open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Keelepesä

**Keelepesä** om latsi päävähoit vai latsiaid, kon latsiga kõnõldas kõik aig õnnõ umma väikut põlist kiilt. Nii opitas kiilt loomuligult kõiki tegemiisi man, midä päävä joosul tetäs – mäng, rõivilõpandminõ, süümine jm.

Eestin om uma keelepesä olõman võro keele kõnõlõjil, Soomõn inarisaami ja koltasaami keele kõnõlõjil, Vinnemaal kar'ala keele kõnõlõjil.

## Aolugu
Edimädseq keelepesäq luudi Vahtsõl Meremaal aastagal 1982 maoori keele pästmises inglüse keele päälesurbmisõ iist. Maoori keelepesä maoorikeeline nimi om *kōhanga reo*. Vahtsõl Meremaal lätsiq keelepesäq häste kõrda ja ommaq maoori keelele hulga väke mano andnuq. 

## Eesti
Võro keelepesä om sündünüq aastagal 2009 võrokeelitside latsõvanõmbidõ hindä iistvõtmisõst Haanimiihi nõvvokua ja Võro Instituudi abiga.

## Välislingiq
* Võrokeelidse keelepesä kodoleht
* Keelepesä Võro Instituut

katõgooria:koolitus
Oja Tõnu

**Oja Tõnu** (Tõnu Oja) (sündünüq 4. hainakuu pääväl 1958 Talliinan) om eesti näütelejä. 2003. aastagast pääle tüütäs tä Eesti Draamatiatrin.

## Välislingiq
* Kairi Prints, "Tõnu Oja 50: ma valin ülemäära", Postimees, 4. juuli 2008
* Villu Kangur, "Tõnu Oja ei tõmba endale enam jama kaela", EPL Laupäev, 28. juuni 2008 

Katõgooria:Eesti inemiseq
Katõgooria:Eesti näütelejäq
Boklundi Johan Christoffer

**Boklundi Johan Christoffer** (*Johan Christoffer Boklund*, 1817-1880) oll' Roodsi kunstnik.

## Pilte



Image:Marksmen in Merano (Johan Christoffer Boklund) - Nationalmuseum - 17942.tif|*Meranerskyttar* (1862)
Image:Johan Christoffer Boklund-Lovisa.jpg|*Lovisa* (1861)
Image:Johan Christoffer Boklund-Ung kvinna i fönster med stickning och katt.jpg|*Ung kvinna i fönster med stickning och katt*


Boklundi
Boklundi
Jaapani kiil

**Jaapani kiil** (jaapani keelen 日本語 (*nihongo*) om Jaapani ammõtlik kiil ja põhilinõ läbikäümiskiil. Üle ilma kõnõlõs taad 127 mill'onat inemist.

Jaapani keelen kirotamisõs pruugitas kombineeritült neljä esiqsugumast viit – hiina kirä perrä kujondõdut *[[kanji]]* (漢字), silpkirjo hiraganat (ひらがな) ja katakanat (カタカナ) ni mõnikõrd ka ladina kirjä. 

Jaapani keelen olõ-õi hellü *l*, mink asõmal om nii kõnnõn ku kirän inämbüisi *r* (nt *balto* olnuq jaapani keele ladina ümbrekirotusõn *baruto*).

Jaapani kiilt om mõnikõrd arvatu altai keeli hulka.

## Välislingiq
Jaapanikeeline Vikipeediä

Katõgooria:Jaapani kiil
Osasco

**Osasco** om liin Brasiilia lõunõhummogujaon São Paulo osariigin, 16 kilomiitret São Paulost põh'aõdagu poolõ. 

Katõgooria:Brasiilia liinaq
Ukrainlasõq

**Ukrainlasõq** (umakeeline nimi *ukraintsõ*) om hummoguslaavi rahvas, Ukraina põhirahvas. Ukrainlasõq kujosiq 
umaette rahvas 14.-16. aastagasaal vanavinne rahva lõunõpoolitsõst harost, kink iinkäüjis ollivaq drevljaaniq, poljaaniq, severjaaniq jms. hummoguslaavi hõimoq. 15.-19. aastagasaal kutsuti ukrainlaisi ka väikeisis vindläisis. Ukrainlaisi 
etnograafilidsõq rühmäq ommaq hutsuuliq ja boikiq (vai verhoviinlasõq), kiä elässeq Karpaadõn, lemkiq, kiä ommaq elänüq Beskiiden a täämpädses pääväs om inämbüs näist Ukrainahe ümbre asonu, ja polissjalasõq (polesjelasõq), kiä elässeq Põh'aõdagu-Ukrainah Polissjan.

## Usk
Uso poolõst ommaq ukrainlasõq suurõmbalt jaolt õigõuskliguq. Õdagupoolitsidõ ukrainlaisi hulgan om uniaatõ. 

## Ukrainlaisi arv
Ukrainlaisi om 44-45 mill'onat, noist 
* 37,5 mln. Ukrainan (77,8 % rahvastigust), 
* 4,4 mln. Vinnemaal, 
* 1,2 mln. Kanadan, 
* 960 000 USA-n,
* 375 000 Moldovan, 
* 333 000 Kasastanin, 
* 159 000 Valgõvinnen.
 
Eestin oll' 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 22 573 ukrainlast.

## Kiil
Pall'oq kunagidsõ NSVL-i alal elänüq ukrainlasõq ommaq üle lännüq vinne keelele, muuhulgan Ukrainan 27 %, Eestin 56 % ja Kasastanin 63 %. 

## Antropoloogia
Antropoloogilidsõlt kuulussõq ukrainlasõq keskõuruupa rassi. Kõgõ harilikumb om näide hulgan keskukraina tüüp, valdai tüüpi om Põh'a-Ukrainan. Vindläisiga võrrõldõn ommaq ukrainlasil tummõmbaq silmäq, tummõmbaq hiussõq, lühemb pää ja lajemb nägo. 

## Ukrainlasõq Eestin
Eestin eläväq ukrainlasõq ommaq loonuvaq uma organisats'ooni, mink nimi om Ukraina Kaasmaalaskund Eestin.

Katõgooria:Rahvaq
Katõgooria:Ukraina
Öüdsinkäümine

**Öüdsinkäümine** vai **öüts** oll' hobõsidõ ja veohärgi üüsene kar'ataminõ külä ütidsel kar'amaal. Öüdsin käüdi hariligult keväjädsel künnüaol, mõnikõrd ka pääle hainaaigo. Eestin kest' öütsikommõq talomaiõ kruntiajamisõni 19. aastagasaa tõõsõl poolõl. 

**Hallopi Piitre** (sündünüq 1872 Toodsi külän Rõugõ kihlkunnan) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: "Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 133): 

*Öüdsih käümine oll' väega tähtsä asi kah. Hobõsõq lätsi öütsi aprilli lõpu puuldõ vai mai edeotsah, ku mõtsa tull' hal'as hain. Üts miis oll' külä päält öüdsivana. Toolõ masti ega hobõsõ päält mõõt rüki, päts leibä ja kümme kopka raha. Aig oll' maikuust väiku maarjapääväniq. Väikene maarjapäiv om katsadal septembril. Ega hobõsõ jaos pidi olõma kah üts niidülump vai suuviir. Noorõq poisiq vai tütrigu olliq kõik üüse kuuh, kaiq hobõsidõ perrä. Teiq suurõ tulõ üles, sõs oll' lämmi ja [[susi|soeq]] es julguq kah sõs lähkohe tullaq. Hobõsõq jälq hoiõq tulõ ümbre.

*Äripäivildõ iks maati. Inne pesti puhmaalodsõq nuiõgaq ärq, et mud'o vast mõni hussitükk um. Üüvaht õks jäi üles. Tuul oll' tirinui käeh. Tuuga hirmut' hobõsit tulõlõ lähembähe ja sussõ kavvõmbahe. Tirinui oll' puultõõsõ arssina pikkunõ nui. Sinnäq oll' traat külge pant ja sinnäq traadi perrä sändsit asju pant, mis häste tiriseseq, ku raputat.

