open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vedelüs

**Vedelüs** om ollussõ vorm, mil om piaaigo kimmäs maht, a olõ-i kimmäst kujjo. Vedelüs om likõ ja võtt anoma kujo. Vedelüst om rassõ kokko litsuq. 

Vedelüseq ommaq näütüses vesi, õliq ja veri.

Katõgooria:Füüsiga
Oluq

**Oluq** om kesvist ja viist tett alkoholiga juuk. 

Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb ollõmeistre.

Katõgooria:Joogiq
Kesev

**Kesev** vai **kesv** om terävili. Tedä tarvitõdas söögis ja söödäs. Kesvist saa tetäq jahho, suurmit ja kruppõ. 

Katõgooria:Teräviläq
Kohv

**Kohv** om kohvipuu röstitüist siimnist ehk kohviupõst jauhõt pulbrõ ja tuust tett kuum juuk.

## Aolugu
Kohvijuuminõ või-ollaq saanuq alostusõ Etioopiast. Tuu kandi külä perrä saigi kohv uma nime.
15.aastagasaal oll' kohv levinüq Araabian, 16. aastagasaal ka Türgün. Euruupahe joud' kohvijuumisõ kommõq 17. aastagasaal ja Eestihe 17. aastagasaa peräotsan.
Esiqsugumaidsil rahvil ommaq umaq mooduq kohvitegemises ja pakmisõs. Tunnõtumbaq ommaq Türgü kohv ja Itaalia espresso. 

## Kohvisordiq
Kõgõ levinümb kohviliik araabiga om perit Etioopiast. Tuu jago kogo maailma kohvist om umbõs 75%.
Tõõnõ tunnõt liik om robusta, miä om maigult tugõvamb ku araabiga. 
Om ka kolmas kohvipuu liik, agaq tuud pruugitas väega veidüq. 

Kohvisordiq kandvaq hariligult tuutmismaa vai -kotusõ nimme: Colombia kohv, Costa Rica kohv, Santosõ kohv jne. 

Kohvi all mõtõldas keskestläbi kohvipuu siimnist tettüt uakohvi. Uakohvi seen om kofõiini, miä om virgutav ainõq.

## Kohvi asõmal
Kohvi asõmõl pruugitas näütüses tsigurit, viläkohvi, puuviläkohvi, võiulillikohvi ja muid kasvokohvõ. 
Peris kohviga köüt naid tegemisviis. 

## Kohvi säädelemine
Kohvipuhma mar'a seen om hariliguq kats upa. Uaq saiasõq kätte kattõ muudu. Kuivatas päävä käen vai hoidas vii seen 24-48 tunni. Liotõdu kohvi häädüs om etemb. 
Toorõst kohvi röstitäs eräle massinaga. 

Katõgooria:Joogiq
Vein

**Vein** vai **mar'aviin** om mar'a- vai puuvilämahlast tett alkoholiga juuk. Inämbüisi ommaq veiniq tettüq viinamar'amahlast. Võro- ja Setomaal tetäs veini viil ubina- ja hõragumahlast. 

Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb veinimeistre.

Katõgooria:Joogiq
Nisu

**Nisu** om terävili. Timäst tetäs jauhõ, miä või ollaq peenemb vai jämmemb. Peenembät nisujauhõ kutsutas nisupüüdlis, miä um pekritüüstüsen põhilinõ jauh - tuust küdsetäs saio, kuukõ, krõngliid, präänikit, a tetäs ka makaruunõ nii pall'o muid söögiasjo. Jämmembäst nisujauhõst küdsetäs vatsko.

Katõgooria:Teräviläq
Vatsk

**Vatsk** om jämmembäst nisujauhõst küdset saia- vai leeväsugumanõ küdsüs.

katõgooria:söögiq
Küdsüs

**Küdsüs** om küdset süük. Hariligult mõtõldas küdsüsside all jauhõst küdsetüid asjo nigu leib, sai, vatsk vai prääniguq, a võidas mõtõldaq ka küdsetüt lihha, kalla vai muud küdsetüt söögikraami.

katõgooria:söögiq
Juust

**Juust** om süük, midä tetäs piimäst, hariligult lehmä umast, mõnikõrd kitsõ umast. 

## Kaeq viil

* Sõir

Katõgooria:Söögiq
Piim

**Piim** om valgõ vedelüs, midä andvaq imädseq imetäjäq. Tuu om imetäjide poigõ päämäne süük, inne ku nääq opvaq muud süüki süümä. Miiq maal mõtõldas piimä all innekõkkõ lehmäpiimä. Tuud juvvas nink tuust tetäs kohopiimä, sõira, juusto, iätüst ja muid söögiasjo.

Katõgooria:Joogiq
Riis

**Riis** om terävili. Tä om suurõlõ osalõ maailma inemiisist (innekõkkõ Aasian ja troopilidsõn Ladina-Ameerikan) ütes päämädses söögis. 

Riisist saa tetäq putro ja suppi.

Katõgooria:Teräviläq
Mais

**Mais** om terävili. Tä kasus kooni kuvvõ miitre korgutsõs ja and hektari kotsilõ inämb terri ku ütski tõnõ terävili.

Katõgooria:Teräviläq
Sojauba

**Sojauba** om üteaastaganõ kultuurkasv. Hiinan om tedä söögis tarvitõt joba 5000 aastakka.


File:So_3.jpg
File:Lait-soya-soja-beans-legumineuse-Pixabay.jpg
File:Kalo_Bhatmas.jpg
File:Soybean Oil, Meal and Beans (10059732523).jpg
File:Soy_powder.jpg


Katõgooria:Põllumajandus
Sorgo

**Sorgo** om üts haino pereh, miä kasus lämmäl maal. Mõndsi sorgo lihte kasutõdas terri peräst, suurõmbat jako kasutõdas söödäs. 

Katõgooria:Põllumajandus
Tervüs

**Tervüs** om tävveline iholinõ, vaimlinõ ja ütiskundlinõ hää olõminõ, mitte õnnõ tõvõ vai nõtrusõ puuduminõ.

Katõgooria:Arstitiidüs
Tõbi

**Tõbi** vai **haigus** om elolidsõ ehitüse vai tallitusõ viga, mink peräst om elolidsõ tegevüs häirit. Elolinõ või ollaq nii kasv ku elläi (muuhulgan inemine).

Katõgooria:Arstitiidüs
Puuvili

**Puuvili** om puu vili, miä kõlbas süvväq. Puuviläq ommaq näütüses ubinaq, pirniq, ploomiq, banaaniq. 

Katõgooria:Puuviläq
Kaar

**Kaar** om terävili. Tedä tarvitõdas söögis ja eläjide (nt. hobõstõ) söödäs. 

Katõgooria:Teräviläq
Kehv kuuldminõ

**Kehv kuuldminõ** vai **rassõ kuuldminõ** om tuu, ku helü kuuldminõ om nõrgas jäänüq vai hoobis ärq kaonuq. Tuu või juhtuq ega elolisõga, kinkal kuuldminõ olõman om.

Katõgooria:Tõvõq
Elolinõ

**Elolinõ** vai **organism** om elläv asi, niguq näütüses elläi, kasv, siin vai pisolanõ.

Katõgooria:Elotiidüs
Pisolanõ

**Pisolanõ** vai **mikroorganism** vai **mikruub** om väega väikene elolinõ; nii väikene, et inemine tedä palja silmäga ei näeq. Pisolaisi või kaiaq lähküsilmäga (mikroskoobiga).

