nimekiri

## Luudus
* Jõõq
* Järveq
* Suuq
* Mäeq
* Oroq

Urvastõ kihlkunna kõgõ korgõmp mägi om Kungusõ mägi Koigun.

## Aolugu

### Kihlkunna mõisaq
20. aastagasaa algusõn Urvastõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 

*Anne (Annenhof, Koik-Annenhof) perismõisa
*Boosõ (Bosenhof) Vana-Antsla kõrvalmõisa
*Järvere (Jerwen) Sõmmõrpalo kõrvalmõisa
*Kassi (Kaschhof) Uue-Antsla kõrvalmõisa
*Koigu (Koik) perismõisa
*Kärgula (Kerjel) perismõisa
*Lilli-Anne e Anne (Annenhof) Sõmmõrpalo kõrvalmõisa
*Liinamäe (Linnamäggi) perismõisa
*Mustja (Mustel) Sõmmõrpalo kõrvalmõisa
*Piitremõisa (Petrimois) Sõmmõrpalo kõrvalmõisa
*Sõmmõrpalo (Schloß Sommerpahlen) perismõisa
*Truuta (Gertrudenhof) perismõisa
*Vaabina (Uelzen) perismõisa
*Vana-Antsla (Schloß Anzen) perismõisa
*Urvastõ (Urbs) perismõisa
*Vahtsõ-Antsla (Neu-Anzen) perismõisa

## Kiil, kultuur ja haridus
### Kiil

### Vanasõnno
**Mis ahu takan tetäs, tuu katussõ pääl kuulutõdas.*

### Kooliq
* Urvastõ kihlkunna kuulõ nimekiri

### Latsiaiaq

### Kultuuriasotusõq

### Sport

## Majandus

## Kuulsambaq inemiseq
* Gutslaffi Johann
* Heibergi Marie
* Lindsaarõ Piitre
* Kangro Bernhard
* Iheri Rihhard
* Keema Hella

Tõisi Urvastõ kihlkunna inemiisi: Pulga Jaan, Contra.

## Kihlkunnapääväq
1996. aastagast pääle om peet Urvastõ kihlkunna päivi. Noid kõrraldasõq kõrdapiten Antsla, Urvastõ ja Sõmmõrpalo vald. Seeniaani ommaq kihlunnapääväq peetüq sääntsin paigon.

* 1996 Uhtjärve veeren
* 1997 Osola Harjumäel 
* 1998 Antsla laululava pääl 
* 1999 Uhtjärve veeren. 
* 2001 Harjumäel 
* 2003 Kobõla kultuurikeskusõn 
* 2005 Uhtjärve veeren 
* 2007 Harjumäel

## Kaeq viil

## Kirändüs
* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
* "Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus", Tarto, 1926

## Välislink
*Urvastõ kihlkunnast Eesti mõisaportaalin



Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Otõmpää

**Otõmpää** (eesti keeli *Otepää*) om liin aoluulidsõl Tartomaal põrõhõlladsõ Valga maakunna põh'aosan Otõmpää korgustigu pääl. Otõmpää om tundsa ku Eesti talvõpääliin ja ku riikevaihõlinõ talvõspordi pääliin. Otõmpää om Otõmpää kihlkunna ja Otõmpää valla keskus. 

Otõmpää jagonõs katõs: vanõmb, joba 20. aastagasaa alostusõn alõvis kasunu põh'aosa, ni lõunaosa, miä om Pühäjärve veeren (Otõmpää aidliin).

## Aolugu






20. süküskuu pääväl 1876 kõrrald' Tarto Eesti Põllumiihi Selts kerkomõisan edimädse Eesti põllumajandusvällänäütüse.

4. piimäkuu pääväl 1884 õnnistõdiq Otõmpää kerikla saalin sisse edimäne Eesti lipp. Tuuperäst om kerko man Eesti lipu tarõ ja Eesti lipu õnnistamisõ mälehtüstahvli.

1. mahlakuu pääväst 1936 sai Otõmpää allõv liinas.

4. piimäkuu pääväl 2004 tähistedi kerko man lipu pühitsemise 120. aastagapäivä.

## Haridus, kultuur, sport

Liinan tüütäs Otõmpää Gümnaasium. 

## Huvitavat kaemist

*Otõmpää Maarja kerik ja tuu man Vabadussõan langõnuisi mälehtüssammas 
*Energiasammas 
*Liina hummogujaon om liinamägi üten Otõmpää piiskopiliina varõmidõgaq 13. aastagasaast.

## Kuulsambaq inemiseq

*Otõmpäält ommaq perit Englasõ August, Oti Urmas, Länigu Marju.
*Hurda Jakob om 8 aastakka pidänü Otõmpää kerkoopõtaja amõtit.

## Lätteq


## Välislingiq
*Liina kodolehekülg
*Eesti matkaraaq

Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Otõmpää vald
Rõugõ kihlkund

**Rõugõ kihlkund** (vai **Rõugu kihlkund**) om kihlkund Võromaa lõunaosan. Rõugõ kihlkunnast hummogu poolõ jääs  Vahtsõliina kihlkund, lõuna poolõ Lätimaa, õdagu poolõ Hargla, Karula ja Urvastõ ni põh'a poolõ Põlva kihlkund. Kihlkunna suurus om päält 838 km&sup2;.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq

*Rõugõ alõvik om kihlkunna keskus.
*Kosõ alõvik
*Varstu alõvik
*Rõugõ kihlkunna külli nimekiri

## Luudus

*Jõõq
*Järveq
*Suuq
*Mäeq
*Oroq

Rõugõ kihlkunda jääväq Võromaa ja terve Eesti kõgõ korgõmbaq mäeq iinotsan Suurõ Munamäega (318 m).

## Aolugu

### Kihlkunna mõisaq
Rõugõ kihlkunna mõisidõ nimekiri lugõ üles 20. aastagasaa algusõn Rõugõ kihlkunnan olnuq mõisaq. Vällä ommaq jätet kar'amõisaq. 

*Haani (Hahnhof) riigimõisa
*Juba (Quellenhof) perismõisa
*Krabi (Schönangern) perismõisa
*Korgõpalu (Hohenheide) perismõisa
*Korgõssaarõ (Hohentannen) Pindi kõrvalmõisa
*Leevi (Löweküll) perismõisa
*Luutsnigu (Lutznik) perismõisa
*Mäesaarõ (Almenau) Pindi kõrvalmõisa
*Otsa (Otza) Pindi kõrvalmõisa
*Pindi (Bentenhof) perismõisa
*Plaani (Plani) Haani kõrvalmõisa
*Rogosi (Rogosinsky) perismõisa
*Rõugõ (Rauge) perismõisa
*Sännä (Sennen) perismõisa
*Tsooru (Fierenhof) perismõisa
*Vahtsõ-Saalusõ (Salishof) perismõisa
*Vana-Kasaritsa (Alt-Kasseritz) riigimõisa
*Vana-Nursi (Alt-Nursie) perismõisa
*Vana-Roosa (Rosenhof) perismõisa
*Vana-Saalusõ (Waldhof) perismõisa
*Vahtsõ-Kasaritsa (Neu-Kasseritz) riigimõisa
*Vahtsõ-Nursi (Neu-Nursie) perismõisa
*Viitinä (Kosse) perismõisa

## Kiil, kultuur ja haridus

### Kiil

### Vanasõnno
**Hummõninõ päiv um täämbätsest targõmb.*

### Kooliq

*Rõugõ kihlkunna kuulõ nimekiri

### Latsiaiaq

### Kultuuriasotusõq

### Sport

## Majandus

## Kuulsambaq inemiseq

*Tsõõri Tannil
*Tõrva Ants
*Krüdeneri Barbara Juliane
*Kriisa Jakob 
*Kriisa Juhan 
*Kriisa Tannil
*Adsoni Artur
*Jaigi Juhan
*Ungru Julius
*Kauksi Ülle

Tõisi Rõugõ kihlkunna inemiisi: Rägo Gerhard, Sabbe August.