*Puulpäävä üüse oll' tuu mängmine. Sõs veeti vägipulka ja oll' kaalaluuri vidämine ja tsuuri lüümine. Kuq öüdsiaig oll' lõpnuq, korssiq poisiq raha kokko, tõiq viina ja peiq sõs perämäst pito.

*'Adsoni Juhan*' (sündünüq 1852 [[Morosuu-Tsäpsi]] külän [[Vahtsõliina kihlkund|Vahtsõliina kihlkunnan]]) om öütsinkäümisest kõnõlnuq niimuudu (kaeq: "Kuiss vanal Võromaal eleti", lk. 134):

*Keväjidõ tükke õks hainu puudus tulõma. Sis keväjä tõutegemisõ aigu käüti hobõstõga öüdsih. Öütsi läts' terveh külä kõrragaq. Osa miihhi magasi, osa jalq vahtõ hobõsit. Tuulaiga ütsvaheh varastõdi hobõsit, sis õs tohiq hobõsit kunagi ütsindäq jättäq. Õdagu korjuq kõik külä öüdsilisõ ütte paika kokko, kohe sis kunagi oll' kõnõld minnäq. Hobõsõq panti kammitsahe. Kammitsa olliq tuulaiga ravvast ja tabaga kinniq pandaq. Ütsvaheh tohi-s liinahki hobõsit vallalõ jättäq. Kinkõl oll' parõmb hopõn, tuu oll' kõgõ kammitsah.

''Kiä olliq käsitüümeheq, nuuq tei öüdsih tüüd kah. Mõnõl oll' võõt rattatsõõr tetäq, sis ku hummogu kodo läts', oll' tsõõr tokiga säläh. Suurõmbalt jaolt õks istuti niisama tuliveereh ja tetti nalja. Mõnõq veiq vägipulka, mõnõq jalq maadliq. Mõnikõrd, ku mehe olliq väsünüq, sis maati. Kõik külä poisi olliq kuuh, siss sääl sai jo õgasugust nalja.

Katõgooria:Tüüq
2011

**2011. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10224.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2011 Kanepin

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust

* 2011 ilmunuq raamaduq
* 2011 ilmunuq albomiq

 

Katõgooria:21. aastagasada
2011
Kaika suvõülikuul 2010 Haanin

2010. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Rõugu kihlkunna Haanimaa jaon Haani koolimaja man 13.–15. põimukuu pääväl. Et suvõülikooli pääkõrraldajas oll' Haanimiihhi nõvvokoda ja rektris nõvvokua vanõmb Hollo Agu, sis oll' taa suvõülikuul haanimiihhi hindä kiilt ja näko. Koolimaja man oll' pistü nõvvokua suur pinokoda ja koolin seen sai kaiaq Vodi Alvari ja Margna Epu näütüst kirjäpantust ja saarnõplankõ pääle maalitust Haanimaa ja haani rahva saamisluust. Haanimaast ja haani rahvast sai kuuldaq pall'odõn ettekandin. Juttu oll' nii Haanimaa luudusõst, aoluust ku keelest, pillimeistriist ku ka tõisist meistremehist, kink poolõst Haanimaa kuulsa om. 

Haanin kõnõlda-as õnnõ Haanimaast, a ka laembist ja kavvõmbist as'ost. Juttu jakku Teppo lõõdsast, savvusannast ja küläliisimajandusõst laulu ja sõna väeni ni seto soots'kaammõtist ja liivi keele saisost süäüüsitside havvatagotsidõ juttõ mano vällä. 

Üts asi, midä Haanin tähele panti, oll' tuu, et kõik taa suvõülikooli ettekandõq saiq ärq peetüs ilma eesti kiilt pruukmalda: õnnõ võro keelen, vällä arvat üts, miä seto ja üts, miä liivi keelen. 

Suvõülikoolilõ anniq uma hüä meki mano kolmõ rahva (liivi-haani-seto) maamängoq, miä peeti maaha suvõülikooliga üteh. Teno nailõ mängele saigi suvõülikoolin päält haanlaisi ja võrokõisi keele peris pall'o kuuldaq nii seto ku liivi kiilt ja laulu. 

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul

## Välislingiq
*Haani suvõülikooli kava Uman Lehen
*Haani suvõülikooli teedüs Haanimaa Uman Lehen
*Jutt Haani suvõülikooli kõrraldajidõga Uman Lehen

katõgooria:Kaika suvõülikooliq
katõgooria:2010
Ilvese Aapo

**Ilvese Aapo** (Aapo Ilves) (sündünüq 20. rehekuu pääväl 1970 Räpinän) om luulõtaja, jutukiränik, aokiränik, taidru, laulja ja pillimiis. Tä om kirotanu viil näütemänge ja laulusõnno. Tä kirotas eesti, võro ja seto keelen. Tä om kirotuisi noihõ kiilihe ümbre pandnu ka soomõ, vinne, inglüse ja s'aksa keelest.

Tä om Eesti Autoridõ Liido ja Eesti Kiränikke Liido liigõq. Aastil 1996-2009 oll' tä kaq Tarto Nuuri Autoridõ Kuundisõn. Täl om uma kirästüs Väikü Välläandja/Väike Kirjastaja, miä and vällä timä raamatit.

Aapo om tsehkendänüq joonistuisi mano tõisi ja umilõ kirotuisilõ ja ka aokirjä "Täheke" ja aolehte "Uma Leht".

Tä om ummi kirotuisi iist saanuq pall'o avvotassõ, näütüses võikilaulmiisin laulusõnno iist midä laul' Neiokõsõ ja Padari Tanel. Tä om saanuq kats kõrda kõgõ edimädse avvotaso võikilaulmisõn "Uma laul" (aastil 2008 ja 2010). 

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Kiräniguq
Katõgooria:Lauljaq
Räpinä rajuun

**Räpinä rajuun** oll' Eesti NSV valitsõmisütsüs. Tuu luudi 1950. a. 1. rehekuu pääväl, ku Eestin tetti aastasato püsünüisi maakundõ asõmõlõ rajooniq, miä olliq maakundõst vähämbäq. 

Luumisõ aigo kuuluvaq Räpinä rajuuni Räpinä allõv, Mikitämäe, Orava, Räpinä, Veriora, Miiksi ja Verska vald nink Piirissaar. Rajuun kaotõdiq ärq 17. mahlakuu pääväl 1961.

Katõgooria:Eesti NSV valitsõmisütsüseq
Põlva rajuun

**Põlva rajuun** oll' Eesti NSV valitsõmisütsüs. Tuu luudi 1950. a. 1. rehekuu pääväl, ku Eestin tetti aastasato püsünüisi maakundõ asõmõlõ rajooniq, miä olliq maakundõst vähämbäq. 

Luumisõ aigo kuuluvaq Põlva rajuuni Ahja, Kanepi, Kõllõstõ, Laheda, Mooste ja Põlva vald. 1959 lätsiq Põlva rajooni ala viil Koorastõ, Valgjärve ja Veski külänõvvokogo nink 1961 Alakülä, Leevi, Linte, Mikitämäe, Satserinna, Veriora, Võõpso ja Verska külänõvvokogo. 1990 nimitediq Põlva rajuun ümbre Põlva Maakunnas.

## Kaeq viil
*Põlva maakund

Katõgooria:Eesti NSV valitsõmisütsüseq
Nabajuun

**Nabajuun** om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, minkast naba poolõ jääväl maal tulõ ette nabaüü.

Põh'apoolinõ nabajuun om põh'alakjusõ 66°33'38" pääl ja lõunõpoolinõ nabajuun lõunõlakjusõ 66°33'38" pääl.

## Kaeq viil
*Käänüjuun

Katõgooria:Maatiidüs
Käänüjuun

**Käänüjuun** om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, mink pikkuskraat om 23,5° N (põh'akäänüjuun) vai 23,5° S (lõunõkäänüjuun). Noidõ laitujuuni pääl paistus päiv lagipäähä ütel pääväl aastagan (käänüpääväl).