Katõgooria:Elotiidüs
Mateeriä

**Mateeriä** all mõtõldas egapäävätsen keelen kõkkõ, minkal om olõman mass ja maht. Tiidüsen loetas **mateeriäs** tuud, minkast ommaq tettüq aadomiq ja molõkuliq (hariligult proodonit, neutronit ja elektronnõ).

Katõgooria:Füüsiga
Ollus

**Ollus** om mateeriä, mink molõkuliq ommaq ütesugutsist pudinist ja üttemuudu üles ehitedüq. Ollusõq ommaq näütüses hapasnik, vesi, raud ja tõsõq.

Katõgooria:Keemiä
Eesti Vabariigi aastagapäiv

**Eesti Vabariigi aastagapäiv** om Eesti riigipühä, midä peetäs 24. radokuu pääväl. Taaga tähüstedäs Eesti Vabariigi välläkuulutamist 1918. aastaga 24. radokuu pääväl. Tuul pääval avaldõdi Talliinan "Manifest kõigilõ Eestimaa rahvilõ", kon kuulutõdi vällä hindäperi ja demokraatlinõ Eesti Vabariik. 

## Aastagapäävä tähüstämine
Päält Eesti vahtsõst esiqsaisvas saamist om tagasi ello tuud Eesti Vabariigi aastagapäävä Eesti kaitsõväe paraatõ kommõq, nii nagu taad tetäs pall'odõn riigen. Niisama om kombõs, et Eesti president kõrraldas esiqsaisvuspääväl pidoligu vastavõtu, kon and üle Eesti riiklidsõq tiinidemärgiq. 

Nii paraat ku vastavõtt ommaq esiq aastil olnuq esiq liinon. Paraadist, vastavõtust ja vastavõtu kontsõrdist, mink algusõn pidä president aastapäävakõnnõ, tetäs õkvaülekannõq televisioonin. 

Vastavõtu käeandmistseremooniat, kon president ja presidendi abikaasa kõiki küläliisi tervütäseq, om iroonilidsõlt nimitet "pingviine paraadis" (võrrõldõn miihi pidolikkõ frakkõ pingviine mustvalgidõ sulgiga).

Vallon-liinon, (üli)koolõn, tiatriin ja tüükotussin tetäs kah ummi pidoliidsi vastavõttõ, aktuisi ja kontsõrtõ, sagõhõhe jo 23. radokuu pääväl ja viil varrampagi. 

## Kaeq viil
*Eesti Vabariik

Katõgooria:Eesti riigipühäq
Katõgooria:Eesti
Keemiline element

**Keemiline element** om aadomidõ sort; noil sordõl tetäs vaiht tuu perrä, mito proodonit aadomituuman om. Keemilidseq elemendiq ommaq näütüses hapasnik, raud, väävli ja tõsõq.

Katõgooria:Keemiä
Aadom

**Aadom** om mateeriä põhiosakõnõ, mink kesken om tihhe säsü (tuum) nink tuu ümbre om negatiivsõlt laet elektronnõ pilv. Aadomisäsün ommaq positiivsõlt laeduq proodoniq ja eelektrilidsõlt neutraalsõq neutroniq. 

## Kaeq viil
* Aadomarv

Katõgooria:Füüsiga
Muhu

**Muhu** saar vai **Muhumaa** om saar Õdagu-Eestin Saarõmaa ja suurõmaa vaihõl. Muhumaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa. Muhumaa põlistrahvast kutsutas muhulaisis ja Muhun kõnõldas muhu kiilt. 

Muhun om vanast olnuq 52 küllä. Parhillaq, päält Rebaski külä hindäperi saamist, om Muhun 53 küllä. 

## Maatiidüs

Muhu saarõ pindala üten väikeisi saarõkõisiga om 206 km². Saarõmaa ja Muhumaa vaihõl om Väike väin ja Väikese väinä tamm. Suurõmaa ja Muhumaa vaihõl sõitvaq praamiq. Muhumaa kõrval om mitu väikeist saarõkõist, suurõmbaq ommaq Kõinastu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid.

## Luudus
Muhumaal om väega illos ja putmaldaq luudus ja sõbraliguq inemiseq. Muhu saarõn, Koguva külän om sündünüq ka kuulsa kirämiis Juhan Smuul. Parhilla om Koguva külän Muhu muusõum. 

## Kultuur
Muhu saarõ naasõq tegeväq väega ilosat käsitüüd ja Muhu rahvarõivaq ommaq populaarsõq ja kimmähe kõgõ herksämbäq terve Eestimaa pääl. 

Muhu naisi vahtsõmb ündrik om uma kõlladse värmi saanu Edimädse ilmasõa aol saarõ mano merde jäänüisi säksä miine püssärohost, midä rõiva värmmises pruukma naadiq.

Saarõ pääl om üts koolitarõ, tuu om põhikuul ja tuu om Liiva külän. Koolin om latsi kokko 133. 

Muhumaa tunnislausõq om: *Muhumaa – saar, kon aig hengäs*.

## Pildiq

Pilt:muhumuseum.jpg|Muhu muusõum
Pilt:Muhuchurch.JPG|Muhu Katariina kerik
Pilt:Old village.JPG|Mõega külä
Pilt:Üügu Cliff.jpg|Üügu pank


## Kaeq viil
* Muhu kihlkund
* Muhu vald

## Välislingiq
* Muhu valla kodoleht
* Muhu turismiinfo
* Muhu saarõst eesti vikipeediän

Katõgooria:Eesti saarõq
Katõgooria:Muhu vald
Maamme

**Maamme** (roodsi keelen Vårt land, 'Miiq maa') om Soomõ hümn. Maamme viie om kirotanuq Paciusõ Fredrik ja roodsikeelitseq sõnaq Runebergi Johan Ludvig. Soomõ kiilde tõlkjas peetäs Cajanderi Paavot (1889), edimädse ja perämädse salmi tõlgõq põhinõsõq Krohni Juliusõ tõlkõl (1867). Laul kannõti edimäst kõrda ette 13. lehekuu pääväl 1848 Helsingin. 

Eesti hümnil om Maammega sama viis.

## Sõnaq

Katõgooria:Soomõ
Katõgooria:Riigihümniq
Pillimiis

**Pillimiis** om inemine, kiä mäng mõnda pilli. Mõnõlõ pillimihele om pillimängmine tüü, mõni mäng niisama. Pillimängmist saa oppi muusigakoolin, mõnõ tõsõ pillimihe käest vai umal käel. 

## Pillimiheq Võromaal

Vanast olliq pillimiheq Võromaal väega suurõ avvo sisen, ja ommaq seeniaani. Ku pidol tõnõkõrd tapõlusõs läts', võisõt pillimihe kõrval kolmandat miist lüvväq. 

Katõgooria:Muusiga
Pikäkannu Põhikuul

**Pikäkannu kuul** om parhilladsõ Lasva valla pääl teedäolõvalt kõgõ vanõmb kuul. Taa asotõdi Pindi mõisa XVIII aastasaa edimädsel poolõl mõisaherrä Lipsdorffi iistvedämisel. Kiräligult om kuuli edimäst kõrda mainitu 1736. aatagal, kon oma ärq nimetet ka oppajat nimega Johan.

Illatsõmb Pindi vallakuul om olnuq kolmen kotussõn: Pindi mõisan, Rusima külän ja 1871./72 kooliaastagal kolisi kuul Pikäkannulõ. Peräst koolimaja maahapalamist tetti vahtsõnõ koolimaja Leigo koolitalo maiõ pääle Otsa-Pindi mõisatii viirde. Kuul sai uma nime Pikäkanno mõtsa perrä.