## Kaeq viil

## Kirändüs

* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
* "Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus", Tarto, 1926

## Välislink
*Rõugõ kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
*Rõugõ kihlkunna rahvarõivaq rahvarõivaportaalin

Katõgooria:Rõugõ kihlkund
Katõgooria:Võromaa
Katõgooria:Võromaa kihlkunnaq
Eesti maakunnaq

**Eesti maakunnaq** ommaq põrõhõlladsõq Eesti 1. järgo valitsõmisütsüseq ni inne noid olnuq samma suurusjärko valitsõmisütsüseq (vällä arvat rajooniq). 

## Muistinõ Eesti
Muistidsõ Eesti maakunnaq (muistidsõq maakunnaq) olliq muistitsidõ kihlkundõ liidoq vai ütsikkihlkunnaq (väikeseqmaakunnaq). Suurõmbit maakundõ kuts Läti Henrik *provincia*.

## Muistitsidõ maakundõ nimekiri
* Alempois (väikenemaakund)
* Harjomaa 
* Jogentagana (väikenemaakund)
* Järvämaa 
* Läänemaa 
* Mõhu (väikenemaakund)
* Nurmõkund (väikenemaakund)
* Rävala vai Revala
* Saarõmaa 
* Sakala 
* Suupoolidsõ (väikenemaakund)
* Ugandi 
* Vaiga (väikenemaakund)
* Viromaa

## Maakunnaq ja vojevuudkunnaq 17. saa-aastaga alostusõn

Roodsi valdusõq
* Alutagodsõ
* Harjomaa
* Järvämaa
* Läänemaa
* Viromaa

Poola valdusõq
* Pärno vojevuudkund
* Tarto vojevuudkund

Taani valdus
* Saarõmaa

## Maakunnaq 19. aastagasaa II poolõl

Eestimaa kubõrmang:
* Harjomaa
* Järvämaa
* Läänemaa
* Viromaa

Liivimaa kubõrmang:
* Pärnomaa
* Saarõmaa
* Tartomaa
* Viljandimaa
* Võromaa

## Maakunnaq 1918–1940
* Harjomaa 
* Järvämaa 
* Läänemaa 
* Pärnomaa 
* Petserimaa 
* Saarõmaa 
* Tartomaa 
* Valgamaa 
* Viljandimaa 
* Viromaa 
* Võromaa

## Põrõhõllatsidõ maakundõ nimekiri
* Harjo maakund 
* Hiiu maakund 
* Hummogu-Viro maakund 
* Jõgõva maakund 
* Järvä maakund 
* Lääne maakund 
* Õdagu-Viro maakund 
* Põlva maakund 
* Pärno maakund 
* Rapla maakund 
* Saarõ maakund 
* Tarto maakund 
* Valga maakund 
* Viljandi maakund 
* Võro maakund

Katõgooria:Eesti aolugu
Katõgooria:Eesti aoluulidsõq valitsõmisütsüseq
Katõgooria:Eesti maakunnaq
Kamja kihlkund

**Kamja kihlkund** (vai **Kambja kihlkund**) om kihlkund Lõuna-Tartomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kamja alõvik om kihlkunna keskus.

## Aolugu
Arvada, et kihlkund luudi 15. aastagasaa keskpaigan Otõmpää, Tarto ja Võnnu kihlkunna ossõst. Kirän om kihlkunda edimäst kõrda nimmat 1471 nimega *Camby*. 16. aastagasaal olliq Kambja kihlkunna mõisaq majanduslidsõlt häste arõnõnuq. 1846–48 läts' 11,1% kihlkunna rahvast õigõusku, 1873 ehitediq näile Maaritsa küllä Prangli õigõusu kerik. Talla perisesostminõ naas' pääle 1849 ja oll' huugsa 1870. aastagil.

## Kiil ja kultuur
### Kiil
Kamja kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.

### Vanasõnno
**Kõik om hää, mis hästi tetas.*

## Välislingiq
* Kamja kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
Harjo maakund

**Harjo maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Harjo rajuun nimetediq ümbre Harjo maakunnas. 


Kelnase sadam 2014.JPG|Prangli
Tuhala Witches Well1-21-03-2013.jpg|Tuhala
Paldiski Põhjasadam.jpg|Paldiski
Laitse mõisa peahoone2, 19.saj.jpg|Laitse
Kose kirik suvi 2012.jpg|Kose
Jägala juga 22-03-2013.JPG|Jägälä viisadang
Paadimees Paunküla veehoidlal.jpg|Paunkülä
Eesti põhjarannik.jpg|Lahemaa


Katõgooria:Eesti maakunnaq
Katõgooria:Harjo maakund
Hiio maakund

**Hiio maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Hiiomaa rajuun nimetedi ümbre Hiio maakunnas. 

## Kaeq viil
* Hiiomaa
* Hiiomaa vald

Katõgooria:Hiio maakund
Hummogu-Viro maakund

**Hummogu-Viro maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kohtla-Järve rajuun nimetediq ümbre edimält Kohtla-Järve maakunnas ja veitse ildampa Hummogu-Viro maakunnas. 

2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Hummogu-Viro maakunna elänikkonnast vindläisi 72,54%, eestläisi 19,53%, valgõvindläisi 2,29%, ukrainlaisi 2,26%, suumlaisi 0,94%, tatarlaisi 0,31%, poolakõisi 0,24% nink s'akslaisi 0,23%.

Maakunnan om Kohtla-Järve, Narva, Narva-Jõõsuu ja Sillamäe liinaq ni Alutagodsõ, Jõhvi, Lügänüse ja Toila vallaq.

Katõgooria:Eesti maakunnaq
Jõgõva maakund

**Jõgõva maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Jõgõva rajuun nimetediq ümbre Jõgõva maakunnas. 

Maakunnan om Jõgõva, Mustvii ja Põltsamaa vallaq.