## Kaeq viil
*Nabajuun
*Maavüü

Katõgooria:Maatiidüs
Donneri David

**Donneri David** (**David Donner**, 1810-1883) oll' kuulmeistre ja kultuuritegeläne Põlva kihlkunnan. 

## Elokäük
Donneri David sündü 23. joulukuu pääväl 1810 Vahtsõ-Kuustõ mõisan. Timä esä Perkune Janka oll' sääl mõisan aidamiis. Janka (Janis) oll' lätläne ja käünüq Läti koolin. Vahtsõ-Kuustõhõ sattu tä tuuperäst, et mõisnik (de Villebois) taht' niimuudu. Perkune Janka võtt' 1809 naasõs Kangro Tuuma tütre Anna Vahtsõ-Kuustõst. David oll' näide kõgõ vanõmb poig, täl olliq viil veleq Carl (1812), Reinhold (1815) ja Peter (1820). Perkune Janka kuuli 1821. a. Luutvinan, ku oll' kõgõs 44-aastaganõ. David oll' toona 11-aastaganõ. Kas sugulaisi vai mõisaherrä tahtmisõ perrä saadõtivaq poisiq Lätimaalõ, kon nääq saiq kooliharidusõ, arvada et Aluliinan (Marienburgin). 

1831. a. tulliq Perkune Janka pujaq Eestimaalõ tagasi nink Carl ja David lätsiq elämä Põlva kihlkunda. 1832 käve David leerin ja võtt' naasõs Schultzi Louisa. Tuu oll' perit Lätist Zeltini mõisast ja sündünüq 1808. 

1833 tetti Mamasõn Köstremäel tüütänüst köstrekoolist Põlva kihlkunnakuul ja Davidist sai tollõ edimäne kuulmeistre. Tä opas' sääl aastagil 1833-1863. Üteliidsi sai täst Põlva kerko edimäne hõrilamängjä. Tä lõi ka edimädse Põlva tütärlatsikooli aastagal 1857. 

Donneri David oll' tuu, kiä tull' mõttõ pääle naataq Põlva laulupita kõrraldama. Timä oll' ka edimäidsi pita kõrraldaja.

David kuuli 24. joulukuu pääväl 1883 Võnnun köstremajan, tä oll' sõs 73 aastakka vana.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunnakuul
*Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul

## Kirändüs
*Hirvlaanõ Milvi, "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega", 2005.
*Pintsaarõ Asta, "David Donneri sünnist möödub 200 aastat", "Koit", 16.12.2010.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kahkva mõisa

**Kahkva mõisa** oll' mõisa Räpinä kihlkunnan Võromaal. 1914. aastagal oll' mõisa Võrost 34 kilomiitri kaugun, Mädäjõõ veeren. 

Kahkva nimme om edimäst kõrda nimetet 1558. aastagal (*Kachtkiwa*). 1582 oll' seo (*Chochowa*) Räpinä mõisa osa. Räpinä mõisast eräldet 1738. ja 1744. aastaga vaihõl, oll' seost aost Räpinä kõrvalmõisa.

18. aastagasaa alostusõl oll' Räpina mõis Löwenwolde vahmila jago. 1741 võtt' riik Räpinä mõisa ja taa osaq ärq, a Katariina II and' nuuq 1766 Adam Friedrich von Löwenwolde latsilõ tagasi. Puulveleq Karl Magnus von Löwenwolde ja Johann Gustav von Löwenwolde jagi 22. mahlakuu pääväl 1787 valitsusõ ärq: Karl Magnus saie Miikse, Kahkva, Luke ja Ilmatsalu mõisa, Johann Gustav saie Räpinä mõisa.

Karl Magnus von Löwenwolde oll' maior. Tä kuuli 1799. aastaga lehekuun. Timä poig Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde saie Kahkva mõisa umalõ. Otto Gustav Ferdinand von Löwenwolde sündü 15. paastukuu pääväl 1783. Tä kuuli märdikuun 1812. Timäl perijit es olõq ja tä veleq kuuliq kaq ärq. Timä ja timä velli mõisaq saie noorõmb sõsar Friederike Carolina Luisa von Löwenwolde.

1826 saie Kahkva rüütlikunnamõisas. Kahkva rüütlikunnamõisal oll' kats kar'amõisa: Lepiku (*Leppiko*) ja Võika (*Woitka*).

1841 saie mõisaq Friederike poig Karl von Knorring. 1867 saie Kahkva umalõ timä poig Arthur von Knorring, kiä mass' taa iist 150 000 ruublit. Päält tedä saie Kahkva mõisaherräs G. von Knorring. 1909 oll' Kahkvan mõisnigus Woldemar von Knorring, kiä oll' viimäne umanik inne maa ümbrekõrralduisi 1919. aastagal.

Katõgooria:Mõisaq
Babez for Breakfast

**"Babez for Breakfast"** om ansambi Lordi albom, miä ilmu aastagal 2010.

## Luuq
# SCG5: It's A Boy! - 1.21
# Babez for Breakfast - 3.30
# This Is Heavy Metal - 3.01
# Rock Police - 3.58
# Discoevil - 3.49
# Call Off The Wedding - 3.31
# I Am Bigger Than You - 3.04
# ZombieRawkMachine - 3.42
# Midnite Lover - 3.21
# Give Your Life For Rock 'n' Roll - 3.54
# Nonstop Nite - 3.56
# Amen's Lament To Ra - 0.32
# Loud And Loaded - 3.15
# Granny's Gone Crazy - 3.56
# Devil's Lullaby - 3.43

## Inemiseq

* Tomi Putaansuu, Mr. Lordi
* Jussi Sydänmaa, Amen
* Samer el Nahhal, Ox
* Leena Peisa, Awa
* Sampsa Astala, Kita

Katõgooria:Lordi albomiq
Katõgooria:2010 albomiq
Uma Pido

**Uma Pido** om võrokeeline laulu- ja rahvapido, mink tradits'ooniga naati pääle 2008. aastagal (31. lehekuu pääväl) Võrol Kubija laululaval. Tõnõ pido oll' 29. lehekuu pääväl 2010 Põlvan Indsikurmu laululaval ja kolmas pido peeti 1. piimäkuu pääväl 2013 jälki Võrol. Pito omgi seeniq peet vaeldumiisi kõrd Võrol, kõrd Põlvan.

Uma pido om innekõkkõ vana Võromaa rahva pido, miä avitas meelen pitäq taakandi keele ja vana Võromaa katsa kihlkunna illo ja ummamuudu olõmist. Pidolõ oodõtas õks ka sõsarit ja velli, sõpro ja sulugaisi, naabriid ja võõriid, et ütenkuun lauldaq võro keelen ja tundaq rõõmo võrokõisi kuraasist ja ilmanägemisest. 

Pidoga käü üten ka muid tegemiisi nigu laat ja kontsõrdiq. Et pido inemiisil meelest ei läässi, kõrraldõdas pitõ vaihõl konkurssõ ja kontsõrtõ. Katõst edimädsest pidost om tett ka film katõ DVD pääl, kon ommaq pääkontsõrt ja muid pidotegemiisi. Pido ja Uma Laulu võigõlusõ laulõga om vällä annõt CD-plaat "Määne om seo maa?". 

## Pido toimumisõ aoq ja kotusõq
:I Uma Pido: 31. lehekuu pääväl 2008 Võrol, Kubija laululaval
:II Uma Pido: 29. lehekuu pääväl 2010 Põlvan Indsikurmu laululava
:III Uma Pido: 1. piimäkuu pääväl 2013 Võrol Kubija laululaval
:IV Uma Pido: 28. lehekuu pääväl 2016 Põlvan Indsikurmu laululaval
:V Uma Pido: 2.piimäkuu pääväl 2018  Võrol Kubija laululaval
:VI Uma Pido: 1. piimäkuu pääväl 2024 Põlvan Indsikurmu laululaval

## Kaeq viil
*Võro Selts VKKF

## Välislink
*Uma Pido kodoleht

Katõgooria:Võro kultuur
Katõgooria:Muusiga
Podolsk

**Podolsk** (vinne keeli *Подольск*) om tähtsä tüüstüsliin ja kultuurikeskus Vinnemaal Moskva oblastin. Tä asus Pahra jõõ veeren, Moskva keskliinast 36 km lõunõ puul. Tä om Podolski rajooni keskus ja Moskva oblasti kõgõ suurõmb liin (2017. a. 299 660 elänikku). Podolskist põh'a puul om Štšerbinka liin ja lõunõ puul Klimovka liin. 