Parhillanõ valgidõ sainoga koolimaja sai valmis 1939. 2007. aastaga piimäkuun tähüst kuul umma 135. sünnüpäivä. Koolin om 39 opilast, kedä oppas 14 oppajat.

katõgooria:Rõugõ kihlkunna kooliq
Merca

**Jäägri Merle** (**Merle Jääger**, sündünüq rehekuu 19. pääväl 1965 Talliinan) om eesti näütelejä ja luulõtaja. Tä om tarvitanuq pseudonüümi **Merca**. Väega tunnõduq ommaq timä punkluulõtusõq. Merca om mängnüq pall'o võro- ja setokeelitsin tiatritüken.

## Elokäük

1983. aastagal lõpõt' Merca Tallinnan gümnaasiumi ja 1988. aastagal TRK lavakunstikateedri. 1988. aastagast om tä (vaihidõga) olnuq Vanemuisõ tiatrin näütelejä. 1999–2000 oll' tä Eesti Vabariigi sõaväen sõamiis. 2000. aastagast om tä Eesti Kiränige Liido liigõq. Tä om Tarto Kaitsõliido Akadeemilidse Malvkunna üts liigõq. Merca om laulnuq pall'odõn ansambliin, pikkä aigo ka võro ja seto keelen ansamblin Lõkõriq.

## Looming
### Luulõkogoq
* 1989 Merca by air mail
* 1989 Mercamerka
* 1998 Vana libu hommik
* 2005 Hele häärber
* 2007 Narrivile

Katõgooria:Setomaa inemiseq
Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Katõgooria:Eesti näütelejäq
Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Alõvik

**Alõvik** om elokotus, miä hariligult om suurõmb ku külä ja vähämb ku allõv, nink miä om määntsegi paiga majandus-, haldus- vai muu keskus. 

Alõviguq ommaq tekkünüq hariligult kerko, raudtiijaama vai mõnõ vabriku ümbre.

## Kaeq ka
Eesti alõviguq

Katõgooria:Ütiskund
Katõgooria:Maatiidüs
Sõmmõrpalo

**Sõmmõrpalo** vai **Sõmmõrpalo mõisa** om alõvik Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Sõmmõrpalo valda. 

## Aolugu

Alevikun oll' kunagi Sõmmõrpalo vasallikants. Noq om taa kants tävveligult häönüq, alalõ om õnnõ väiku kink Sõmmõrpalo mõisa pargin.

Sõmmõrpalo lähkün Mustassaarõn om Sõmmõrpalo raudtiijaam, kohe Valga–Veski sõidurong käve 2001. aastaganiq.

## Midä kaiaq tasos

Sõmmõrpalon ommaq Sõmmõrpalo mõisa huunõq.

## Kuulsambaq inemiseq

## Ütlemiisi

Üle Võromaa om tunnõt ütlemine: "Iist, jalost, ma tulõ Sõmmõrpalost!".

## Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkund


Katõgooria:Võro valla alõviguq
Alapõdra

**Alapõdra** om külä Urvastõ kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Sõmmõrpalo valda. 

## Kaeq viil

*Urvastõ kihlkunna küläq

## Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Võro valla küläq
Annõ mõisa

**Annõ mõisa** om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. 

## Kaeq viil

*Urvastõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Hindriku

**Hindriku** vai **Hindrigu** om külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. 

## Kaeq viil

*Urvastõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Sõmmõrpalo vald
Naistõpunahain

**Naistõpunahain** vai **viinalill** (e.k. *liht-naistepuna*, ld.k. *Hypericum perforatum*) - om vana ja inemiisi siän tunnõt ravihain, minkal om pall'o kasuliidsi umahuisi. Om üteld, et jaanipuulpäävä üüse kor'aduq rohoq avitasõq aastak otsa egä haigusõ vasta. Viinalill arvati väke täüs olõvat ni timäst peetäs luku ka seoilma-aolidsõn õdagumaa meditsiinin. 

Viinalill nakkas häitsemä jaanipäävä aigo ja häitsemän või tedä nätäq viil järgmädse paari kuu joosul, a rohos om tedä kõgõ parõmb kor'adaq suvõ algusõn. Tarvitõdas pia kõkkõ vart üten lehti ja häitsmidegaq – kasvo ürti, minkast tetäs tsäid ni õli- vai viinaleotust. 

Lõuna-Eestin om taa hain tunnõt ku viinalill, selle et tedä panti sagõhõhe kos'aviina sisse, et viin vägevämb ja armuasjo ajaminõ kimmämb saassiq. Viinalilli häitsmeq andvaq viinalõ ka ilosa verevä värmi. 

Kõgõ inämb om viinalill tunnõt ku pitsüse ruuh. Nigu timä tõõsõ nime - naistõpunahaina perrä või otsustaq, om taa hain tähtsä ka mitmidõ naisihaiguisi ravimisõs. 

Lisas iinpuul nimitedüle, om viinalilli tarvitõt ka siitmise häti, haavo, paisidõ ja palotuisi ravis, kurgukuristamisõs ja hingämisteie ravis – tä seen om rohkõhe parkainit, eederlikke õllõ ja antibiootikumõ. Viinalillil om ka lihtsähe tervet ihho rahustav mõjo. 

Viinalilli raviumahuisi kotsilõ om mitmit uurmiisi tett ni vällä uurit, et kerge vai parra pitsüse ravis om naistõpunahain sama teküs ku mitmõq tugõvidõ kõrvalmõjjõgaq antidepressandiq. Rassõ pitsüse kõrral olõ-i timäst väega api. 

Viinalilliga om ka nahko pargit ja rõivast värmit – tä and verevät värmi. 

Kost haina tõõnõ nimi - naistõpunahain - tulnuq om, tuu kotsilõ om mitu esiqsugumast arvamist. Üteq arvasõq, et ku "naistõrahval ommaq as'aq kinniq, sõs viinalillist tii päst vallalõ". Kõgõ inämb om sõski levinüq tiidmine, et "ku naistõrahvaq kahvatuq ja valgõq saisvaq, sõs piät nä naistõpunahainast tiid juuma. Sõs tulõ veretüs palgõhe." 

Sagõhõhe löüdüvit naistõpunahaina sortõ om meil kats: liht- ja kandilinõ naistõpunahain. Mõlõmbaq ommaq kõllatsidõ häitsmidegaq, pistülidseq, peenülikkõ elliptiliidsi lehti ja risuumõgaq kasvoq ni mõlõmbat om ka rahvameditsiinin ja rõivatüütlüsen tarvitõt. Edimädse tund ärq tuu perrä, et täl om ümärik vars, tuppleheq terävä otsagaq, ku häitsmit pitsitäq, sis tulõ verevät kasvomahla. 

Ku naistõpunahaina ülearvo pall'o tarvitaq, om taa kihvtine – muut naha valgushergäs vai tege krampõ ja ajohäti. Selle taheta-i tedä ka kar'amaalõ kasuma. 

Kuiki naistõpunahain om eläjile söögis kõlbmaldaq, sööväq timmä mõnõq mutigalihiq, kedä om koetõt tarvitaq kar'amaiõ pääl naistõpunahaina vastatsõs biokaitsõs. 