Kuremaa mõisa peahoone.jpg|
Kuremaa mõisa tuuleveski.jpg|
Torma kirik3.jpg|
Kaiu järv 26-05-2012.JPG|
Laiuse linnuse varemed1.jpg|
Palamuse kihelkonnakooli hoone.jpg|


Katõgooria:Eesti maakunnaq
Võromaa kodolugu

"**Võromaa kodolugu**" om raamat koolilatsilõ ja suurilõ Võromaa luudusõst, aoluust ja teedäq inemiisist. Raamadu om Võromaa kihlkundõ ni Võro liina kotsilõ kirjä pant tarkuisi ja vana perimüse abigaq kokko pandnuq Reimanni Nele.

Luudusluu om kirotanuq Eichenbaumi Külli ja Kirchi Rein. Aoluu ommaq kirja pandnuq Kiristaja Arvis, Raudvasara Valdur ja Reimanni Nele. Kihlkundõ päätükke ommaq kokko kirotanuq Eichenbaumi Külli (Karula), Fastrõ Mariko (Harglõ), Oro Laivi (Rõugõ), Raudvasara Valdur (Urvastõ), Reimanni Nele (Kanepi, Räpinä, Vahtsõliina, Võro liin), Silmä Anu (Põlva).

## Sisokõrd

## Teedüs
Järvä maakund

**Järvä maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Paidõ rajuun nimetediq ümbre Järvä maakunnas. 

Maakunnan om Paidõ liin ni Järvä ja Türi vallaq.


Seidla mõisa tuuleveski1.jpg|
Esna allikajärv.jpg|
Albu mõisa sild 2012.jpg|
Ervita mõisa peahoone.jpg|
Järva-Peetri kirik2.jpg|
Laupa mõisa peahoone 2012.jpg|


Katõgooria:Eesti maakunnaq
Lääne maakund

**Lääne maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Haapsalo rajuun nimetediq ümbre Lääne maakunnas. 

Lääne maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Vormsi vald, Õdagu-Nigula vald ja Haapsalu liin.


Haapsalu raudteejaama ooteplatvorm.jpg|Haapsalu
Roheline Lihula.jpg|Lihula
Õitsev karulauk Puhtulaiul.jpg|Puhtu
Koluvere linnus september 2014.jpg|Koluvere
Rälby tuulik.jpg|Rälby, Vormsi
Peraküla ranna telkimisala.jpg|Peraküla


Katõgooria:Lääne maakund
Õdagu-Viro maakund

**Õdagu-Viro maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Rakvere rajuun nimetediq ümbre Õdagu-Viro maakunnas. 

Maakunnan om Rakvere liin ni Hal'ala, Kadrina, Rakvere, Tapa, Vinni, Viro-Nigula ja Väiku-Maarja vallaq.


Porkuni linnuse väravatorn.jpg|
Sagadi mõisa peahoone pargipoolne külg.jpg|
Mõdriku mõisa peahoone.jpg|
Vihula mõisa tuuleveski.jpg|
Laekvere mänd 04-2012.JPG|
Neeruti Tagajärv.jpg|


Katõgooria:Eesti maakunnaq
Pärno maakund

**Pärno maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Pärno rajuun nimetediq ümbre Pärno maakunnas. 

Maakunnan om Pärno liin ni Häädemeeste, Kihnu, Põh'a-Pärnomaa, Saardõ, Tori ja Õdaguranna vallaq.


Öine pärnu copy.jpg|Pärno
Pärnu rand 2022 - 002.jpg|Pärno
Roosa hommikuudu Tolkuse rabas.jpg
Riisa raba varahommikul.jpg
Elamu Sindis Paide mnt 3.jpg|Sindi
Lihula mõis (3).jpg|Lihula
Kihnu rannik 1.JPG|Kihnu


Katõgooria:Eesti maakunnaq
Tarto maakund

**Tarto maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Tarto rajuun nimetediq ümbre Tarto maakunnas. 

Tarto maakunnan om 2017. aastagast katõsa umavalitsusütsüst, näist säidse ommaq vallaq ja üts om liin. Tarto maakunna umavalitsõmisütsüseq pääle 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Elvä vald, Kambja vald, Kastrõ vald, Luunja vald, Nõo vald, Peipsiääre vald, Tarto vald ja Tarto liin. 

Katõgooria:Tarto maakund
Valga maakund

**Valga maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Valga rajuun nimetediq ümbre Valga maakunnas. 

Maakunnan ommaq Otõmpää, Tõrva ja Valga vallaq.


Katõgooria:Eesti maakunnaq
Viländi maakund

**Viländi maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Viländi rajuun nimetedi ümbre Viländi maakunnas. 

Pääle 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Viländi maakunnan Mulgi vald, Põh'a-Sakala vald, Viländi liin ja Viländi vald.


Arussaare õigeusu kirik.jpg|
Suure-Kõpu mõisa peahoone 2012.jpg|
Heimtali mõisa viinaköök1.jpg|
Pärsti mõisa peahoone 2012.jpg|
Õisu järv.jpg|
Viljandi ordulinnuse varemed.jpg|


Katõgooria:Eesti maakunnaq
Rapla maakund

**Rapla maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Rapla rajuun nimetediq ümbre Rapla maakunnas. 

Maakunnan ommaq Kehtnä, Kohila, Märjämaa ja Rapla vallaq.


Valtu mõisa -Puraviku- tuuleveski.jpg|
Kohila vesiveski2.jpg|
Hageri kirik 2012.jpg|
Sutlema mõisa väravatorn 02-08-2012.jpg|
Kohila mõisa peahoone.jpg|
Lohu mõisa peahoone (1).jpg|



Katõgooria:Eesti maakunnaq
Otõmpää kihlkund

**Otõmpää kihlkund** (vai **Otõpää kihlkund**) om kihlkund Lõuna-Tartomaal. S'oo ilma aigo jääs suurõmb jago kihlkunnast Valga maakunna alalõ. Kihlkunna keskus om Otõmpää liin.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Otõmpää liin om kihlkunna keskus.

## Aolugu
Otõmpää kihlkund oll' muistidsõ Ugandi maakunna kõgõ tähtsämb kihlkund.

20. aastagasaa alostusõn oll' kihlkunnan oll' 12 riigi-, peris- ja kerkomõisat ni 11 kar'amõisat.

## Kiil ja kultuur
### Kiil
Otõmpää kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.

### Vanasõnno
**Tõsõ silmän nätäs pindu, aga uma silmän ei nätä palkigi.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Hurda Jakob oll' 1872–1880 Otõmpää keriguopõtaja.

## Välislingiq
* Otõmpää kihlkund Eesti mõisaportaalin
Saarõ maakund

**Saarõ maakund** om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kurõssaarõ rajuun nimetedi ümbre Saarõ maakunnas. 

Maakunnan ommaq Muhu, Ruhnu ja Saarõmaa vallaq.

Katõgooria:Eesti maakunnaq
Võro maakund

Seo artikli kõnõlõs põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi valitsõmisütsüsest. Aoluulidsõ Vana-Võromaa kotsalõ kaeq artiklit Võromaa. 

**Võro maakund** vai **Võromaa** (eesti keelen *Võrumaa*) om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs, miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Võro rajuun nimetediq ümbre Võro maakunnas. Võro maakunda jääs aoluulidsõ Vana-Võromaa lõunõosa ja tuu osa Setomaast, miä om Eesti piire seen. 