Podolski liin om vällä kasunu Podoli küläst, miä 18. aastagasaal kuulu Danilovi kluustrõlõ. Liinaõigusõq sai tä 1781. aastagal.

Katõgooria:Vinnemaa liinaq
Elburs

**Elburs** vai **Alborz** om mägestik Iraani põh'aosan Kaspia mere lõunõveeren. Timä pikkus om 900 km ja kõgõ korgõmb mägi om Damavand (5604 m). Elbursi moodustasõq mito rööbitist lubja- ja liivakivimäki ahilat. Timä põh'apoolitsidõ mäki külgi pääl kasus lajalehelist mõtsa. Lõunõjaon pääl om kuivõmb ja sääl kasusõq puhmoq. Üle mägestigu lätt Transiraani raudtii. Sääl löüdüs naftat ja vasõmaaki. 

Talvõl satas Elbursin küländ pall'o lummõ ja tuuperäst om sääl mitmit mäesuusakeskuisi.

Katõgooria:Aasia mägestiguq
Gaseel

**Gaseel** vai **gazal** om lüüriline luulõtus hummogumaiõ kirändüsen. Gaseel sais hariligult kuun 5-12 beitist (katsikvärsist) ja perämädsen beidin om ärq nimmat autori var'onimi. Gaseel om üteriimiline, timä riimiskeem om: *aa, ba, ca, da, ...*.

Gaseele ommaq kirotanuq pärsiä müstiguq ja luultajaq Jalal al-Din Muhammad Rumi (13. aastagasada) ja Hafez (14. a.s.), asõri luulõtaja Fuzuli (16. a.s.), nink Mirza Ghalib (1797–1869) ja Muhammad Iqbal (1877–1938), kiä kirotiq gaseele pärsiä ja urdu keelen. Teno Goethe (1749–1832) mõolõ, saiq gaseeliq 19. aastagasaal S'aksamaal väega populaarsõs ja noid kirotiq pall'o nt.  Rückerti Friedrich (1788–1866) ja Plateni August (1796–1835). 

Katõgooria:Kirändüstiidüs
Iiri kiil

**Iiri kiil** (iiri *gaeilge*) om indoõuruupa kiilkunna keldi kiili gaeli rühma kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Iirimaal. Iiri kiilt ku imäkiilt kõnõlõs hinnangidõ perrä 40 000 kuni 80 000 iirlast.

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Rõipõpini

**Rõipõpini** vai **saakli** vai **saagal** (pärsiäkeelidsest sõnast شغال *shaghāl*) om pinisuku mõtsaelläi, kiä eläs Afrikan, Aasian ja Lõunõhummogu-Õuruupan. Tä süü väikeisi ja keskmädse suurusõga eläjit ja ku vaja sõs ka rõipit. Rõipõpini pikäq jalaq ja kõvõraq pinihambaq ommaq luuduq väikeisi imetäjide, tsirkõ ja ruumajidõ jahtmisõs. Nääq võivaq maaha juuskõq pikki maid ja tuu man pikkä aigu hoitaq kibõhust 16 km/h (9.9 mph). Kõgõ truksambaq ommaq rõipõpiniq õdagudsõ ja hummogudsõ ao aigo. Põh'a-Ameerikan eläväq koiotiq ommaq väega rõipõpinne muudo, mõnikõrd näid kutsutaski Ameeriga saagaliis.

Rõipõpiniq eläseq paariviisi, ega paar kaits umma maa-alla tõisi paarõ iist. Tuud tegeväq nääq umma maad ärq märken ja sissetungjit vihatsõhe takan aiõn. Noorõq rõipõpiniq eläseq vanõmbidõ maa pääl niikavva ku nääq hindäle uma maalapi löüdväq. Mõnikõrd sööväq rõipõpiniq pargin suurõmbat lõpnut eläjät, a hariligult pidäväq nääq jahti ütsindä vai paariviisi.
 
Rõipõpinne om kolm lihti: kuldrõipõpini (*Canis aureus*), musta säläga rõipõpini (*Canis mesomelas*) ja vöödiga rõipõpini (*Canis adustus*). 


Pilt:Flickr - Rainbirder - Golden Jackal.jpg|Kuldrõipõpini
Pilt:Jackal Cape cross 2009.JPG|Musta säläga rõipõpini
Pilt:Side-striped Jackal.jpg|Vöödiga rõipõpini


Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Hafez

**Hafez** vai **Šamsuddin Muhammad** vai **Hodža Hafez Širazi** (u. 1325 - 1389) oll' Iraani luulõtaja. Tä elli Širazin. Tedä peetäs kõgõ parõmbas pärsiäkeelitside lüüriliidsi luulõtuisi gaseele kirotajas. 

Suurõmbal jaol iraanlaisist ommaq koton Hafezi kokkokor'at teossõq. Timä luulõtuisi opitas päähä ja timä ütlemiisi pruugitas ku vanasõnno. Timä ello ja loomingut om pall'o uurit, kommõnteerit ja tõlgõndõt. Ütski tõõnõ kiränik olõ-iq 14. aastagasaast illatsõmpa pärsiä kirändüst mõotanuq niipall'o ku timä.

Katõgooria:Iraani luulõtajaq
Iraani kiltmaa

**Iraani kiltmaa** om kiltmaa Iin-Aasian, Iraani, Afganistani ja Pakistani alal. Timä suurus om 2,7 mill'onat km&sup2;, hummogust õdaguhe om 2500 km, põh'ast lõunahe 1500 km. Põh'aõdagun putus tä kokko Armeeniä mägismaaga, põh'ahummogun (Hindukuši kaudu) Pamiiri mägismaaga. Muial ommaq tä veeren mägestiguq (hariligult 2000-4000 miitret korgõq), miä lääväq üle madalikõs vai ommaq mere veeren. Nuuq veeremägestiguq ommaq Elburs (kõgõ korgõmb mägi sääl om Damavand, 5604 m), Kopetdag, Zagros, Makran ja Suleiman. Kiltmaa siseosan ommaq mäkiahilaq ja näide vaihhõl, 500-2000 m korgutsõl oroq, kost vesi vällä joosõ-iq ja kon om hulka soolajärvi. 

Iraani kiltmaal om väega kuiv sisemaa ilm. Hainakuun om lämmind keskmädselt 40 kraati, vahtsõaastakuun külmä kooni 30 kraati. Siseosan satas 50-100 mm aastagan. 

Iraani kiltmaal ommaq päämädselt puulkõrbõq ja kõrbõq. Kõgõ suurõmbaq kõrbõq ommaq Dašte Kavir, Dašte Lut ja Dašti Margo. Jõki om veidüq: Helmand, Safidrud, Harirud jt. Maiõ pääl, midä noidõ viiga nessütedäs, kasutõdas tsitruisi, datlipalmõ, puuvillapuhmõ, maisi ja muud. 

Zagrosõ ja Elbursi veeren löüdüs maa sisen naftat.  

Katõgooria:Aasia mägismaaq
Saadi

**Saadi** (**Muslih ad-Din Abu Muhammad Abdullah ibn Mušrif ad-Din** (1184-1283/1291) oll' Iraani luulõtaja. Tä rännäs' inämb ku 20 aastakka Lähkol-Hummogumaal. Aastagast 1257 elli sünnüliinan Širazin. Tä kirot' pall'o sufismist mõotuisi saanut luulõt, opõtliku filosoofilidsõ poeemi "Viläaid" (vai "Bustan" ja "Saadi-name", 1257) nink suurõmbalt jaolt proosan kirja pantu, sufismi eetikat tõlgõndava "Roosiaia" (1258, tunnõt ka nime all "Gulistan"; eesti keelen ilmunuq 1974). Hää keele ja väärt siso peräst peetäs tuud iraani kirändüse ütes välläpaistvambas teossõs. Õuruupa kiilihe panti "Roosiaida" ümbre joba 17. aastagasaal.