Naistõpunahain (ja viil umbõs 370 sorti timä perrekunnast – *Hypericum*) om parra üleilmalidsõ levimisegaq (sisse tuud ka Ameerikahe, kuiki peri om tä Õuruupast). Kaitsõ ala tä kuulu-i.

## Välislink

* Зверобой продырявленный // Викисфера

Katõgooria:Kasvoq
Katõgooria:Lilliq
Tahk

**Tahk** om tüüriist, minga tõmmatas vikahtit, et tuu terräv olnuq. Taho pääl või väist, peitlit vai muud teräriista kah hikoq.

Katõgooria:Tüüriistaq
Kana

**Kana** om kodotsirk. Kana luu munnõ, noist haud tä vällä kanapujaq. Kanamunnõ süvväs kah.

## Ütlemiisi
* *Mineq püvve püüdmä, kaotat kanagi.* (Tuud võidi üteldäq elokaaslasõ otsmisõ kotsilõ. Püvi pidi iks kanast parõmb tsirk olõma.)
* *Kana lubanuq sõs egä päivi üte muna munnõq ku täl edimädse keväjä haudu lastas ja ega kõrd ku tiä munõs mõni terä viljä andas.* (H I 7, 659/60 (1-10), Kanepi kihlkund, Loodusõ Gustav, 1895)

## Mõistatuisi kana kotsilõ
**Otsast ku ora, keskelt ku kerä, hand ku leevälapjo?* (Põlva kihlkund, 1889.)
**Otsast ora, keskelt kerä, takast lag'a ku lapju?* (Kanepi kihlkund, 1895.)
**Otsast ora, keskest kerä, takast tarlapst?* (Rõugõ kihlkund, 1889.)
**Otsast ora, keskest kerä, takast labihannaga?* (Harglõ kihlkund, 1888.)
**Ahivars all, karvanõ jummal pääl?* (Kana havvus. Rõugõ kihlkund, 1894.)
**Karvanõ jummal keresse pääl?* (Kana munõs. Urvastõ kihlkund, 1890.)
**Ahivars all, karvanõ juudas pääl?* (Kana, muna. Rõugõ kihlkund, 1890.)

## Kaeq viil
* Kikas

## Lätteq


Katõgooria:Kodotsirguq
Katõgooria:Tsirguq
Alajärv

**Alajärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Alajärv Põlva kihlkunnan Väimälän
*Alajärv Rõugõ kihlkunnan Vahtsõ-Saalussõ kandin
*Alajärv Rõugõ kihlkunnan Viitinä kandin
Ahijärv

**Ahijärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Ahijärv Kanepi kihlkunnan Karstmõisa kandin
*Ahijärv Rõugõ kihlkunnan Kolereinu kandin
Alaveski järv

**Alaveski järv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Alaveski järv Hargla kihlkunnan Andrusõ kandin
*Alaveski järv Vahtsõliina kihlkunnan Noodaskülä kandin
Edejärv

**Edejärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Edejärv Põlva kihlkunnan Hatiku kandin
*Edejärv Rõugõ kihlkunnan Andsu kandin
*Edejärv Rõugõ kihlkunnan Kolereinu kandin
Kivijärv

**Kivijärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Kivijärv Põlva kihlkunnan Kivijärve külä kandin
*Kivijärv Urvastõ kihlkunnan Osola kandin
Vikaht

**Vikaht** vai **vikat** om tüüriist haina vai vilä niitmises. 

Vikahtil om hand ja hanna keskel käsi (jalus), kost niiten hää käega saa kinniq hoitaq. Terä paksõmb viir om vikahti sälg.

Et vikaht terräv olõssi, piät tedä tahoga tõmbama ja mõnikõrd tsagama.

Katõgooria:Tüüriistaq
Vigõl

**Vigõl** om harolinõ tüüriist, minga sitta, põhku vai haina nõstõtas. Sammõld ja turvast võit kah taaga nõstaq. 

Naid om kolmõ- ja neläharoliidsi. Neläharolidsõq ommaq rohkõmp iks sitaviglaq, kolmõ haroga om rohkõmp haina- ja põhuvigõl. Ku tõist võttaq ei olõq, sõs või neläharolist kah haina ja põhu man tarvitaq, a mud'o om iks kolmõharolinõ kergemp. 
Vanast oll' katõ haroga viklo kah, nuuq olliq linakubo nõstmisõs.

Viil ommaq aia- ja kartoliviglaq. Kartoliviglal om pall'o harrõ ja noidõ otsan nupiq, et haro kartoli sisse es lännüq. 

Viglal om (ravvast) vigla pütsk, mink külge haroq käüväq ja kohe sisse lätt vigla hand. Hanna tõsõn otsan om hannaga risti nasa.

Katõgooria:Tüüriistaq
Kõrbjärv

**Kõrbjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Kõrbjärv Põlva kihlkunnan Tilsin
*Kõrbjärv Rõugõ kihlkunnan Sandisuu kandin
*Kõrbjärv Vahtsõliina kihlkunnan Kaatsorakunna kandin
*Kõrbjärv Vahtsõliina kihlkunnan Pundsu kandin
Kõrdsijärv

**Kõrdsijärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Kõrdsijärv Põlva kihlkunnan Pardsi kandin
*Kõrdsijärv Rõugõ kihlkunnan Kallastõ kandin
Kõvvõrjärv

**Kõvvõrjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Kõvvõrjärv Kanepi kihlkunnan Koorastõ kandin
*Kõvvõrjärv Põlva kihlkunnan Ts'olgon
*Kõvvõrjärv Rõugõ kihlkunnan Palanumäe kandin
*Kõvvõrjärv Räpinä kihlkunnan Leevi kandin
*Kõvvõrjärv Urvastõ kihlkunnan Vana-Antsla kandin
Külmsuut

**Külmsuut** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Külmsuut Hargla kihlkunnan Keiri kandin
*Külmsuut Hargla kihlkunnan Tahevamõisa kandin
Liivajärv

**Liivajärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Liivajärv Kanepi kihlkunnan Tammõ kandin
*Liivajärv Rõugõ kihlkunnan Paganamaa kandin
Linnajärv

**Linnajärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Linnajärv Hargla kihlkunnan Essemäe kandin
*Linnajärv Põlva kihlkunnan Moosten
Mudajärv

**Mudajärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Mudajärv Hargla kihlkunnan Koikkülä kandin
*Mudajärv Põlva kihlkunnan Järve külä kandin
*Mudajärv Rõugõ kihlkunnan Paganamaa kandin
*Mudajärv Rõugõ kihlkunnan Villa kandin
*Mudajärv Vahtsõliina kihlkunnan Kurõkivi kandin
*Mudajärv Vahtsõliina kihlkunnan Pundsu kandin
Mustjärv

**Mustjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Mustjärv Hargla kihlkunnan Lannamõtsa kandin
*Mustjärv Kanepi kihlkunnan Heisri kandin
*Mustjärv Karula kihlkunnan Savi kandin
*Mustjärv Põlva kihlkunnan Soessaarõ kandin
*Mustjärv Põlva kihlkunnan Ts'olgo kandin
*Mustjärv Põlva kihlkunnan Vanakülä kandin
*Mustjärv Põlva kihlkunnan Võromõisa kandin
*Mustjärv Rõugõ kihlkunnan Luhasuu kandin
*Mustjärv Räpinä kihlkunnan Leevi kandin
*Mustjärv Räpinä kihlkunnan Nohipalo kandin
*Mustjärv Vahtsõliina kihlkunnan Oravamõisa kandin
*Mustjärv Vahtsõliina kihlkunnan Siksälä kandin
Mädäjärv

**Mädäjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Mädäjärv Kanepi kihlkunnan Ahijärve suu kandin
*Mädäjärv Kanepi kihlkunnan Möldre kandin
*Mädäjärv Kanepi kihlkunnan Valgjärve kandin
*Mädäjärv Põlva kihlkunnan Viira kandin
Mäestjärv

**Mäestjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Mäestjärv Rõugõ  kihlkunnan Kasaritsa kandin
*Mäestjärv Vahtsõliina kihlkunnan Tammsaarõ kandin
Üleherküs

**Üleherküs** vai **allergia** om organismi sais, kon mõni esiqhindäst süüldä ollus (allergiin) pand immuunsüstemi tegemä esiqeräliidsi antikihhi. Taa om ülearvo suur herküs määntsegi ollusõ vasta. Üleherküs või ollaq tõsinõ tõbi. 