Maakunnast õdagu puul om Valga maakund, lõunõ puul Läti, hummogu puul Vinnemaa ja põh'a puul Põlva maakund. 

## Vallaq

Pääle 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist ommaq Võro maakunnan Antsla vald, Rõugõ vald, Setomaa vald, Võro liin ja Võro vald. 

Katõgooria:Eesti maakunnaq
Katõgooria:Võro maakund
Urvastõ kihlkunna küläq

**Urvastõ kihlkunna külli nimekiri** lugõ üles Urvastõ kihlkunna küläq.  

__NOTOC__  A H J K L M N O P R S T U V   

## A

*Alakülä (Sõmmõrpalo vald)
*Ala-Põdra
*Andsu
*Annõmõisa (Antsla vald)
*Annõmõisa (Sõmmõrpalo vald)

## H

*Haamastõ
*Haava
*Haidaku
*Hangunukk
*Hansi (Sõmmõrpalo vald)
*Hansi (Urvastõ vald)
*Hargi
*Heeska
*Hindriku
*Horma (Sõmmõrpalo vald)
*Horma (Urvastõ vald)
*Hutt'a
*Hänike

## J

*Jakapi
*Järvere

## K

*Kaagu
*Kaapsuu
*Kahru (Sõmmõrpalo vald)
*Kassilaanõ
*Kassimõisa
*Kauksi (Antsla vald)
*Keema (Sõmmõrpalo vald)
*Keema (Urvastõ vald)
*Kerge
*Kerikukülä
*Kiisa
*Koigu
*Koigu mõisa
*Kollino
*Kraavi
*Kuldri
*Kuldri-Risti
*Kurõnurmõ
*Kõlbi
*Kärgula
*Kärstnä

## L

*Lakovitsa
*Lauri
*Leis'o
*Liinamäe
*Liiva
*Lilli-Annõ
*Lilli
*Lusti
*Lümätü

## M

*Madissõ
*Majala
*Matsi
*Murra
*Mustassaarõ
*Mustja
*Mäekülä

## N

*Nässmõisa

## O

*Oekülä
*Osola

## P

*Palumõisa
*Peebu
*Pihlõni
*Piidsakülä
*Pritsi
*Pudru
*Puka
*Pulli (Sõmmõrpalo vald)
*Punakülä
*Pundõ
*Puustusõ (Urvastõ vald)

## R

*Rausapalu
*Rebäste
*Reidle
*Restu-Madissõ
*Rimmi
*Ruhiku
*Rummi

## S

*Selli
*Soomõ
*Sulbi
*Sundsi
*Sõmmõrpalo
*Säre

## T

*Tabõrlaanõ
*Tiidu
*Toku (Antsla vald)
*Toku (Urvastõ vald)
*Truuta

## U

*Udsali
*Uhtjärve
*Urvastõ
*Urvastõmõisa

## V

*Vaabina
*Vahtsõ-Antsla
*Varõssõ
*Viselä

## Kaeq viil

*Antsla liin - Kobõla alõvik - Sõmmõrpalo alõvik - Vana-Antsla alõvik 

*Võromaa tõisi kihlkundõ külli nimekiräq:
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Kanepi kihlkunna küläq

**Kanepi kihlkunna külli nimekiri** lugõ üles Kanepi kihlkunna küläq.  

__NOTOC__  A E H H J K L M N O P R S T V   

## A

*Alakülä (Erästvere Alakülä)
*Alakülä (Koorastõ Alakülä)

## E

*Erästvere mõisa

## H

*Hauka
*Heisri
*Hilba
*Hino
*Hoboala
*Hurmi
*Hüüdre

## I

*Ihamaru

## J

*Jõgõhara
*Jõksi

## K

*Kaagna
*Kaagri
*Karaski
*Karsti
*Kellä
*Kivikülä
*Koigõra
*Kolovere
*Kooli
*Koorastõ mõisa
*Kruutusõ
*Kõllõstõ

## L

*Lahe
*Lauri
*Liismiti
*Loko
*Lutsu

## M

*Magari
*Mõndsi
*Mäekülä
*Mügrä

## N

*Nahakülä
*Näräpää
*Nüpli

## O

*Orava (Kõllõstõ vald)

## P

*Palutaja
*Piigandi
*Piigastõ
*Piitremõisa
*Pikäjärve
*Pikäreinu
*Puskaru
*Põlgastõ

## R

*Reinu
*Ritsike
*Rooba
*Roosi

## S

*Sabõrna
*Sikajala
*Soodoma
*Suudla
*Suuna
*Suurkülä (Kanepi vald)
*Sõrõstõ

## T

*Tammõ
*Tebäne
*Tiido
*Tiksi
*Tillõ
*Trongi
*Ts'ombo
*Tuulõmäe
*Täikülä

## V

*Valgjärve

## Kaeq viil

*Kanepi alõvik 

*Võromaa tõisi kihlkundõ külli nimekiräq:
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Vahtsõliina kihlkunna küläq

**Vahtsõliina kihlkunna külli nimekiri** lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna küläq.  

__NOTOC__  A H J K L M N O P R S T U V   

## A

*Ala-Haan'kasõ
*Andsumäe

## H

*Hainasuu
*Hellekunnu
*Hindi
*Hinniala
*Hino
*Hinsa
*Horosuu
*Husari
*Huulõ
*Häärmäni
*Hürsi

## I

*Illi
*Imaru
*Indra

## J

*Jantra
*Joora
*Julga
*Juraski
*Juusa
*Järvemäe
*Jõõdaskülä

## K

*Kaagu
*Kaamnitsa
*Kahkva
*Kakusuu
*Kamara
*Kapõra
*Kar'adsimäe
*Kaubi
*Keldo
*Kerepäälse
*Kerigumõisa
*Kerigumäe
*Kiimagu
*Kimalasõ
*Kiviora
*Kliima
*Kobi
*Korgõmõisa
*Korgõssaarõ
*Kornidsa
*Kundsa
*Kurõkivi
*Kurõ
*Kuts'amäe
*Kõivsaarõ
*Kõlikülä
*Kõo
*Kõokülä
*Kõrvõ
*Kõvõra
*Käbli
*Kärinä
*Kühmämäe
*Küläoro

## L

*Laisi
*Lasva mõisa
*Lauri
*Lehese
*Lepässaarõ
*Liinamäe
*Lindora
*Loosi mõisa
*Lossina
*Luhtõ
*Luuska

## M

*Madala
*Madi
*Marga
*Mauri
*Miikse kar'amõisa
*Miss'o mõisa
*Morosuu-Tsäpsi
*Mudakülä
*Muraski
*Mutsu
*Mäe-Haan'kasõ
*Märä
*Möldre
*Möldri

## N

*Noodaskülä
*Nõnova

## O

*Orava
*Orava mõisa
*Oro
*Ort'uma

## P

*Palakõstõ
*Pari
*Pedejä
*Perämõtsa
*Piusa
*Plessi
*Plussa
*Praakmani
*Preeksa
*Pruusa
*Pupli
*Puspuri
*Puutli
*Põdramõtsa
*Päkä
*Pältri
*Pässä
*Pääväkese
*Pütsepä
*Põnni