Katõgooria:Iraani luulõtajaq
Zagros

**Zagros** om mägestik Iraani kiltmaa lõunõõdagujaon. Timä pikkus om umbõs 1600 km, lakjus 200-300 km. Kõgõ korgõmb mägi om Zardkuh (4548 m). Zagrosõ moodustasõq 15-20 rööbitist mäkiahilat, miä juuskvaq põh'aõdagust lõunõhummoguhe. Mäeq ommaq päämädselt lubjakivist ja jõõq (Karun jt.) ommaq näide sisse uuratanuq hulka põikikuristikkõ ja kanjonnõ. Zagrosõn om suuri (läbimõõt kooni 20 km) soolakuplit. 

Ilmastu om kuiv ja lähistroopilinõ. Suurõmbalt jaolt om sääl mägikõrbõ. Orõn om järvi ja oaasõ, kon kasusõq datlipalmiq, tsitrosõq ja viinapuuq. Lõunõõdagujaon, kon satas inämb, kasus igihal'as võso ja hõrrõ mõts (tamm, vaher, akaatsia). Korgõmban ommaq mäginiidüq ja väikoq ijäkeeleq. 

Zagrosõst lõunõõdagu puul löüdüs pall'o naftat. 

Zagrosõn ommaq Bamou rahvuspark (suurus 474,4 km&sup2;, luud 1962) ja Arjani rahvuspark (657,6 km&sup2; luud 1972).

Katõgooria:Aasia mägestiguq
Umar Hajjam

**Umar Hajjam**, täüsnimega **Gijasuddin Abu'l-Fath Umar ibn Ibrahim al-Hajjami an-Nišaburi** (1048-1131), oll' pärsiä-tadžiki opõtlanõ ja luulõtaja. Tä tüüt' Buhhaaran, Samarkandin ja Mervin. 

Umar Hajjam juhat' Nišaburi tähetorni ehitämist ja 1079. aastaga Iraani kallendrereformi. Tä kirot' teossit matõmaatigast, tähetiidüsest ja filosoofiast nink tälle olliq umatsõq araabia aristotelismi põhimõttõq. 

Timä luulõn tulõ vällä timä ilmakaemisõ pessimistlikkus ja vain islami hariligu usooppusõ vasta.

Katõgooria:Pärsiä luulõtajaq
Vihmakõnõ

**"Vihmakõnõ"** om Kalkuni Mari tõnõ albom, kon om 4 võrokeelist ja 6 eestikeelist laulu nink 1 pillilugu. S'oo albomi om Mari pühendänüq ummilõ vanavanõmbilõ. 

Albom ilmu 2010. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om plaadifirma Õunaviks. 2011. a. 18. lehekuu pääväl ilmu Jaapanin taasama albomi spets'aalsõlt Aasia turu jaos toodõt vers'uun (muuhulgan ommaq nt. kõik laulusõnaq pantuq jaapani kiilde). Aasia vers'ooni and' vällä plaadifirma  Nature Bliss. 

## Lauluq

#"Loomine" (Kalkuni Mari/rahvalaul Jõhvist, Alliksaarõ Artur)
#"Hommikuvalge" (Kalkuni Mari, Kalkuni Mari)
#"Vihmakõsõlõ" (Kalkuni Mari, Trummi Riina)
#"Undsõn ilman" (Kalkuni Mari/rahvalaul, Kalla Urmas/rahvalaul)
#"Maalapsekas" (Kalkuni Mari, sõnno autor tiidmäldä)
#"Riinukese valss" (Kalkuni Mari)
#"Tuulõ käen" (Kalkuni Mari, Kolga Raimond)
#"Kevadel metsas" (Kalkuni Mari, Heibergi Marie)
#"Koduvana pühendus" (Kalkuni Mari, Janssoni Tove/Raukasõ Elo)
#"Vilu öö" (Kalkuni Mari, Sanga August)
#"Tulõq, tulõq rassõ uni" (Kalkuni Mari, Kalkuni Andreas)

## Inemiseq

*Kalkuni Mari - laul, klavvõr, kitra, 7-kiilne kannõl, 12-kiilne kannõl, akordion, isoliirtoro, meloodiga, trüküpressi tsõõr
*Normani Triin - klavvõr, laul
*Kadalipu Tanel - kontrabass
*Kreintaali Karoliina - viiol

Katõgooria:Kalkuni Mari albomiq
Katõgooria:Albomiq, kon seen võro kiilt
Katõgooria:2010 albomiq
Kikas

**Kikas** om kodotsirk. Tä om esäne tsirk, kana paarilinõ. 

Kikka helü om "kikerikii" ja tuu helü tegemist kutsutas kirgmises.

Kikka perrä om nime saanuq lill, midä kutsutas kikkakaadsos vai kikkapökses, kikkamari ja kikkasiin.

## Ütlemiisi
* *Rikas ku [[Riia]] kikas.* (Üle Võromaa) 
* *Kikas kirg, kana kaak, pini hauk päälekauba.* (Karula)
* *Rüük nigu kikas sitahunniku otsan.* (Urvastõ)

## Mõistatuisi kikka kotsilõ
* *Kuningas tulõ tarrõ, lihaliud pää pääl?* (Kikas ja kikka hari. Setomaa, 1934.)
* *Miis lätt tarõ pääle, lihaliud pää pääl?* (Kikas lätt orsilõ. Rõugõ kihlkund, 1896.)
* *Miis mäe otsan, lihatükk pää pääl?* (Kikas. Rõugõ kihlkund, 1894.)

## Kaeq viil
* Kana

## Lätteq


Katõgooria:Kodotsirguq
Katõgooria:Tsirguq
Lviv

**Lviv** om liin Õdagu-Ukrainan. Tedä peetäs täämbädse päävä Ukraina ütes tähtsämbäs kultuurikeskusõs. Aoluulinõ liinasüä ummi vanno majjo ja munakiviuulitsidõga om üle elänüq Tõõsõ ilmasõa ja nõvvokogo ao. Lvivin om pall'o tüüstüsettevõttit ja korgõmpi kuulõ, noidõ hulgan Lvivi Ülikuul ja Lvivi Polüteknikum. Sääl om ka mitmit maailmaklassist kultuuriinstituts'uunõ, niguq näütüses filharmooniaorkestri ja Lvivi Oopõri- ja Balletititatri. Lvivi vanaliin om UNESCO maailmaperändi nimekirän. 2006. a. tähüstediq Lvivin liina 750. juubõlit. 

Liina põh'and' 1256. a. Galiitsia-Volõõnia vürst Daniil Romanovitš ja tä pand' liinalõ nime uma puja Levi (võro keelen 'lõvi') perrä. 1349 vallut' Lvivi Poola, midä valits' toona Kazimierz III Suur. Lviv kuulu Poola ala 1349-1569, Poola-Leedu riigi ala 1569–1772, Austria ala 1772–1918 ja Tõõsõ Poola Vabariigi ala 1918–1939. Ku läts' vallalõ Tõõnõ ilmasõda, annõktiirsõ Nõvvokogo Liit Lvivi ja maaq tuu ümbre. 1939–1941 olliq nuuq maaq Ukraina NSV osa. 1941. a. hainakuust 1944. a. hainakuuni okupiirsõq Lvivi s'akslasõq. 1944 vallut' Lvivi jälq Nõvvokogo Liit ja Jalta konverentsi tulõmusõl arvati tä jälq osas Ukraina NSV-st. 

Täämbädsel pääväl om Lvivi liin Lvivi oblasti keskus ja tä om üts tuu oblasti rajoonõst. 

## Kultuur

### Matõmaatiga

Lvivin oll' Šoti kohvik, kon 1930.-ndil ja 1940.-ndide alostusõn saiq kokko Poola matõmaatiguq Lwowi Matõmaatigakoolist ja istiq sääl pääle lõunaht matõmaatiliidsi probleeme arotadõn. Noidõ hulgan olliq funktsionaalanalüüsi luuja Banachi Stefan, Steinhausi Hugo, Borsuki Karol, Kuratowski Kazimierz, Kaci Mark, Ulami Stanislaw ja tõõsõq kuulsusõq. S'oo ilma aigo om kohviku nimi *Desertni Bar* ja timä aadrõss om Tarass Sevtšenko Prospekt (inne sõta oll' tuu poolaperäne nimi *ulica Akademicka*). 