## Kaeq ka
* Allergiin
* Allergoluug
* Antikihä

Katõgooria:Arstitiidüs
Katõgooria:Tõvõq
Kunnaland

**Kunnaland** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Kunnaland Rõugõ kihlkunnan Plaani kandin
*Kunnaland Rõugõ kihlkunnan Mäestjärve kandin
*Kunnaland Vahtsõliina kihlkunnan Maksamõtsa kandin
Muhu kihlkund

**Muhu kihlkund** om aoluulinõ Saarõmaa kihlkund Õdagu-Eestin. Muhumaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa. Muhumaa põlistrahvast kutsutas muhulaisis ja Muhun kõnõldas muhu kiilt. Muhu kihlkunnakerik om Muhu Katariina kerik Liiva külän, miä ehitedi arvadaq 13. aastagasaa lõpun.

## Suurõmbaq ja tähtsämbäq kotussõq
*Liiva külä
*Hellamaa külä
*Nõmmküla
*Piiri külä
*Koguva külä
*Kuivastu külä
*Pädaste külä

## Luudus

## Aolugu

## Kiil ja kultuur
### Vanasõnno
**Muhulasega vaielda või vasikaga võidu joosta, see teeb ühe välja.*

### Rahvarõivaq

## Kuulsambaq inemiseq
Koguva küläst om perit kirämiis Smuuli Juhan. 

## Kaeq viil
*Muhumaa
*Muhu vald

## Välislink
Muhu murdesõnastik

katõgooria:Saarõmaa kihlkunnaq
katõgooria:Muhu vald
Dostojevski Fjodor

**Dostojevski Fjodor** (**Fjodor Dostojevski**, vinne keelen *Фёдор Миха́йлович Достое́вский*) oll' kuulsa vinne kiränik, kiä sündü 11. märtekuu pääväl 1821 Moskvan. Dostojevski om täämbätseni pääväni üleilma kuulsa ja timä töid lugõvaq inemiseq väega pall'odõn keelin.

## Elokäük ja looming

Dostojevski Fjodori esä Mihhail tüüt' vaesidõ inemiisi haigõmajan. Ku Dostojevski Fjodor oll' 15 aastakka vana, kuuli ärq timä imä Maria ni esä saat' uma puja Peterburki opma. 1837. aastagal astõ Dostojevski ülikuuli. Samal aastagal kuuli Puškini Aleksandr, miä mõot' Dostojevskit väega pall'o, selle et timä ja tä veli armastiq väega Puškini kirändüslikku loomingut. Aastagal 1839 sai Dostojevski teedäq, et perisor'aq olliq ärq tapnuq timä esä Mihhaili. 

1845. aastagal ilmu Dostojevski edimäne teos "Vaesõq inemiseq" (*"Бедные люди"*), miä tekk' tä kuulsas. Neli aastakka oll' kirämiis sunnitüül Omskin ja sai säält vallalõ 1854. aastagal. 1860. aastagal tull' Dostojevski Peterburki ja naas' tegemä umma aokirjä "Vremja" (*"Время"*). 1866. aastagal kuuli ärq timä veli Mihhail, kiä tekk' kah aokiränigutüüd. Taal aastagal kirot' Dostojevski romaani "Kuritüü ja karistus" (*"Преступление и наказание"*) ja 1868. aastagal romaani "Idiuut" (*"Идиот"*). Aastagal 1872 sai valmis romaan "Kur'aq vaimoq" (*"Бесы"*). Dostojevski kirot' ka juttõ. Dostojevski Fjodor kuuli ärq 1881. aastagal.

Katõgooria:Vinne kiräniguq
Katõgooria:Vinnemaa inemiseq
Muhu vald

**Muhu vald** om Saarõmaa vald, miä om Muhu saarõ pääl ja vähämbide saari pääl tuu ümbre.

Vallan oll' 2008. aastaga alostusõn elänikke 1925, 2023. aastaga alostusõn 1640. 

Vallan om üts asula – Liiva, kon om 203 elänikku. Vallan om ka üts satam – Kuivastu satam. Saarõmaa ja Muhumaa vaihõl om Väike väin ja Väikese väinä tamm. Suurõ maa ja Muhumaa vaihõl sõitvaq praamiq. 

Muhumaa kõrval om mitu väikut saarõkõist, suurõmbaq noist ommaq Kõinastu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid. 

Muhu vallan om üts koolitarõ, tuu om põhikuul ja tuu om Liivan. Koolin om latsi kokko 133. 

## Küläq
Muhu vallan om 52 küllä: Aljava, Hellamaa, Igaküla, Kallaste, Kantsi, Kapi, Kesse, Koguva, Kuivastu, Külasema, Laheküla, Lalli, Leeskopa, Lehtmetsa, Lepiku, Levalõpme, Liiva, Linnuse, Lõetsa, Mõega, Mõisaküla, Mäla, Nautse, Nurme, Nõmmküla, Oina, Paenase, Pallasmaa, Piiri, Põitse, Pädaste, Päelda, Pärase, Raegma, Rannaküla, Raugi, Rebaski, Ridasi, Rinsi, Rootsivere, Rässa, Simisti, Soonda, Suuremõisa, Tamse, Tupenurme, Tusti, Vahtraste, Vanamõisa, Viira, Võiküla ja Võlla. 

## Pildiq

MuhuMonument.JPG|Mälehtüskivi S'aksa ristisõdijidõ vasta võidõlnuilõ Muhu liinamäel
Muhu Katariina kirik Liiva külas.JPG|Muhu Katariina kerik Liiva külän
Kesse pank.JPG|Kesselaid
Koguva sadam 2015.jpg|Koguva satam


## Kaeq viil
*Muhu
*Muhu kihlkund

## Välälingiq
* Muhu valla kodoleht
* Muhu turismiinfo
* Muhu vallast eesti vikipeediän


Katõgooria:Eesti vallaq
Palojärv

**Palojärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Palojärv Kanepi kihlkunnan Hino kandin
*Palojärv Kanepi kihlkunnan Ihamaru palo kandin
*Palojärv Põlva kihlkunnan Kääpä kandin
*Palojärv Põlva kihlkunnan Lutsu kandin
*Palojärv Rõugõ  kihlkunnan Ando kandin
*Palojärv Vahtsõliina  kihlkunnan Preeksa kandin
*Palojärv Räpinä kihlkunnan Haavapää kandin
Vinne kiil

**Vinne kiil** om indoõuruupa kiili slaavi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 278 mill'onat inemist mitmõl puul maailman. Suurõmb jago naist eläs Vinnemaal, Ukrainan ja Valgõvinnen.