## R

*Raadi
*Rammuka
*Raudoja
*Rebäse (Miss'o vald)
*Riihora
*Ritsiku
*Ronkusõ
*Roodsi
*Rõssa

## S

*Saartõ
*Saarõmaa
*Saika
*Sakudi
*Sandi
*Sapi
*Savihoovi
*Savioja (Miss'o vald)
*Savioja (Vahtsõliina vald)
*Siksälä
*Soe
*Soena
*Sutõ
*Suukülä
*Suurõ-Kolodavitsa
*Suurõmõtsa
*Suurõsuu

## T

*Tabina
*Tahma
*Tahna
*Tallikõstõ
*Tammõ (Lasva vald)
*Tammõ (Orava vald)
*Tegova
*Telläste
*Tika
*Tilga
*Tissi
*Tohkri
*Tsiistri
*Ts'olli
*Ts'orona
*Tsäpsi
*Tudõrna
*Tuuka
*Tõlva
*Tüütsmäe
*Tõnkova

## U

*Utika
*Uuri

## V

*Vaarkali
*Vadsa
*Vahtsõliina mõisa
*Viitka
*Vivva
*Väiku-Kolodavitsa
*Väiku-Taudsa

## Kaeq viil

*Vahtsõliina alõvik - Miss'o alõvik  

*Võromaa tõisi kihlkundõ külli nimekiräq:
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
Karula kihlkunna küläq

**Karula kihlkunna külli nimekiri** lugõ üles Karula kihlkunna küläq.  

__NOTOC__  A H I J K L M N P R S T V Ä  

## A

*Andsi
*Apja
*Arukülä

## H

*Haabsaarõ
*Haavistu
*Härmä

## I

*Iigastõ

## J

*Jundi
*Jõõperä

## K

*Kaagere mõisa
*Kaika
*Kaku
*Karula
*Kassi
*Kirbu
*Koemõtsa
*Kolski
*Koobassaarõ
*Korijärve
*Kõpsi
*Kärnä
*Käärikmäe

## L

*Lilu
*Litsmõtsa
*Lustimõisa
*Lüllemäe
*Lüüdi

## M

*Madsa
*Meiga
*Muhkva
*Mägiste
*Mähkli
*Mürgi

## N

*Nigle
*Nutu

## P

*Palu
*Palukülä
*Parandu
*Patuperä
*Peräjärve
*Pugritsõ
*Puusmõtsa
*Püve

## R

*Rebäsemõisa
*Ringiste

## S

*Saarõ
*Saera

## T

*Tsili

## V

*Valtina
*Vissi
*Väherü

## Ä

*Ähijärve

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ külli nimekiräq:
Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Lüüsi

**Lüüsi** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Lüüsi külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan
*Lüüsi külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan
Noolõ Erki

**Noolõ Erki** (**Erki Nool**, sündü 1970) om Võrolt perit eesti kergejoustiklanõ (kümnevõikõlõja) ja poliitik, XI riigikogo liigõq. 2000. aastaga suvõolümpiämängel Sydneyn tull' tä kümnevõigõlusõn 8641 punktiga olümpiävõitjas.

## Välislingiq
*Küsütelemime perän Ateena olümpiämänge
*Noolõ Erki IAAF-i kodolehe pääl
*Riigikogo liikmõ kodoleht

Katõgooria:Eesti poliitiguq
Harglõ kihlkunna küläq

**Harglõ kihlkunna külli nimekiri** lugõ üles Harglõ kihlkunna küläq.  

__NOTOC__  A B H J K L M N P R S T V   

## A

*Ahli
*Andrusõ

## B

*Borodino

## H

*Harglõ
*Hindsikä
*Hürüvä
*Hütü

## J

*Juuta

## K

*Kallastõ
*Kalli
*Karissöödä
*Koikkülä
*Koiva
*Konnukülä
*Konnuvere
*Korkuna
*Kuudsi

## L

*Lannamõtsa
*Lauavabriku
*Laurimäe
*Lepä
*Liivaku
*Luhtu
*Lutsu

## M

*Matimäe
*Mehka
*Mõnistõ

## N

*Naha (Mõnistõ vald)

## P

*Palukülä
*Parmupalu
*Peebu
*Peräjärve
*Piili
*Pulli
*Pundsa
*Puustusõ
*Põldõ
*Pügeri

## R

*Rebäse

## S

*Sakurgi
*Saru
*Sarumõisa
*Singa
*Suublasõ

## T

*Taheva
*Tahevamõisa
*Tammõkülä
*Tiidsa
*Tsirgumäe
*Tundu
*Tursa
*Tõrvasõ
*Tämbälse

## V

*Vahtsõ-Roosa
*Vallikülä
*Villigä

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ külli nimekiräq:
Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ- Vahtsõliina
Saint-Dié-des-Vosges

**Saint-Dié-des-Vosges** om Prantsusmaa liin, kon elli 1999. aastagal 25 569 inemist.

## Aolugu

1507 : *Universalis Cosmographia * (Martin Waldseemüller)

## Maatiidüs

* Rahva hulk : 22 569
* Suurus : 46,15 km2
* Tihehüs : 489/km2

## Kultuur'

## Kooliq
Institut universitaire de technologie (IUT) :
* Energeetiga
* Informaatiga
* Internet
* Tiidüse edesiandminõ

## Välislingiq
* Saint-Dié-des-Vosges' liina kodoleht
* IUT kodoleht

Katõgooria:Prantsusmaa
Kodavere kihlkund

**Kodavere kihlkund** om kihlkund Põh'a-Tartomaal Peipsi järve veeren. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Kallaste liin
*Alatskivi alõvik
*Kasepää alõvik
*Kolkja alõvik
*Varnja alõvik

## Kiil ja kultuur
Kodavere kihlkunnan kõnõldi innembide ni kõnõldas kuigivõrd viil täämbätseni pääväni eesti keele hummogumurdõ Kodavere murrakut, lõunõotsan ka tarto kiilt. Kodavere murrakun om vällä ant raamatit ja tetäs näütemängõ.

### Vanasõnno
**Kui koevaga ühe päävä viibid tööga, teed vihmaga üheksa päävä.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Luulõtaja ja kiränik Liivi Juhan oll' perit Alatskivilt.

## Välislingiq
* Kodavere kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
Maarja-Magdaleena kihlkund

**Maarja-Magdaleena kihlkund** om kihlkund Põh'a-Tartomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Maarja-Magdaleena külä

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Küll siid sõnniku seest üles leitakse.*

## Välislingiq
* Maarja-Magdaleena kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
Palamusõ kihlkund

**Palamusõ kihlkund** om kihlkund Põh'a-Tartomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Palamause alõvik om kihlkunna keskus. 
*Kuremaa alõvik

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Ära küla küürima mine, kui kodu koristamata on.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Kiränik Lutsu Oskar oll' perit Järvepere küläst.
*Akateemik Moora Harri oll' perit Ehavere küläst.