## Kuulsambaq inemiseq

* Antonõtši Bohdan-Ihor, luulõtaja
* Asadi Muhammad, kiränik
* Axi Emanuel, pianist
* Banachi Stefan, matõmaatik
* Bašmeti Juri, viiolimängjä
* Beljavski Aleksandr, malõtaja
* Boimi Mihail Pjotr, usomiis, kartograaf, tõlk, diplomaat, filosuuf, keelemiis, bioluug
* Buberi Solomon, pankur, kiränik, filosuuf
* Flecki Ludwik
* Franko Ivan, kiränik, filosuuf
* Fredro Aleksander, luulõtaja, näütekiränik
* Fuchsi Leo, näütelejä
* Goldhaberi Maurice, füüsik
* Herberti Zbigniew, kiränik
* Ivasjuki Volodõmõr, viiesepp
* Kolessa Filaret, etnograaf, viiesepp
* Konopnicka Maria, luulõtaja, kiränik
* Korotovitši Bohodar, viiolimängjä
* Krušelnõtska Solomija, oopõrilaulja
* Kurbasõ Les, näütelejä
* Lemi Stanislaw, kiränik
* Ljudkevitši Stanislav, viiesepp
* Misese Ludwig, majandustiidläne
* Misese Richard, matõmaatik
* Mozarti Franz Xavier, viiesepp
* Muni Paul, näütelejä
* Mõšuha Oleksander, oopõrilaulja
* Radeki Karl, poliitik
* Rothi Joseph, kiränik
* Ruslana, poplaulja
* Sacher-Masochi Leopold, kiränik
* Šaškevitši Markijan, kiränik
* Skorõki Mõroslav, viiesepp
* Staffi Leopold, luulõtaja
* Stefanõki Vasõl, kiränik
* Ulami Adam, aoluulanõ
* Ulami Stanislaw, matõmaatik
* Vogeli Deborah, kiränik
* Zapolska Gabriela, näütekiränik, näütelejä

Katõgooria:Ukraina liinaq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2011. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2011. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne tõnõ aastagakäük.

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:2010 raamaduq
Ma pühäpääväpõllõ mõsi

**"Ma pühäpääväpõllõ mõsi"** om Häniläse kirotõt võrokeeline luulõtuisiraamat. Sääl om luulõtuisi aastagist 1989, 2005-2009. Raamat om ilmunuq 2010. aastagal ja timä om vällä andnuq Võro Instituut Võrovara raamatidõ rian. 

Raamadu lõpon om Allasõ Tiia märgotus Häniläse luulõtuisi kotsilõ ja lühko ülekaehus Häniläse elokäügist.

## Teedüs

Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq
Katõgooria:Häniläse raamaduq
Katõgooria:2010 raamaduq
Katõgooria:Luulõtuisi kogoq
Võrovara

**Võrovara** om võrokeeline raamatidõsari. Sääl ommaq ilmunuq Kangro Bernardi näütemäng "Susi" (võro kiilde pandnuq Kauksi Ülle), Bulgakovi Mihhaili jutt "Saadanajant" (võro kiilde pandnuq Jüvä Sullõv) ja Häniläse luulõkogo "Ma pühäpääväpõllõ mõsi".

katõgooria:Võro kirändüs
Katõgooria:Raamatidõ riaq
Paat

"**Paat**" om Kauksi Ülle 1998. a. ilmunu romaan. Tuu om ülepää üts edimäidsi võrokeelitsit romaanõ.

## Teedüs

Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq
Katõgooria:Kauksi Ülle raamaduq
Katõgooria:1998 raamaduq
Katõgooria:Romaaniq
Põimaja kuu all

"**Põimaja kuu all**" om Holdsi Leila edimäne luulõtuisi kogo, miä om ilmunuq 2005. aastagal. Raamadu mano käü lasõrtsõõr, kon om pääl 9 laulu, minkast suurõmbat jako võtt iist Leila esiq, lauldaq avitasõq viil Kuninga Jana, Kuuste Elo, Kõmmusõ Helen, Kärneri Ülle ja Põdersalu Kadi. 

## Teedüs

Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq
Katõgooria:Holdsi Leila raamaduq
Katõgooria:2005 raamaduq
Katõgooria:Luulõtuisi kogoq
Gauguini Paul

**Gauguini Eugène Henri Paul** (Eugène Henri Paul Gauguin) (1848-1903) oll' Prantsusmaa kunstnik. 

## Pilte


Image:Paul Gauguin - Parau Api. Gibt's was Neues, 1892.jpg|*Parau Api* (1892)
Image:I raro te Oviri - Gauguin.JPG|*I Raro te Oviri* (1891)
Image:Paul Gauguin - Mata Mua (In Olden Times) - Google Art Project.jpg|*Mata Mua * (1892)


Friant
Friant
Prantsusõ Polüneesiä

**Prantsusõ Polüneesiä** om maa Okõaanian, tä om Prantsusmaa meretagonõ territoorium. Prantsusõ Polüneesiä pääliin om Papeete.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania maaq
Suurõ' pilvõ'

**"Suurõ' pilvõ'"** om albom, kon Roose Celia, Kanni Tuule, Jürjendali Robert ja Urbi Arvo laulvaq-mängväq umasäetüisi rahvalaulõ ja rahvamuusikidõ tettüisi lukõ. Albom om ilmunuq 2010. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om ncb. Plaadi laulõst üts ("Siili silmä'") om perit Hargla kihlkunnast Võromaalt. 

## Lauluq

#"Suurõ' pilvõ'" (Roose, Kann, Jürjendal: improvisats'uun)
#"Ristikogudus" (Nõo kihlkund)
#"Riiga ristma (Telu tegemine)" (Paistu kihlkund)
#"Õdagulaul" (Hiiumaa)
#"Kandlelugu" (Ambla kihlkund)
#"Kose polska" (Jürjendali Robert)
#"Marss Anna Mariale" (Kivibergi Ando)
#"Silli silmä'" (Hargla kihlkund)
#"Päävä veeretämine" (Helme kihlkund)

## Inemiseq

*Roose Celia - laul, lõõts, toropill, norra vile
*Kanni Tuule - laul, kandlõ', parmupill
*Jürjendali Robert - kitra, ektara, live-elektrooniga
*Urbi Arvo - trummi', helüsäädmine

Katõgooria:Albomiq, kon seen võro kiilt
Katõgooria:2010 albomiq
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X

**"Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X"** om lõunõeesti keskusõ aastagaraamadu ütsäs välläannõq, miä käü 2009. ja 2010. aastaga kotsilõ. Tä om vällä annõt 2011. aastagal Tarton. Toimõndajaq ommaq Jüvä Triin ja Jüvä Sullõv. Umbõs poolõq jutuq ommaq lõunõeesti keelen ja poolõq eesti keelen.

Aastagaraamadu kaejatsiq üten lõunõeesti keskusõ 10 tegotsõmisaastaga täüssaamisõgaq olliq 18. radokuu pääväl 2011 lõunõeesti keskusõn Tarton. 

Aastagaraamadu algusõh või löüdäq ülekaehtuisi lõunõeesti uurmiisist viimädse 10 aastaga seeh mitmõ ala päält. Säält edesi om kimbukõnõ keskusõ seminääre ettekandidõ perrä tettüisi kirätöid ja 2009.-2010. aastagal jututarõh kõnõldut. Lõpon om juttu tuust, miä 10 aastaga joosul keskusõn tett om. 

Kirotajis ommaq: Hao Paul, Valgu Heiki, Johansoni Kristiina, Tvauri Andres, Pajusalu Karl, Allasõ Tiia, Riitsaarõ Evar, Läänelaiu Alar, Niinemetsa Eve, Pärsiku Liisi, Hõrna Aare, Sarvõ Õiõ, Kalla Urmas, Liivago Imre, Rangøy Øyvind, Halliku-Konnula Airi, Laande Alli, Tammiste Riin, Raudoja Ahto ja Jüvä Triin.