## Vinne kiil Eestin
Eestin kõnõldas vinne kiilt põlitsõhe Peipsi järve veeren, kon eläs põlinõ vinne vanausoliidsi kogokund. Põhilidsõlt vinnekeeline om täämbädsel pääväl Vinnemaa ala jäänüq jago Petserimaast, kon om ka põlist vinnekeelist rahvast. Nõvvokogo aol om pall'o vinnekeelist rahvast Vinnemaalt, Ukrainast ja Valgõvinnest sisse tuud Põh'a-Eesti liinohe Talliinahe, Narva, Kohtla-Järvele, Jõhvi, Sillamäele ja Paldiskihe, kon om vinne keele kõnõlõjit täämbätseni pääväni väega pall'o. 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eestin vinne kiil 383 118 inemisõl imäkiil.

## Vinne kiil ja võro kiil
Vinne keelest om võro kiilde lainat mitmit sõnno, nt. *prosta*, *vet*, *uulits*, *karman* ja *loodsik*. Viilgi inämb om vinne keelest lainat sõnno seto kiilde: *tsässon*, *kul'atama* jne.

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Vinnemaa
Pardsilomp

**Pardsilomp** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Pardsilomp Kanepi kihlkunnan Karaski kandin
*Pardsilomp Põlva kihlkunnan Palo kandin
*Pardsilomp Räpinä kihlkunnan Lihtensteini kandin

## Kaeq viil
*Pardsilump
Pardsilump

**Pardsilump** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Pardsilump Kanepi kihlkunnan Muhulaanõ kandin
*Pardsilump Karula kihlkunnan Antsla vallan
*Pardsilump Karula kihlkunnan Mõnistõ vallan
*Pardsilump Urvastõ kihlkunnan Hargi kandin

## Kaeq viil
*Pardsilomp
Peräjärv

**Peräjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Peräjärv Hargla  kihlkunnan Peräjärve külä kandin
*Peräjärv Karula kihlkunnan Ähijärve kandin
*Peräjärv Rõugõ kihlkunnan Andsu kandin
*Peräjärv Rõugõ kihlkunnan Jaama kandin
*Peräjärv Rõugõ kihlkunnan Kõomäe kandin
*Peräjärv Rõugõ kihlkunnan Simula kandin
Perätjärv

**Perätjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Perätjärv Hargla  kihlkunnan Lannamõtsa kandin
*Perätjärv Rõugõ kihlkunnan Viitinä kandin
Pikkjärv

**Pikkjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Pikkjärv Kanepi kihlkunnan Seega kandin
*Pikkjärv Karula kihlkunnan Karula kandin
*Pikkjärv Põlva kihlkunnan Tilsin
*Pikkjärv Põlva kihlkunnan Ts'olgon
*Pikkjärv Rõugõ kihlkunnan Meeldemäe kandin
Põrgujärv

**Põrgujärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Põrgujärv Hargla kihlkunnan Ubajärve kandin
*Põrgujärv Karula kihlkunnan Peräjärve kandin
Saarõmaa (saar)

**Saarõmaa** om Eesti kõgõ suurõmb saar. Sjællandi, Gotlandi ja Fyni perän om tä suurusõ poolõst neläs saar Õdagumeren. Saarõmaa pindala om 2672 km². Mereviirt om saarõl 1300 km.

Üten Muhumaa ja vähämbide saariga om Saarõmaa üts Eesti aoluulinõ maakund ni üteliidsi ka täämbädse päävä Saarõ maakund.

## Kaeq viil
*Saarõmaa (aoluulinõ maakund)
*Saarõ maakund

katõgooria:Eesti saarõq
katõgooria:Saarõmaa
Pütäljärv

**Pütäljärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Pütäljärv Põlva  kihlkunnan Loosu kandin
*Pütäljärv Rõugõ kihlkunnan Meegomäe kandin
*Pütäljärv Rõugõ kihlkunnan Räpo kandin
Raudjärv

**Raudjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Raudjärv Karula kihlkunnan Aheru kandin
*Raudjärv Karula kihlkunnan Lüllemäe kandin
Saarjärv

**Saarjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Saarjärv Karula kihlkunnan Karula riigipargin
*Saarjärv Põlva kihlkunnan Saarjärve mõisa man
*Saarjärv Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o kandin
Suujärv

**Suujärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Suujärv Põlva kihlkunnan Listaku kandin
*Suujärv Põlva kihlkunnan Vanan-Koiolan
*Suujärv Vahtsõliina kihlkunnan Savioja kandin
Suurjärv

**Suurjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Suurjärv Kanepi kihlkunnan Koorastõ kandin
*Suurjärv Rõugõ kihlkunnan Rõugõn
*Suurjärv Urvastõ kihlkunnan Kobõla kandin
Valgjärv

**Valgjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Valgjärv Kanepi kihlkunnan Valgjärvel
*Valgjärv Rõugõ kihlkunnan Kosõ kandin
*Valgjärv Rõugõ kihlkunnan Rõugõ kandin
*Valgjärv Räpinä kihlkunnan Nohipalo kandin
Veskijärv

**Veskijärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Veskijärv Rõugõ kihlkunnan Krabi kandin
*Veskijärv Rõugõ kihlkunnan Kubija kandin
*Veskijärv Rõugõ kihlkunnan Tsiamäe kandin
Viinakuajärv

**Viinakuajärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Viinakuajärv Karula kihlkunnan Karula kandin
*Viinakuajärv Räpinä kihlkunnan Kahkva kandin
*Viinakuajärv Räpinä kihlkunnan Leevi kandin
Vähkjärv

**Vähkjärv** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Vähkjärv Kanepi kihlkunnan Piigandi kandin
*Vähkjärv Rõugõ kihlkunnan Meegomäe kandin
Kõrbjärv (Tilsi)

**Kõrbjärv** om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Tilsin. Järve veeren om ujomiskotus nink perämäidsil aastagil om järve veeren peet Laheda valla jaanitulli. 2009. a. keväjä sai järve veeren valmis vahtsõnõ laululava, miä laulõti vallalõ 6. piimäkuu pääväl. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Linajärv (Vana-Koiola)

**Linajärv** om järvekene Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vanan-Koiolan Vana-Koiola-Timo tii lähkon mõtsa sisen. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Pikkjärv (Tilsi)

**Pikkjärv** om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Tilsin. 

Järve õdagupoolitsõ veere pääl om Tilsi mõisa uma pargiga ja Tilsi kuul. 

Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Vana-Koiola järv

**Vana-Koiola järv** om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vana-Koiola külän õkvalt Võro-Põlva tii veeren. 

Järve põh'aviir om küländ korgõ, muial ommaq veereq madalambaq, a sõski inämbüisi kõvaq (vällä arvat lõunahummogu poolinõ nukk). Järve põh'apoolitsõ perve pääl om Vana-Koiola kuul. Innembide oll' sääl Vana-Koiola mõisa. Kooli man om ujomiskotus, kon käüdäs peris pall'o. Pääle koolimaja om järve veeren viil peris mito tallo.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Järvest püvvetäs kallo, nii suvõl ku talvõl. Pall'o om sudakit, latikit, särgi, ahunit ja kuskõ. Om ka haugõ ja linaskit.

Viikasvõ om veidüq, a planktonit pall'o.