## Välislingiq
* Palamusõ kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
Torma kihlkund

**Torma kihlkund** om kihlkund Põh'a-Tartomaal Peipsi järve veeren. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Mustvee liin
*Torma alõvik
*Avinurme alõvik
*Lohusuu alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Pühapäeva töö varastab kurat omale.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Keeletiidläne Ariste Paul oll' perit Rääbise küläst.

## Välislingiq
* Torma kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Torma kihlkund
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Äksi kihlkund

**Äksi kihlkund** om kihlkund Põh'a-Tartomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Lähte alõvik
*Tabivere alõvik
*Äksi külä

## Luudus

Äksi kihlkunna kõgõ suurõmb järv om Saadjärv.

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Parem ükskord, aga heaste, kui kaks, aga kasinaste.*

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislingiq
* Äksi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Äksi kihlkund
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Tarto-Maarja kihlkund

**Tarto-Maarja kihlkund** om kihlkund Tartomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Tarto liin
*Ilmatsalu alõvik
*Kõrveküla alõvik
*Luunja alõvik
*Märja alõvik
*Ülenurme alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Peremiis kiidab hommikut, sulane õhtat.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Tarto liina kuulsambidõ inemiisi kotsilõ kaeq Tarto liina artiklit.
*Poliitik Eenpalu Kaarel oll' perit Vesneri vallast.
*Viiesepp Härma Miina oll' perit Kõrvekülast.

## Välislingiq
* Tarto-Maarja kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Tarto-Maarja kihlkund
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Nõo kihlkund

**Nõo kihlkund** om kihlkund Lõuna-Tartomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Elva liin om osalidsõlt Nõo kihlkunnan.
*Nõo alõvik
*Tõravere alõvik
*Tõrvandi alõvik

## Kiil ja kultuur
### Kiil
Nõo kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.

### Vanasõnno
**Mis täämbe ärä tettu, sedä hommen enäm tetä ei ole.*

## Välislingiq
* Nõo kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
Kursi kihlkund

**Kursi kihlkund** om kihlkund Põh'a-Tartomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Puurmani alõvik
*Kursi külä
*Laeva külä

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Tii, mis tiid, aga pia piad ja mõtle miilt.*

## Välislingiq
* Kursi kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
Laiusõ kihlkund

**Laiusõ kihlkund** om kihlkund Põh'a-Tartomaal. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Jõgeva liin
*Jõgeva alõvik
*Laiuse alõvik
*Sadala alõvik

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno Laiusõ kihlkunnast
*Kured viivad ühe sööma-aja kaasa.
*Sool ja sabata silk on vaeselapse võileib.
*Parem suutäis soolast kui maotäis magedat.
*Saksa sial ikka suuremad kartulad.
*Ega kahju kaela ei ole tarvis rangi panna.

## Kuulsambaq inemiseq
*Luulõtaja Alveri Betti oll' perit Jõgõvalt.
*Viiesepp Mattiiseni Alo oll' perit Jõgõvalt.
*Riigimiis Poska Jaan oll' perit Laiusõlt.

## Välislingiq
* Laiusõ kihlkunnast Eesti mõisaportaalin
Puhja kihlkund

**Puhja kihlkund** om kihlkund Lõuna-Tartomaal. Kihlkunna keskus om Puhja. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Puhja alõvik on kihlkunna keskus.
*Elva liin om osalidsõlt Puhja kihlkunnan.
*Ulila alõvik

## Luudus

## Aolugu
Keskaol kuulu s'oo ala Tiesenhausenidele, kiä ehitiq Kavilda ja Konguta vasalliliinaq nink Puhja kerko. Ulila kant kuulu Vinne-Liivimaa sõani Kärkna kluustrõlõ. 19. aastagasaa keskpaigan läts' 24,4% kihlkunna inemiisist õigõusku, näile ehitediq Mõisanurme õigõusu Kavilda kerik. Kihlkunna maaq ommaq viläkaq ja kihlkund oll' umal aol Tartomaa rikkambidõ hulgan. 1924 ehitedi Ulila eelektrijaam.

## Kiil ja kultuur
### Kiil
Puhja kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.

### Vanasõnno
**Kes noorusen ei püvva, see vanadusen ei levva.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Käso Hans oll' Puhjan köstre ja kuulmeistre.

## Välislingiq
* Puhja kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Puhja kihlkund
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Rannu kihlkund

**Rannu kihlkund** om kihlkund Lõuna-Tartomaal Võrtsjärve veeren. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Rannu alõvik om kihlkunna keskus. 
*Kureküla alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Kiil
Rannu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.

## Kuulsambaq inemiseq

## Välislingiq
* Rannu kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Rannu kihlkund
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Rõngu kihlkund

**Rõngu kihlkund** om kihlkund Lõuna-Tartomaal. S'oo ilma igu kuulus kilhkunda suurõmb jago Rõngu vallast, osa Palupera ja Puka vallast nink  Elva liina lõunõjago. Kihlkunna keskus om Rõngu.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Rõngu alõvik om kihlkunna keskus.
*Elva liin om osalidsõlt Rõngu kihlkunnan.
*Käärdi alõvik

## Luudus

## Aolugu
Rõngu kihlkund kuulu muistidsõl aol Ugandi maakunda. Sääl oll' mito kantsi, muuhulgan Vooremäe pääl ja Kivivare liinamäe pääl. 1224-1558 oll' kihlkund Tarto piiskopkunna osa. Põh'asõa aigu sai Rõngu kihlkund kõvva  kannahtaq. 1856. aastagal naati kihlkunnan talla perises ostma. 1890-ndil naas' Elva raudtiijaama mano tekkümä Elva alõvik, miä 1923. aastagal nimitedi alõvis ja 1938 liinas.

## Kiil ja kultuur
### Kiil
Rõngu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.

### Vanasõnno
**Ütsinda olla hää süvvä, katekeste hää magada ja hulganiste hää tööd tetta.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Kunstnik Mägi Konrad oll' perit Hellenurme mõisast.

## Välislingiq
* Rõngu kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Rõngu kihlkund
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Võnnu kihlkund

**Võnnu kihlkund** om kihlkund Lõunõ-Tartomaal vasta Võromaa põh'apiiri. 

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Võnnu alõvik om kihlkunna keskus. 
*Ahja alõvik
*Roiu alõvik
*Vahtsõ-Kuustõ alõvik

## Luudus

## Aolugu
Muistitsõl aol kuulu Võnnu kihlkunna ala Ugandi maakunda, aastagil 1224-1558 Tarto piiskopkunda. Om arvat, et kerkokihlkund (s'aksakeelidse nimega *Wendau*) om perit 13. aastagasaast. Edimäst kõrda om tedä kirän nimmat 1361. a. Arvada, et 13.-14. aastagasaal ehitediq Vana-Kastre kants. Velistekogoduisi liikmisõn (1740. aastagil) oll' Kriimani palvõmaja Lõunõ-Eesti päämäidsi keskuisi. 1846-1848 läts' väikene osa rahvast (alla 3%) õigõusku, noilõ ehitediq Ahja lähkohe Kärsa kerik. Talla perisesostminõ naas' pääle 1835 ja oll' huugsa 1860.-70. aastagil.