## Teedüs

Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq
Katõgooria:2011 raamaduq
Ameeriga Samoa

**Ameeriga Samoa** om umavalitsuslinõ ala Okõaanian, midä haldasõq Ameeriga Ütisriigiq. Ameeriga Samoa pääliin om Pago Pago.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania maaq
Cooki saarõq

**Cooki saarõq** om saaristu Okõaanian, midä valitsõs Vahtsõnõ Meremaa. Cooki saari pääliin om Avarua.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania maaq
Niue

**Niue** om saar Okõaanian. Tä om autonuumnõ Vahtsõ Meremaaga assotsiirünü ala. Niue pääliin om Alofi.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania maaq
Norfolki saar

**Norfolk** om saar Okõaanian Vaiksõn suurõnmeren, miä kuulus Austraalia valitsõmisõ ala. Norfolki pääliin om Kingston.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania riigiq
Katõgooria:Okõaania maaq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2010. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2010. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne edimäne aastagakäük.

## Sisukõrd

## Teedüs

Katõgooria:2009 raamaduq
Lindora laat

**Lindora laat** om laat, midä om sügüside peet Lindoran joba üle saa aastaga. Tuud peetäs 
simunapääväl, 28. rehekuu pääväl, ütskõik määntse nädälipäävä pääle tuu ka juhtus. Sinnäq tulõ kokko rahvast nii Võro- ku Setomaalt, muialt eestist ja piiri takastki. Lindora laat om ummamuudu tuu poolõst, et tä kõrraldus piaaigo esihindäst ja tälle olõ-iq vaja reklaami tetäq. Laaduplats om Võro-Obinitsa ja Vahtsõliina-Lepässaarõ tii ristin mõtsa veeren.

## Aoluust

Olõ-iq teedäq, ku kavva om Lindoran laatu peet. Edimäst kõrda om tuud laatu kirän nimmat 1893. a. Toona peeti laatu Lindora kõrdsi man. 1914. aastagani oll' laadupäiv 20. rehekuu päiv, 1921-1926 ja 1930 peeti tedä 3. rehekuu pääväl, 1927-1929 oll' laat 28. rehekuu pääväl ja 1931. aastagast omgi 
tuu kuupäiv paika jäänüq.

Alostusõn kaubõldi laadul õnnõ kodoeläjidega, kõgõ inämb lambidõga ja tuust omgi rahva 
sekkä lännüq "lambalaadu" nimi. Ildampa tulliq mano muuq kaubaq, umatettüq as'aq, käsitüü ja 
aiakraam, saiaq võisõ ka paigapäälist kangõmpa kraami. Tõnõkõrd ollõv laadu pääl eski tsirkust 
näüdät (kahruq, ahviq jm.). 

1980. aastagidõ keskpaigan tekkü tunnõq, et laadukommõq nakkas ärq häädümä, a 1990. aastagist 
om laat jälq vahtsõ huu sisse saanuq. Müüjit om pall'o ja ostjit viil inämp. Umatettü vai -kasutõduq kraami müüjilõ andas parõmpaq müügiplatsiq ja välämaa- vai vabrikukraami müüjäq piät tõõsõl puul tiid 
olõma. Ega kõrd om ka kultuuriprogramm.

## Lindora laat kirändüsen ja muusikan

Lindora laadust ommaq kirotanuq mitmõq võro kirämiheq ja -naasõq. Rahmani Jan om laadust 
kirotanuq pall'o luulõtuisi (kaeq nt. "Lindora laaduh", Võro-Seto tähtraamat 2010). Juttõ ommaq kirotanuq Otsa Hannes ("Esäga Lindora laaduh", Võro-Seto tähtraamat 1996) ja Puhalaisõ Mikk ("Lindora laadal iks juhtus", Võro-Seto tähtraamat 2006). Kauksi Ülle luulõtusõ "Lindora 1997" (kaeq Võro-Seto tähtraamat 2010) perrä om tett laul, minka või löüdäq Lõkõridõ albomi "Süä kisk" päält.

## Kirändüs
*Ruusmaa Arthur, "Lindora laadu aoluust", Võro-Seto tähtraamat 2010.

Katõgooria:Võromaa
Katõgooria:Laaduq
Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat III

**"Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat III"** om lõunõeesti keskusõ aastagaraamadu kolmas välläannõq, miä käü 2003. aastaga kotsilõ. Tä om vällä annõt 2004. aastagal Tarton. Toimõndajaq ommaq Koksi Helen ja Fastrõ Mariko. Umbõs poolõq jutuq ommaq lõunõeesti keelen ja poolõq eesti keelen.

Aastagaraamadu edimädsen jaon ommaq artikliq, miä ommaq kirotõt lõunõeesti keskusõ keväjädse konverendsi "Lõuna-Eesti eri vaatepunktidest" ettekandidõ põh'al. Edesi tulõvaq jutuq andmõbaasõst, midä tutvustõdiq sügüsedsel seminäril "Lõuna-Eesti andmebaasid". Lõpon om juttu tuust, midä kõnõldi 2003. aastagal keskusõ jututarõn ja midä tuu aastaga joosul keskusõn tetti. 

Kirotajis ommaq: Hao Paul, Saarõ Evar, Fastrõ Mariko, Kauksi Ülle, Kärneri Ülle, Grichini Kadi, Lindströmi Liina, Jüvä Sullõv, Simmermanni Edakai, Remmeli Mari-Ann, Valgu Heiki, Harju Ülle, Karro Silvia, Jaaksoo Asta ja Kärneri Siim. 

## Teedüs

Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq
Katõgooria:2004 raamaduq
2004

**2004.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10217.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2004 Vahtsõn-Roosan

### Eestin
* 1. lehekuu päiv – Eesti sai Õuruupa Liido liikmõs.

### Muial ilman
* 3. vahtsõaastakuu päiv – NASA marsikulgur maandu Marsi pääle.

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 21. vahtsõaastakuu päiv – Ingrid Alexandra, Norra printsess

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 15. vahtsõaastakuu päiv – Mustingu Villu, muusigamiis
* 16. vahtsõaastakuu päiv – Kirberi Koit, muusigaoppaja, orkestrijuht ja viiemeistri
* 27. mahlakuu päiv – Sarvõ Vaike, rahvamuusiga-uurja
* 25. süküskuu päiv – Ootsingu Vello, edimäne Räpinä liinapää
* 5. rehekuu päiv – Pähkla Rein, farmakoluug
* 17. rehekuu päiv – Kumari Aino, tsirgutiidläne

### Eesti inemiseq
* 17. lehekuu päiv – Grapsi Gunnar, muusik

### Muu ilma inemiseq
* 5. piimäkuu päiv – Reagani Ronald, USA filminäütelejä ja poliitik

## Egäsugust

* 2004 ilmunuq raamaduq
* 2004 ilmunuq albomiq

 

Katõgooria:21. aastagasada
2004
Tokelau

**Tokelau** om Vahtsõ Meremaa territoorium Vaiksõn suurõnmeren, miä sais kuun kolmõst atollist. Tokelau pääliin om Nukunonu.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania maaq
Riike pääliino nimekiri

**Riike pääliino nimekiri** lugõ üles hindäperi riike pääliinaq.

__NOTOC__  A B C D F G H I J K L M N O P Q R S Z T U V W Y  

## A
Abu Dhabi - Abuja - Accra - Ad-Dawḩah - Addis Abeba - Al-Kuwayt - Al-Manāmah - Alžiir - ‘Ammān - Amsterdam - Andorra la Vella - Ankara - Antananarivo - Apia - Ar-Riyād - Asmara - Asunción - Aşgabat - Ateena 

## B
Bagdad - Bakuu - Bamako - Bandar Seri Begawan - Bangkok - Bangui - Banjul - Basseterre - Beirut - Belgrad - Belmopan - Berliin - Bern - Bissau - Biškek - Bogotá - Brasília - Brazzaville - Bratislava - Bridgetown - Brüssel - Budapest - Buenos Aires - Bujumbura - Bukarest

## C
Canberra - Caracas - Castries - Chişinău - Conakry - Cotonou 

## D
Dakar - Damaskus - Dhaka - Dili - Djibouti - Dodoma - Dublin - Dušanbe

## F
Freetown 

## G
Gaborone - Georgetown - Guatemala

## H
Hanoi - Harare - Hartum - Helsingi - Honiara

## I
Islamabad 

## J
Jakarta - Jerevan 

## K
Kabul - Kairo - Kampala - Katmandu - Kigali - Kiiova - Kingston - Kingstown - Kinshasa - Kopenhaagen - Kuala Lumpur

## L
La Habana - La Paz - Libreville - Lilongwe - Lima - Lissabon - Ljubljana - Lobamba - Lomé - London - Luanda - Lusaka - Luxembourg 

## M
Madrid - Malabo - Malé - Managua - Manila - Maputo - Maseru - Masqaţ - Mbabane - Melekeok - México - Minsk - Monaco - Monrovia - Montevideo - Moroni - Moskva - Muqdisho

## N
Nairobi - Nassau - Naypyidaw - N'Djamena - New Delhi - Niamey - Nikosia - Nouakchott - Nuku‘alofa - Nur-Sultan

## O
Oslo - Ottawa - Ouagadougou 

## P
Palikir - Panamá - Paramaribo - Pariis - Peking - Phnom Penh - Podgorica - Port Louis - Port Moresby - Port of Spain - Port Vila - Port-au-Prince - Porto-Novo - Praha - Praia - Pretoria - Priština - P'yŏngyang

## Q
Quito 

## R
Rabat - Reykjavík - Riia - Rooma - Roseau 

## S
Saint George's - Saint John's - San José - San Marino - San Salvador - Şan‘ā' - Santiago - Santo Domingo - São Tomé - Sarajevo - Seoul - Singapur - Sri Jayewardenepura Kotte - Skopje - Sofia - Stockholm - Sucre - Suva

## Z
Zagreb 

## T
Taibei - Talliin - Tarawa South - Tegucigalpa - Teheran - Tel Aviv - Thbilisi - Thimphu - Tirana - Tōkyō - Toshkent - Tripoli - Tunis

## U
Ulaanbaatar - Uliga / Majuro 

## V
Vaduz - Vaiaku / Funafuti - Valletta - Varssavi - Viangchan - Victoria - Viin - Vilnius

## W
Washington - Wellington - Windhoek 

## Y
Yamoussoukro - Yaoundé - Yareni ringkond 

## Kaeq viil
* Maailma maaq

Riike pääliino nimekiri
Katõgooria:Nimekiräq
Concepción

**Concepción** on mitmõ liina nimi. Noist kõgõ suurõmb om Concepcióni liin Tsiilin. Concepción om ka hispaania naasõnimi.

Liino ja valitsõmisütsüisi nimeq:
* Ameerikan:
** Ameeriga Ütisriigen
*** Concepcíon (California)
*** Nuestra Senora de la Purisima Concepcion de Acuna (Texas)
** Argentiinan:
*** Concepción del Uruguay
*** Concepción de la Sierra
*** Concepción (Corrientes)
*** Concepción del Bermejo
*** Concepción de Buena Esperanza
*** Concepción (Tucumán)
** Boliivian:
*** Concepción (Santa Cruz)
** Guatemalan:
*** Concepción Chiquirichapa
*** Concepción Huista
*** Concepción Las Minas
*** Concepción Tutuapa
*** Concepción (Sololá)
** Kolumbian:
*** Concepción (Antioquia)
*** Concepción (Santander) 
** Mehhikon:
*** Concepción (Campeche)
*** Concepción (Tabasco)
** Paraguain:
*** Concepción (Paraguay)
** Peruun:
*** Concepcióni provints
*** Concepcióni rajuun (Junín)
*** Concepción (Junín)
*** Concepcióni rajuun (Ayacucho)
*** Concepción (Ayacucho)
** Tsiilin:
*** Concepción (Tsiili)
** Venetsueelas:
*** Concepción (Zulia) 

* Okõaanian:
** Filipiinel
*** Concepcion (Iloilo)
*** Concepcion (Misamis Occidental)
*** Concepcion (Romblon)
*** Concepcion (Tarlac)

## Muu
La Concepcióni-nimelidseq paigaq ommaq 
* La Concepción (Mehhigo), Mehhikon
* La Concepción (Nicaragua), Nikaraaguan
* La Concepción (Panama), Panaman
* La Concepción (Peruu), Peruun 
* La Concepción (Venezuela) Venetsueelan.

Boliivian om olõman Concepcióni järv.
2003

**2003.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10216.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2003 Urvastõn

### Eestin
* Tull' vällä Skype.

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* Thunbergi Greta

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 11. radokuu päiv – Mägi-Schultzi Malle, pianist, laulja, viiesepp ja maalikunstnik

### Eesti inemiseq
* 17. hainakuu päiv – Zapi Valtri, baltis'aksa peritollo vällämõtlõja

### Muu ilma inemiseq
* Hepburni Katharine

## Egäsugust

* 2003 ilmunuq raamaduq
* 2003 ilmunuq albomiq

Katõgooria:21. aastagasada
2003
2002

**2002.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10215.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2002 Miss'on

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 13. mahlakuu päiv – Heina Karl Jakob, jalgpallimängjä

### Eesti inemiseq
* Alika
* Sildaru Kelly

### Muu ilma inemiseq
* ... 

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 31. vahtsõaastakuu päiv – Lepä Lembit, kunstnik
* 11. radokuu päiv – Ivaski Voldemar, harrastusnäütelejä ja -lavastaja
* 8. mahlakuu päiv – Antoni Richard, sporditegeläne
* 22. süküskuu päiv – Keldri Hans, kultuuritegeläne
* 15. joulukuu päiv – Kaldmäe Endel, aia- ja pargiarhitekt

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* Lindgreni Astrid, Roodsi latsikiränik

## Egäsugust

* 2002 ilmunuq raamaduq
* 2002 ilmunuq albomiq

 

Katõgooria:21. aastagasada
2002
2001

**2001.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10214.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2001 Pikänkannun

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* 15. vahtsõaastakuu päiv – luudi Vikipeediä
* 11. süküskuu päävä terrorirünnäguq

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* Lehtsalu Markus, seto juuriga laulja ni laulukirotaja

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* Eilishi Billie

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* Alandi-Vernigu Erika, näütekiränik, luulõtaja, proosakiränik ni tekstiilikunstnik
* Plaki Paul, elektroteknigatiidläne

### Eesti inemiseq
* Masingu Viktor

### Muu ilma inemiseq
* Adamsi Douglas

## Egäsugust

* 2001 ilmunuq raamaduq
* 2001 ilmunuq albomiq

 

Katõgooria:21. aastagasada
2001
Concepción (Tsiili)

**Concepción** om liin Tsiili keskosan, tä om Bío-Bío piirkunna ja Concepcióni provintsi keskus.

2011. aastagal elli sääl umbõs 340 000 inemist.

## Pildiq


File:Arco de Medicina UdeC.jpg|
File:Moderno Edificio en Concepción.jpg|
File:Desembocadura del Biobío.jpg|
File:Ex Catedral de Concepción.jpg|
File:Biobus01.jpg|
File:Hotel El Araucano.JPG|
File:Plaza de Armas Concepción.jpg|


## Välislink
*  Concepcióni ammõtlinõ kodoleht

Katõgooria:Tsiili liinaq
1995

**1995.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10208.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 1995 Lüllemäel
* 14. urbõkuu pääväl luud Eesti Vabariigi Valitsusõ puult Võro Instituut, võro keele ja kultuuri edendämises mõtõld riigiasotus

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 11. vahtsõaastakuu päiv – Kuslapuu Kaisa, muusik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* Lipa Dua

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 27. joulukuu päiv – Ivaski Albert, oppaja, kirä- ja kalamiis.

### Eesti inemiseq
* Viidingu Juhan

### Muu ilma inemiseq
* Durrelli Gerald

## Egäsugust

* 1995 ilmunuq raamaduq
* 1995 ilmunuq albomiq

Katõgooria:20. aastagasada
1995
1989

**1989.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10202.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 6.–9. põimukuu – kõgõ edimäne võrokõisi Kaika suvõülikuul

### Eestin
* 23. põimukuu päiv – Balti kett

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 13. joulukuu päiv – Swifti Taylor, Ameeriga Ütisriike laulja ja laulukirotaja

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 30. mahlakuu päiv – Liimetsa Heino, Eesti edimäne kasvatustiidläsest akateemik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust

* 1989 ilmunuq raamaduq
* 1989 ilmunuq albomiq

Katõgooria:20. aastagasada
1989