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Vardja järv

**Vardja järv** om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Arvata, et uma nime om tä saanuq Vardja mõisa perrä, miä timä veeren oll'.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Vomsu suut

**Vomsu suut** om mitmõ Võromaa järve nimi:
*Vomsu suut Hargla kihlkunnan Harglõ kandin
*Vomsu suut Hargla kihlkunnan Kalli kandin
Joosu savihaud

**Joosu savihaud** om järv Põlva kihlkunnan Laheda vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Edejärv (Hatiku)

**Edejärv** om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kiisa järv

**Kiisa järv** om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Järvest juusk läbi Uibujärve oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Mustjärv (Soessaarõ)

**Mustjärv** om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan Saarjärvest umbõs 1,5 km lõunõ puul ja Timo küläst põh'a puul. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Neitsijärv

**Neitsijärv** [.Neitsijärv] om tsill'okõnõ järvene Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Tä om Pikämäe järvest mõnisada miitret põh'ahummogu puul.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Põlva järv

**Põlva järv** vai **Plaki järv** om ülessulut järv keset Põlva liina  Orajõõ pääl. Tä om luud 1960. aastagil. Põlva järven om 0,6 ha suurunõ saar.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Tagajärv

**Tagajärv** om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan, tä om üts Hatiku järvist. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Uibujärv

**Uibujärv** [.Uibujärv] vai **Uibumõisa järv** om järv Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kanariku järv

**Kanariku järv** vai **Kanarigu järv** vai **Parksepä järv** om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Alajärv (Väimälä)

**Alajärv** vai **Väimälä Alajärv** om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Väimälän õkvalt Võro-Põlva tii veeren (hummogu puul). Tõsõl puul tiid om Mäejärv. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Loosu järv

**Loosu järv** om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Järvest nakkas pääle Albri oja.
## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Mustjärv (Võromõisa)

**Mustjärv** vai **Poti järv** om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan Võromõisan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Pütäljärv (Loosu)

**Pütäljärv** om järv Põlva kihlkunna Võro vallan. Taa om väikene, a küländ süvä ja puhas järvekene nurmi vaihõl. Järve perveq ummaq inämbüisi küländ kõvaq, mõnõ kotusõ pääl ka kividseq, a põhi um siski inämbüisi muanõ. Järvel olõ-i liivaviiri, a ujoma saa perve päält minnäq külh.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Kalost om Pütäljärven kõgõ rohkõmb hõpõkokri, a om ka särgi, ahunit, haugi jm. kallo. Om ka vähki. Järve viiri man viin kasus mõnõ kotusõ pääl pilliruugu, muial ubalehte jm. viihaino.

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Tinapuu järv

**Tinapuu järv** om järv Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Mooste järv

**Mooste järv** vai **Moostõ järv** om järv Põlva kihlkunnan Moostõ vallan Moosten. 

Järve hummoguveeren om Mooste mõisa üten uma pargiga.

Järve vesi vaihtus ärq 7 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Vagola järv

**Vagola järv** vai **Vagula järv** vai **Vagula** om järv Võro vallan Rõugõ, Põlva ja Urvastõ kihlkunna piiri pääl. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Tamula järv

**Tamula järv** vai **Tammul**' om järv Võro valla ja Võro liina nink Põlva ja Rõugõ kihlkunna piiri pääl. 

Järve vesi vaihtus ärq 0,4 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Vanakülä järv

**Vanakülä järv** vai **Kauksi järv** vai **Veskijärv** om ülessulut järv Lutsu jõõ pääl Põlva kihlkunnan Moostõ vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Jõrõssuu järv

**Jõrõssuu järv** om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Kannu külän. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Karsna järv

**Karsna järv** om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq üte kõrra aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Mõujärv

**Mõujärv** om järv Põlva kihlkunnan Veriora vallan keset mõtsa. Mõujärv olõ-iq kuigi suur ja tä tüküs kinniq kasuma. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kärnjärv

**Kärnjärv** om järv Põlva kihlkunnan Lasva vallan Pindi kandin. Tä om 26 miitret sükäv ja tuuga kuulus Eesti kümne kõgõ süvembä järve hulka.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Järveots

**Järveots** om järvekene Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Kullassaarõ järveq

**Kullassaarõ järveq** vai **Kullasaarõ järveq** ommaq järveq Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Miilva järv

**Miilva järv** [.Miilva järv] om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Miilva suu lõunõhummoguservän.  

Miilva järve keskel om üts saarõkõnõ (0,4 ha).

Miilva järve saasõ vett suukraavõst, järvest lätt välllä Toolamaa oja, miä juusk Võhandu jõkkõ. Vesi vaihtus ärq 2,1 kõrda aastagan.

Järvest lõunõ puul om RMK mõtsamajakõnõ üten tulõtegemise kotussõga.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq ahhun ja haug.

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Igäme järv

**Igäme järv** vai **Igeme järv** vai **Igimä järv** om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Räpinä järv

**Räpinä järv** om ülessulut järv Räpinä kihlkunnan Räpinäl Võhandu jõõ pääl. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Virosi järv

**Virosi järv** vai **Virostõ järv** om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq 10 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Helmjärv

**Helmjärv** om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Leevi kandin. Timäst paarsada miitret põh'a puul om Viinakuajärv ja lõunõhummogu puul Kõvvõrjärv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Katõgooria:Räpinä vald
Kamarusjärv

**Kamarusjärv** vai **Kumarusjärv** om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Meenikunno suun. Pääle timä ommaq sääl suun viil Suur Suujärv, Keskmäne Suujärv ja Pähnijärv.  

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Kõvvõrjärv (Leevi)

**Kõvvõrjärv** om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Lihtensteini kandin. Kõvõrastjärvest mõnisada miitret põh'aõdagu puul om Helmjärv. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Katõgooria:Räpinä vald
Leeväti järv

**Leeväti järv** om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan. 

Järvest nakkas pääle Väiko-Viirksu oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Võrtsjärv (Hundilaanõ)

**Võrtsjärv** [Vyrtsjärv] vai **Virtsjärv** om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Mustjärv (Nohipalo)

**Mustjärv** om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Nohipalon. Järv om Meenikunno maastigukaitsõalal. 

Järve veereq ommaq soitsõq. Vesi om väega tummõ ja paistus väega veidüq läbi (0,4–1,0 m). 

Mustajärve juusk uja, miä tulõ Meenikunno suust, nink järvest vällä juusk Rebäsmäe oja. Vesi vaihtus ärq 2,9 kõrda aastagan. 

Mustastjärvest umbõs 0,5 km põh'a puul om Valgjärv. 

## Viieläjäq ja -kasvoq
Kasvõ om õnnõ 7 lihti. Kallo om veidüq.

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Katõgooria:Räpinä vald
Palojärv (Haavapää)

**Palojärv** om järvekene Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Haavapää kandin, Võhandu jõõst paarsada miitret hummogu puul. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Pardsilomp (Lihtensteini)

**Pardsilomp** vai **Partsilomp** om lump Räpinä kihlkunnan Veriora vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Suur Suujärv

**Suur Suujärv** om järv Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan Meenikunno suun. Tä om Meenikunno suu neläst järvest kõgõ suurõmb.  

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Katõgooria:Räpinä vald
Valgjärv (Nohipalo)

**Valgjärv** om järv Räpinä kihlkunnan Veriora vallan Nohipalon. Tä om Eesti üts kõgõ läbipaistvamba viiga (kooni 10 m) järv.

Valgjärv om umbjärv.

Valgjärvest umbõs 0,5 km lõunõ puul om Mustjärv. 