## Kiil ja kultuur
### Kiil
Võnnu kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.

### Vanasõnno
**Hää vaim ärgitas, kuri vaim kukutas.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Kiränik Tuglasõ Friedebert oll' perit Ahjalt.

## Välislingiq
* Võnnu kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Võnnu kihlkund
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Sangastõ kihlkund

**Sangastõ kihlkund** vai **Sangaste kihlkund** om Tartomaa kõgõ lõunõpoolitsõmb kihlkund. Kihlkunna keskus om Sangastõ.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Sangastõ alõvik om kihlkunna keskus. 
*Laatrõ alõvik
*Puka alõvik
*Tsirguliina alõvik
*Õru alõvik

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Kiil
Sangastõ kihlkunnan kõnõldi innembide tarto kiilt ja taa kõnõlõjit om vanõmbidõ inemiisi siän viil parhillaki.

### Vanasõnno
**Hää sõna suun, suur tii taga.*

## Kuulsambaq inemiseq
*Kiränik Gailiti August sündü Sangaste mõisa lähkon.

## Välislingiq
* Sangastõ kihlkunnast Eesti mõisaportaalin

Katõgooria:Sangastõ kihlkund
Katõgooria:Tartomaa
Katõgooria:Tartomaa kihlkunnaq
Võrokiilne lugõmik

**"Võrokiilne lugõmik"** om võro keelen kirotõt lugõmisõ-raamat koolilatsilõ ja suurilõ kost või lukõq rahvaluulõst, kunstkirändüsest, ao- ja luudusluust. Raamatut om ilmunu kats trükkü (1993 ja 1995), noist edimäne kand' päälkirja **"Võrokõstõ lugõmiseraamat"**. "Võrokiilse lugõmigu" kokkosäädjäq ommaq Avarmaa Tea, Kauksi Ülle, Kõivo Madis, Kõivupuu Marju, Reimanni Nele ja Visseli Agu. 

## Sisokõrd

Sjoo raamadu lugõjalõ 3

Till'okõnõ tiijuht' võro-seto kiräkeele manoq 6

I JAGO: Päävä-, aasta-, elotsõõriq. *Kõivupuu Marju* 17

II JAGO: Kar'amaa, mar'amaa 127

III JAGO: Imä õeq! 157

IV JAGO: Tsõõ, tsõõ, tsõõ, tsõõ, tsõdsõlõ 173

V JAGO: Ei olõq armastanuq tütärlatsi 197

VI JAGO: Joudu tüüle! 217

VII JAGO: Pääsläne 235

VIII JAGO: Liide ja Maarja 259

IX JAGO: Pühäaid 277

X JAGO: Kaarnakivi 287

XI JAGO: Piksepalvõq 299

XII JAGO: Ütsik täht 311

## Teedüs

### Edimäne trükk
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2006. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2006. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" säitsmetõistkümnes aastagakäük.

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1990. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat ehk kallendri 1990. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" edimäne aastagakäük.

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Võro-Seto tähtraamat

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri"** om võro- ja setokeeline tähtraamat, miä ilmus 1990. aastagast pääle. Tähtraamatin tuvvas ärq võro ja seto rahvakallendri tähtpääväq ni trükitäs võro- ja setokeelitsit lugusit, luulõtuisi, laulõ, oppuisi, vanarahva tarkuisi ja muud. 

Võro-Seto tähtraamatut ommaq vällä andnuq Võro Keele ja Kultuuri Fond, Ugala Tugikogo, Võrovaimu Selts, Võro Instituut ja Võro Selts VKKF. Kokkopandjis ommaq olnuq Kama Kaido, Pulga Jaan, Jüvä Sullõv, Rahmani Jan, Fastrõ Mariko, Valpri Valdo, Ojari Triinu, Lauritsa Leelo, Reimanni Nele, Pandi Annika ja Vaaba Janek.

## Aastagakäügiq
Tsirr-virr lõokõnõ

"**Tsirr-virr lõokõnõ**" om võro rahvalaulõ laulik. Raamadu om kokko säädnü Kõivupuu Marju ni tä om tävvendüses umakultuuri opiraamatilõ "ABC kiräoppus ja lugõmik" ja "Võrokiilne lugõmik". Raamatuga om üten vällä annõt samanimeline kasett vanno laulikidõ laulõt laulõga.

## Sisokõrd

## Teedüs
Tarto gümnaasium

:*Taa artikli kõnõlõs tsaariaigsõst kubõrmangogümnaasiumist; roodsiaigsõ gümnaasiumi kotsilõ kaeq artiklit [[Tarto gümnaasium (roodsiaignõ)]].*
----

**Tarto gümnaasium** oll' poiglatsi kroonukuul Tarton, miä tüüt' 1804–1918. 1804–1890 oll' kooli amõtlinõ nimi Tarto Kubõrmangogümnaasium ja 1904–1918 Tarto Aleksandri Gümnaasium. Algul oll' 3-klassilinõ, vaihhõpääl 5- ja 7-klassilinõ ni aastagast 1890 8-klassilinõ. Tarto gümnaasium oll' klassikalidsõ opikavaga Eesti kõgõ suurõmb keskkuul, miä and' 1809–1917 Tarto ülikuuli immatrikuleeritüist eesti üliopilaisist põhilidsõ osa (40,1%). Gümnaasium lõpõt' tegevüse 1918. 1919 anti koolimaja üten eestläisist opilaisiga Treffneri gümnaasiumilõ. 

Tarto gümnaasiumin ommaq opnuq Akeli Friedrich, Faehlmanni Friedrich Robert, Hessi Germain Henri, Hurda Jakob, Parroti Johann Jakob Friedrich Wilhelm, Schrencki P. L., Struwe Otto Wilhelm, Suitsu Gustav jt.
Tarto gümnaasium (roodsiaignõ)

:*Taa artikli kõnõlõs roodsiaigsõst gümnaasiumist; tsaariaigsõ gümnaasiumi kotsilõ kaeq artiklit [[Tarto gümnaasium]].*
----

**Tarto gümnaasium** oll' Eesti edimäne lutõri usu gümnaasium. Tuu luudi Roodsi aol 1630 Tarton ni tuu tüüt' innestidsen jesuiite kooli majan. 1632 muudõti gümnaasium Tarto ülikoolis. Opikavan olliq säitsme vaba kunsti ainõq, klassikalidsõq keeleq, usutiidüs, õigustiidüs ja arstitiidüs. Edimäne rektor oll' innestine Uppsala ülikooli prohvesri Raicus (kuuli 1631). 1631-1632 tüüt' Tarto gümnaasiumi ja 1632-1638 ülikooli man Tarto triviaalkuul.
Looja ees

"**Looja ees**" om Hurda Jakobi juttõ, kirjo, kõnnidõ ja jutuisi kogomik. Raamat om "Eesti mõttõluu" raamatidõ ria 66. jago, timä om kokko säädnü Runneli Hando, toimõndajaq ommaq Peebo Jaak Ja Ombleri Siiri. Kogomikun om mitmit lõunaeestikeelitsit juttõ vai jutussit.

## Sisokõrd

## Teedüs

## Välislingiq

*Raamadust kirästüse Ilmamaa kodolehe pääl
Mickwitzi Carl

**Mickwitzi Carl** (Carl Ferdinand Mickwitz; sündü 13. süküskuu pääväl 1811 Lihulan, kuuli 2. piimäkuu pääväl 1880 Tarton) oll' Tarto gümnaasiummõ inspektri, Tarto ülikooli eesti keele lektor ja tsensor. 

Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul tõisipäivilde lõunaht söömän.

## Tüükotussõq

*1851–1874 Tarto ülikooli eesti keele lektor

Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Oetteli Carl

**Oetteli Carl** (Carl Oettel, 1808 - 1884) oll' Tarto kreiskooliinspektri. Tä oll' S'aksi riigi kodanik, timä naanõ oll' perit Prantsusõ-Sveidsist Vevey liinakõsõst Lausanne'i ligidält. Timä edimäidsil Tarto-aastagil oll' timä kodotsõs keeles viil prantsusõ kiil. 

Oetteli Carl julgust' kreiskoolin op'vat Hurda Jakobit minemä edesi op'ma gümnaasiummi. Tarto gümnaasiumin op'misõ aigu sai Jakob timä majan massulda kortinan ollaq. Carli tütrest Eugeniest sai ildampa Hurda Jakobi naanõ.

## Pereh

*Latsõq:
**Ernestine, läts'  mehele Hermansohnilõ
**Eugenie, läts' 1868 mehele Hurda Jakobilõ
**Julie, läts'  mehele Christian David Dsirnele, Saraatovi papilõ
**Mathilde, läts' 1878 mehele Kergi Johannessele

Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Schulinusõ Carl Friedrich

**Schulinusõ Carl Friedrich** (Carl Friedrich Schulinus) (sündü 14. rehekuu pääväl 1794, kuuli 1870) oll' Kodijärve mõisa umanik Tartomaal Kamja kihlkunnan. 1853. aastagast pääle elli Tarton. 

Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul iispäivilde lõunaht söömän.
Lütkensi Johann

**Lütkensi Johann** (Johann Lütkens; 16. märtekuu päiv 1829 – 28. rehekuu päiv 1894) oll' kerkoopõtaja ja ülikooli oppaja Tarton ja Riian.

Tarto gümnaasiumin oppõn käve Hurda Jakob timä puul neläpäivilde lõunaht söömän.

## Tüükotussõq

*1866–1875 Tarto ülikooli kerko opõtaja
*1858–1875 Tarto ülikooli usutiidüskunna dotsent
*Riia Piitre kerko ülembopõtaja 

Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Engelhardti Moritz

**Engelhardti Moritz** (Mortiz von Engelhardt) (sündü 26. mahlakuu pääväl 1828) oll' Tarto ülikooli usutiidüse prohvesri. 

## Tüükotussõq

*1859-1881 Tarto ülikooli usutiidüse prohvesri
Middendorffi Alexander Theodor

**Middendorffi Alexander Theodor** (Alexander Theodor von Middendorff) (sündü 6. põimukuu pääväl 1815 Peterburin, kuuli 16. vahtsõaastakuu pääväl 1894 Hellenurmõn, om matõt perekunnakalmistulõ Hellenurmõ ligidäl) oll' baltis'aksa luudustiidläne ja maiõuurja. Tä om kuulsa ummi uurmisreisega Põh'a-Tsiberi tundmaop'misõs.

1860. aastagast pääle elli tä Hellenurmõ mõisan. 1865 ja 1866 oll' Hurda Jakob sääl timä poigõ kodooppajas.

## Pereh

* Imä Sophie oll' eestläne
* Esä Middendorffi Theodor Johann oll' Peterburi pedagoogilidse instituudi direktri

## Haridus

* Algharidusõ sai Peterburin
* 1832-1837 oppõ Tarto ülikoolin arstitiidüst, lõpõt' 1837 *dr. med* kraadiga
* 1837-1839 tävvend' hinnäst Berliini, Erlangeni, Viini ja Wroclawi ülikoolõn. 

## Tüükotussõq

* 1839-1842 oll' Kiievi ülikooli eläjätiidüse oppõjoud
* 1845-1865 oll' Peterburi Tiidüisi Akadeemiä adjunkt, eräkõrralinõ ni lõpos kõrralinõ akadeemik eläjätiidüse alal. Peräst tuud oll' elo lõponi helüõigusõga avvoliigõq.
* Oll' pikkä aigu tsaariperekunna man oppaja, reise suurvürstega, muuhulgan Atlandi suurõlõmerele ja Novaja Zemljalõ.

## Tiidüstüü

1840 võtt' ossa Baeri Karl Ernsti uur'misreisist Koola puulsaarõlõ.

1842-1845 juhtõ Peterburi Tiidüisi Akadeemiä uur'misreisi Põh'a- ja Hummogu-Tsiberihe. Tuu käügin avast' Putorani platoo ni oll' edimäne Taimõri puulsaarõ, Põh'a-Tsiberi madaligu, Amuuri-Zei tasandigu, Stanovoi aheligu ja Ohhoota mere lõunarannigu uurja. Umaq avastusõq avald' tä raamadun "*Reise in den äussersten Norden und Osten Sibiriens*" (Reisiq kavvõn põh'an ja Hummogu-Tsiberin) (1848-75), kon muuhulgan oll' juttu igikeldsä mõost eläjide ja kasvõ levikulõ. Viil kirot' tä Vinnemaa tsirkõ rändide ülekaehhusõ "*Die Isepiptesen Russlands* (1855).

Middendorffi Alexandri tiidüssaavutuisi hulka loetas mitmide Tsiberi rahvidõ edimäne etnograafilinõ kireldämine ja Tsiberi kliima edimäne tiidüsline kireldämine, igikeldsä lõunapiiri kimmästegemine, kasvostigu tsonaalsusõ kimmästegemine, niinimetet "Middendorffi säädüse" sõnastaminõ.

1870 avast' Nordkapi huuvusõ Barentsi meren.

Middendorffi Alexander om kirotanuq üle saa tiidüsligu uur'mistüü. Timä nimme kand säidse geograafilist objekti maailma kaardi pääl.

## Teossõq Middendorffi Alexanderi kotsilõ

* Suhhova Natalja ja Tammiksaarõ Erki vinnekeeline raamat "Aleksandr Fjodorovitš Middendorf (1815–1894)", Nauka, Moskva, 2005 
* Västriku Riho film "Middendorffi jälgedes", 2006

## Tunnustusõq

* Londoni ja Berliini geograafiaseltse avvoliigõq
* Tarto ülikooli avvodoktor

## Välislingiq

* Tammiksaarõ Erki artikli "Akadeemik Middendorff ja eestlased" "Areenin"

Katõgooria:Tartomaa inemiseq