## Viieläjäq ja -kasvoq
Valgjärven om haruldast luuduskaitsõalost vesilobeeliat. Kallost om päämäne ahhun, viil om haugi. 

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Katõgooria:Räpinä vald
Umbjärv

**Umbjärv** om järv Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq 5 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Jutikmäe lump

**Jutikmäe lump** om lump Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kalamajandi tiigiq

**Kalamajandi tiigiq** ommaq tiigiq Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kurujärveq

**Kurujärveq** ommaq järveq Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna järveq
Keema järv

**Keema järv** vai **Suur-Keema järv** om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om Keema järvist kõgõ suurõmb.

Järve suurus om 3,9 ha. Kõgõ süvemb kotus om 27,5 miitret, tuuga om Keema järv Eesti 10 kõgõ süvembä järve hulgan.

Keema järvest juusk läbi Treisi oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kogrõjärv (Keema)

**Kogrõjärv** vai **Keema kogrõjärv** om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. Tä om üts Keema järvist. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Lõõdla järv

**Lõõdla järv** [.Lyydla järv] vai **Lõõdva järv** om järv Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan. 

Lõõdla järvest nakkas pääle Antsla jõgi.

Vesi vaihtus ärq katõ aastaga.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Kallost om järven latikat, särge, ahunat, sudakut, haugõ ja angõrjat.

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Uhtjärv

**Uhtjärv** om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan Urvastõn. Tä om süvvüse (28 m) poolõst viies järv Eestin.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Viselä järv

**Viselä järv** vai **Viselä veskijärv** om järv Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Jõgari tiik

**Jõgari tiik** vai **Kalatiik nr. 4** om inemise tett lump Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kauksi järv

**Kauksi järv** om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Kungjärv

**Kungjärv** om järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan. 

Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Lakõssuu järv

**Lakõssuu järv** vai **Tiik nummõr katõssa** om inemise tett järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Robi tiik

**Robi tiik** vai **Matal tiik** om tiik Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan. Tä om uma nime saanuq Linda kolhoosi maaparandaja Krüüneri Robi perrä.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Tanni tiik

**Tanni tiik** om ülessulut järv Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Liinu järv

**Liinu järv** [.Liinu järv] om järv Urvastõ kihlkunnan Kanepi vallan. Tä om üts Koorastõ järvist.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Boosõ järveq

**Boosõ järveq** ommaq järveq Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan. 

Suurõ Boosõ järve suurus om 12,2 ha ja kõgõ suurõmb süvvüs 4 m.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna järveq
Ahijärv (Karstmõisa)

**Ahijärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Erästvere järv

**Erästvere järv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. Järvest nakkas pääle Ah'a jõgi.

Järve vesi vaihtus ärq 2 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Ilvesse tiik

**Ilvesse järv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Jõksi järv

**Jõksi järv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Kanepist 1,5 km põh'aõdagu puul Võro-Tarto tii veeren (õdagu puul). Tä om Piigandi-Jõksi ürgoron Otõmpää korgustigu lõunahummoguveere pääl. Jõksi järve lähkon, tõsõl puul suurttiid om Vähkjärv.

Jõksi järvest juusk läbi Võhandu jõgi. Vesi vaihtus ärq 2,6 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq latik, särg, ahhun ja haug.

## Rahvasuust
Üts Jõksi järve veeren elänü miis ollõv ütelnüq niimuudu: *"Mõtsa Juhkami, ulli ku rumalat - upma ku tapma, tõukama tõsõ järve. Järv ütesä süld sükäv - kas sääl mõni pulk vai oss, kost kinniq võtta."*

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kõvvõrjärv (Koorastõ)

**Kõvvõrjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Koorastõ küläst 1 km hummogu poolõ. Tä om üts Koorastõ järvist. 

Järve hummoguveeren om üts riba põlist (umbõs paarisaa-aastagast pedäjämõtsa ütsikide kuusiga. Põh'aveeren on tsukõluskotus ja kraav, miä lätt Mudsina järve. Järve vesi vaihtus ärq 0,3 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kogrõjärv (Mõndsi)

**Kogrõjärv** vai **Piigandi kogrõjärv** vai **Mõndsikülä järv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. 

Kogrõjärvest nakkas pääle Hilba oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Kovata järv

**Kovata järv** vai **Kuivusõalunõ järv** om inemise tett järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Linajärv (Koorastõ)

**Linajärv** vai **Kogrõjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. Tä om üts Koorastõ järvist. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Mustjärv (Heisri)

**Mustjärv** vai **Heisri Mustjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Heisri külän. Järvest nakkas pääle Mustajärve oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Palojärv (Hino)

**Palojärv** vai **Erästvere Palojärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Piigandi järv

**Piigandi järv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Piigandi külä man. Tä om Otõmpää korgustigu lõunõhummogu veere pääl Piigandi-Jõksi ürgoron. 

Piigandi järvest lätt kraav lõunõõdagu puul olõvahe Vähkjärve. Viivaihtus om väega väikene (0,3 kõrda aastagan).

## Viieläjäq ja -kasvoq
Päämädseq kalaq ommaq särg, latik, ahhun ja haug.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Suurjärv (Koorastõ)

**Suurjärv** vai **Koorastõ Suurjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Koorastõ küläst lõunan. Tä om Koorastõ järvist kõgõ suurõmb.

Suurjärve ümbre ommaq nurmõq, hainamaaq ja mõtsasaarõq. Põh'aveeren om Koorastõ park. Järve põh'ahummogunukan om mõtsaga katõt 0,2 ha suurunõ Hirvesaar.

Järve juuskvaq mitmõq ujaq. Om lättit.Vesi vaihtus ärq 3 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq
Kallo om peris mitmit lihte. Pall'o om latikat ja haugi. Viil om särge, ahunat, ruusärge, nurgu, viidikat, linaskit, kuskõ, lutsu, teibi ja rünti. Sisse om tuud  sudakut, siiga, peledit ja karpkalla.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Rängä järv

**Rängä järv** [.Rängä järv] om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Vähkjärv (Piigandi)

**Vähkjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Võro-Tarto tii veeren (tuust hummogu puul). Tõsõl puul tiid om õkvalt Jõksi järv.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Uiakatsi järv

**Uiakatsi järv** om järv Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan Koorastõ külä man, Suurjärvest 200 m lõunõõdagu puul. Tä om Koorastõ järvist kõgõ selgembä viiga.

Järve veereq ommaq lõunahummogu puul järsoq ja ruusatsõq, muial madalambaq ja mudatsõq. Järve ümbre om põh'aõdagu puul põllumaa, lõunahummogu puul mõts, muial inämbüisi soinõ niit.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Janokjärv

**Janokjärv** vai **Janotjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan. 

Järvest juusk läbi Piigastõ oja. Järve vesi vaihtus ärq 13 kõrda aastagan.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Hilba järv

**Hilba järv** vai **Hilba veskijärv** om ülessulut järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan. Järvest juusk läbi Hilba oja.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Palojärv (Ihamaru palo)

**Palojärv** om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan. Palojärv om vana Võro-Tarto suurõtii lähkün (tuust hummogu puul) Ihamarust Tarto poolõ, üleni palomõtsa seen. Tõsõl puul tiid om Väikene Palojärv.

Palojärv om hää ja tunnõt tsukõluskotus.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Osõtsuu järv

**Osõtsuu järv** om järv Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Tsähknä järv

**Tsähknä järv** vai **Tsähknä veskijärv** om ülessulut järv Piigastõ oja pääl Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq