open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaaramägi

**Kaaramägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kaaramägi Karula kihlkunnan Haabsaarõ kandin
*Kaaramägi Karula kihlkunnan Mändiku kandin
*Kaaramägi Põlva kihlkunnan Tagakülä kandin
Kadajamägi

**Kadajamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kadajamägi Karula kihlkunnan Jaugamõisa kandin
*Kadajamägi Karula kihlkunnan Kärnä kandin
*Kadajamägi Karula kihlkunnan Mähkli kandin
*Kadajamägi Räpinä kihlkunnan Tammistu kandin
*Kadajamägi Vahtsõliina kihlkunnan Nõnova kandin
*Kadajamägi Vahtsõliina kihlkunnan Oro kandin
Kadastmägi

**Kadastmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kadastmägi Karula kihlkunnan Andsi kandin
*Kadastmägi Karula kihlkunnan Härmä kandin
*Kadastmägi Vahtsõliina kihlkunnan Tilga kandin
Kahrumägi

**Kahrumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kahrumägi Karula kihlkunnan Kolski kandin
*Kahrumägi Karula kihlkunnan Suurõsõõru kandin
*Kahrumägi Vahtsõliina kihlkunnan Hinsa kandin
Kakumägi

**Kakumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kakumägi Rõugõ kihlkunnan Kolereinu kandin
*Kakumägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
Kakõlusmägi

**Kakõlusmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kakõlusmägi Karula kihlkunnan Pards'a kandin
*Kakõlusmägi Karula kihlkunnan Tätä kandin
Kalmõmägi

**Kalmõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kalmõmägi Rõugõ kihlkunnan Ortumäe kandin
*Kalmõmägi Rõugõ kihlkunnan Palli kandin
*Kalmõmägi Rõugõ kihlkunnan Pillardi kandin
*Kalmõmägi Rõugõ kihlkunnan Põru kandin
*Kalmõmägi Urvastõ kihlkunnan Villaliina kandin
*Kalmõmägi Vahtsõliina kihlkunnan Viitka-Pulli kandin
Kalmõtumägi

**Kalmõtumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kalmõtumägi Räpinä kihlkunnan Parapalo kandin
*Kalmõtumägi Urvastõ kihlkunnan Udsali kandin
*Kalmõtumägi Vahtsõliina kihlkunnan Kaamnitsa kandin
Kalmõtõmägi

**Kalmõtõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kalmõtõmägi Hargla kihlkunnan Koikkülä kandin
*Kalmõtõmägi Urvastõ kihlkunnan Haava kandin
*Kalmõtõmägi Urvastõ kihlkunnan Hargi kandin
*Kalmõtõmägi Vahtsõliina kihlkunnan Kiviora kandin
*Kalmõtõmägi Vahtsõliina kihlkunnan Siksälä kandin
Kanarigumägi

**Kanarigumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kanarigumägi Kanepi kihlkunnan Mäekülä kandin
*Kanarigumägi Vahtsõliina kihlkunnan Indra kandin
Kanarikumägi

**Kanarikumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kanarikumägi Karula kihlkunnan Haavistu kandin
*Kanarikumägi Karula kihlkunnan Tiganiku kandin
*Kanarikumägi Räpinä kihlkunnan Lepiku kandin
Kandsimägi

**Kandsimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kandsimägi Kanepi kihlkunnan Tilleoro veeren
*Kandsimägi Põlva kihlkunnan Kiräpääl 
*Kandsimägi Urvastõ kihlkunnan Keema kandin
Kanepmägi

**Kanepmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kanepmägi Urvastõ kihlkunnan Hindriku kandin
*Kanepmägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
Kalmõtmägi

**Kalmõtmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kalmõtmägi Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ kandin
*Kalmõtmägi Urvastõ kihlkunnan Osola kandin
*Kalmõtmägi Vahtsõliina kihlkunnan Karadsimäe kandin
Kalmõtu

**Kalmõtu** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kalmõtu Karula kihlkunnan Pormeistri kandin
*Kalmõtu Urvastõ kihlkunnan Haava kandin
Kannu mägi

**Kannu mägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kannu mägi Hargla kihlkunnan Savijärve kandin
*Kannu mägi Kanepi kihlkunnan Kaagri kandin
Kar'amägi

**Kar'amägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kar'amägi Kanepi kihlkunnan Tebäne kandin
*Kar'amägi Karula kihlkunnan Küüdre kandin
*Kar'amägi Põlva kihlkunnan Alakülä kandin
*Kar'amägi Rõugõ kihlkunnan Kerikutsi kandin
*Kar'amägi Rõugõ kihlkunnan Kilomani kandin
*Kar'amägi Vahtsõliina kihlkunnan Tilga kandin
Kassimägi

**Kassimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kassimägi Karula kihlkunnan Tsili kandin
*Kassimägi Rõugõ kihlkunnan Hurda kandin
*Kassimägi Rõugõ kihlkunnan Kirbu kandin
*Kassimägi Rõugõ kihlkunnan Ruusmäe kandin
*Kassimägi Urvastõ kihlkunnan Kraavi kandin
*Kassimägi Urvastõ kihlkunnan Majala kandin
*Kassimägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
Kasvandumägi

**Kasvandumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kasvandumägi Põlva kihlkunnan Eostõ kandin
*Kasvandumägi Rõugõ kihlkunnan Sossi kandin
*Kasvandumägi Vahtsõliina kihlkunnan Viitka kandin
Keldremägi

**Keldremägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Keldremägi Hargla kihlkunnan Koikkülä kandin
*Keldremägi Hargla kihlkunnan Tämbläse kandin
*Keldremägi Kanepi kihlkunnan Kitsõ kandin
*Keldremägi Kanepi kihlkunnan Kärgula kandin
*Keldremägi Karula kihlkunnan Tsira kandin
*Keldremägi Karula kihlkunnan Tätä kandin
*Keldremägi Põlva kihlkunnan Kiumamõisa kandin
*Keldremägi Põlva kihlkunnan Eostõ kandin
*Keldremägi Räpinä kihlkunnan Hundilaanõ kandin
*Keldremägi Räpinä kihlkunnan Oodsipalo kandin
*Keldremägi Räpinä kihlkunnan Vilustõ kandin
*Keldremägi Urvastõ kihlkunnan Keema kandin
*Keldremägi Urvastõ kihlkunnan Kerikukülä kandin
*Keldremägi Urvastõ kihlkunnan Koigu kandin
*Keldremägi Urvastõ kihlkunnan Säre kandin
*Keldremägi Urvastõ kihlkunnan Tinu kandin
Keldrimägi

**Keldrimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Keldrimägi Kanepi kihlkunnan Hüssi kandin
*Keldrimägi Kanepi kihlkunnan Kaagri kandin
*Keldrimägi Rõugõ kihlkunnan Kellämäe kandin
Kerigumägi

**Kerigumägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kerigumägi Rõugõ kihlkunnan Sarisõ kandin
*Kerigumägi Rõugõ kihlkunnan Sormuli kandin
*Kerigumägi Vahtsõliina kihlkunnan Kerigumäe kandin
*Kerigumägi Vahtsõliina kihlkunnan Küläoro kandin
*Kerigumägi Vahtsõliina kihlkunnan Vaarkali kandin
Kerikmägi

**Kerikmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kerikmägi Räpinä kihlkunnan Kikka kandin
*Kerikmägi Urvastõ kihlkunnan Jänesse kandin
Kerkomägi

**Kerkomägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kerkomägi Põlva kihlkunnan Kähri kandin
*Kerkomägi Põlva kihlkunnan Vanakülä kandin
*Kerkomägi Räpinä kihlkunnan Kikka kandin
*Kerkomägi Räpinä kihlkunnan Suurõ-Viirksu kandin
Kikkakunt

**Kikkakunt** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kikkakunt Põlva kihlkunnan Kähri kandin
*Kikkakunt Põlva kihlkunnan Lutsu kandin
Kivestmägi

**Kivestmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kivestmägi Rõugõ kihlkunnan Kaloga kandin
*Kivestmägi Rõugõ kihlkunnan Palanumäe kandin
*Kivestmägi Rõugõ kihlkunnan Plaksi kandin
*Kivestmägi Rõugõ kihlkunnan Resto kandin
Kivestümägi

**Kivestümägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kivestümägi Karula kihlkunnan Patuperä kandin
*Kivestümägi Rõugõ kihlkunnan Hannustõ kandin
*Kivestümägi Rõugõ kihlkunnan Kuklasõ kandin
*Kivestümägi Vahtsõliina kihlkunnan Tuuka kandin
*Kivestümägi Vahtsõliina kihlkunnan Tõlva kandin
Kivimägi

**Kivimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kivimägi Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ kandin
*Kivimägi Rõugõ kihlkunnan Ala-Suhka kandin
*Kivimägi Rõugõ kihlkunnan Pressi kandin
*Kivimägi Rõugõ kihlkunnan Tsutsu kandin
*Kivimägi Räpinä kihlkunnan Kirmsi kandin
*Kivimägi Räpinä kihlkunnan Võukülä kandin
*Kivimägi Vahtsõliina kihlkunnan Tabina kandin
Kikkamägi

**Kikkamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kikkamägi Hargla kihlkunnan Aheru kandin
*Kikkamägi Karula kihlkunnan Kaika kandin
*Kikkamägi Rõugõ kihlkunnan Lihtensteini kandin
*Kikkamägi Rõugõ kihlkunnan Paganamaal 
*Kikkamägi Räpinä kihlkunnan Varõstõ kandin
*Kikkamägi Urvastõ kihlkunnan Keema kandin
Kitsõmägi

**Kitsõmägi** om mitmõ mäe nimi:
*Kitsõmägi Kanepi kihlkunnan Kaagri kandin
*Kitsõmägi Karula kihlkunnan Pormeistri kandin
*Kitsõmägi Otõmpää kihlkunnan Sirvaste kandin
*Kitsõmägi Põlva kihlkunnan Kolmiku kandin
*Kitsõmägi Rõugõ kihlkunnan Käpämäe kandin
Kiviniidü mägi

**Kiviniidü mägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kiviniidü mägi Põlva kihlkunnan Tros'a kandin
*Kiviniidü mägi Urvastõ kihlkunnan Hannustõ kandin
Koobamägi

**Koobamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Koobamägi Karula kihlkunnan Lüllemäe kandin
*Koobamägi Karula kihlkunnan Mõisamäe kandin
*Koobamägi Põlva kihlkunnan Puusepä kandin
*Koobamägi Põlva kihlkunnan Tännässilmä kandin
*Koobamägi Rõugõ kihlkunnan Kuklasõ kandin
*Koobamägi Rõugõ kihlkunnan Mõksi kandin
*Koobamägi Räpinä kihlkunnan Siilamõtsa kandin
*Koobamägi Räpinä kihlkunnan Varõstõ kandin
*Koobamägi Urvastõ kihlkunnan Truuta kandin
*Koobamägi Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo kandin
*Koobamägi Vahtsõliina kihlkunnan Julga kandin
*Koobamägi Vahtsõliina kihlkunnan Kapõra kandin
*Koobamägi Vahtsõliina kihlkunnan Luhtõ kandin
*Koobamägi Vahtsõliina kihlkunnan Sakudi kandin
Mäe-Puspuri Mäenurm

**Mäe-Puspuri Mäenurm** om Vahtsõliina kihlkunna kõgõ korgõmb mägi. Taa om merepinnast 242 miitre korgunõ lakõ ja küländ laugõ mägi Puspuri külän Mäe-Puspuri talo maa pääl. Mäe otsan om lakõ nurm, miä küünüs kooniq Rõugõ kihlkunna piirini mäest mõnisada miitret õdagu puul.

Mäe-Puspuri Mäenurm om tuulinõ kotus, kost om selge ilmaga kavvõndahe nätäq. Innemb, ku ümbretsõõri olliq maaq lakõmbaq, oll' Mäenurmõlt nätäq esiki Võro-Vahtsõliina suurtii, kohe om mäelt pia 15 km maad. Rahva siän kõnõldas, et Petseri palamisõ aigo kand' tuul Mäenurmõlõ palanuisi viiriga paprit. 

## Kaeq viil
*Vahtsõliina kihlkunna mäeq

## Kirändüs
*Rahmani Jan, "Kihlkundõ korõmbidõ mäki pääl", Uma Leht nr. 171, 30.12.2008. 

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna mäeq
Kunnimägi

**Kunnimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kunnimägi Põlva kihlkunnan Rosma kandin
*Kunnimägi Põlva kihlkunnan Tännässilmä kandin
*Kunnimägi Põlva kihlkunnan Vanakülä kandin
*Kunnimägi Rõugõ kihlkunnan Ansdumäe kandin
*Kunnimägi Rõugõ kihlkunnan Kilomani kandin
*Kunnimägi Rõugõ kihlkunnan Kotka kandin
*Kunnimägi Rõugõ kihlkunnan Külmä kandin
*Kunnimägi Rõugõ kihlkunnan Nogu kandin
*Kunnimägi Rõugõ kihlkunnan Tummõlka kandin
*Kunnimägi Rõugõ kihlkunnan Verijärve kandin
*Kunnimägi Räpinä kihlkunnan Vilustõ kandin
*Kunnimägi Vahtsõliina kihlkunnan Hindi kandin
*Kunnimägi Vahtsõliina kihlkunnan Karadsimäe kandin
*Kunnimägi Vahtsõliina kihlkunnan Rammuka kandin
*Kunnimägi Vahtsõliina kihlkunnan Sapi kandin
*Kunnimägi Vahtsõliina kihlkunnan Savihoovi kandin
Kuugõmägi

**Kuuugõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kuuugõmägi Põlva kihlkunnan Härmä kandin
*Kuuugõmägi Põlva kihlkunnan Kivikülä kandin
*Kuuugõmägi Põlva kihlkunnan Miiastõ kandin
*Kuuugõmägi Põlva kihlkunnan S'aknaloho kandin
*Kuuugõmägi Põlva kihlkunnan Vanakülä kandin
Kuupõmägi

**Kuupõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kuupõmägi Hargla kihlkunnan Peräkonnu kandin
*Kuupõmägi Kanepi kihlkunnan Kolovere kandin
*Kuupõmägi Kanepi kihlkunnan Piigastõ kandin
*Kuupõmägi Kanepi kihlkunnan Püssümäe kandin
*Kuupõmägi Kanepi kihlkunnan Valgjärve kandin
*Kuupõmägi Karula kihlkunnan Apja kandin
*Kuupõmägi Karula kihlkunnan Arukülä kandin
*Kuupõmägi Karula kihlkunnan Pormeistri kandin
*Kuupõmägi Põlva kihlkunnan Kolmiku kandin
*Kuupõmägi Põlva kihlkunnan Mäni kandin
*Kuupõmägi Põlva kihlkunnan Puuri kandin
*Kuupõmägi Põlva kihlkunnan S'aknaloho kandin
*Kuupõmägi Põlva kihlkunnan Ts'olgo kandin
*Kuupõmägi Rõugõ kihlkunnan Juba kandin
*Kuupõmägi Rõugõ kihlkunnan Kirbu kandin
*Kuupõmägi Rõugõ kihlkunnan Muduri kandin
*Kuupõmägi Räpinä kihlkunnan Kahkva kandin
*Kuupõmägi Räpinä kihlkunnan Kirmsi kandin
*Kuupõmägi Räpinä kihlkunnan Kirmsi kandin
*Kuupõmägi Räpinä kihlkunnan Suuhara kandin
*Kuupõmägi Räpinä kihlkunnan Tõrduperä kandin
*Kuupõmägi Räpinä kihlkunnan Vinso kandin
*Kuupõmägi Räpinä kihlkunnan Väiko-Viirksu kandin
*Kuupõmägi Räpinä kihlkunnan Väiko-Viirksu kandin
*Kuupõmägi Urvastõ kihlkunnan Haava kandin
*Kuupõmägi Urvastõ kihlkunnan Haava kandin
*Kuupõmägi Urvastõ kihlkunnan Liiva kandin
*Kuupõmägi Urvastõ kihlkunnan Lõksi kandin
*Kuupõmägi Vahtsõliina kihlkunnan Kaagu kandin
Kährimägi

**Kährimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Kährimägi Hargla kihlkunnan Lepä kandin
*Kährimägi Kanepi kihlkunnan Alakülä kandin
*Kährimägi Karula kihlkunnan Haavistu kandin
*Kährimägi Karula kihlkunnan Karula kandin
*Kährimägi Karula kihlkunnan Mõisamäe kandin
*Kährimägi Karula kihlkunnan Puusmõtsa kandin
*Kährimägi Põlva kihlkunnan Haigri kandin
*Kährimägi Põlva kihlkunnan Laanõ kandin
*Kährimägi Põlva kihlkunnan Vanakülä kandin
*Kährimägi Urvastõ kihlkunnan Antsla kandin
*Kährimägi Urvastõ kihlkunnan Koigu kandin
*Kährimägi Urvastõ kihlkunnan Lakovitsa kandin
*Kährimägi Urvastõ kihlkunnan Restu-Madisõ kandin
*Kährimägi Urvastõ kihlkunnan Selli kandin
*Kährimägi Vahtsõliina kihlkunnan Kaamnitsa kandin
*Kährimägi Vahtsõliina kihlkunnan Soe kandin
Leerimägi

**Leerimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Leerimägi Kanepi kihlkunnan Möldre kandin
*Leerimägi Kanepi kihlkunnan Tiksi kandin
*Leerimägi Põlva kihlkunnan Kauksi kandin
*Leerimägi Põlva kihlkunnan Mamastõ-mõtsan
Liinamägi

**Liinamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Liinamägi Karula kihlkunnan Mändiku kandin
*Liinamägi Karula kihlkunnan Rebäse kandin
*Liinamägi Karula kihlkunnan Saarjärve kandin
*Liinamägi Karula kihlkunnan Ähijärve kandin
*Liinamägi Põlva kihlkunnan Kõrista kandin
*Liinamägi Põlva kihlkunnan Lutsu kandin
*Liinamägi Põlva kihlkunnan Rosmal 
*Liinamägi Rõugõ kihlkunnan Hannustõ kandin
*Liinamägi Rõugõ kihlkunnan Horoski kandin
*Liinamägi Rõugõ kihlkunnan Kaloga kandin
*Liinamägi Rõugõ kihlkunnan Kolodsi kandin
*Liinamägi Rõugõ kihlkunnan Liinamäe kandin
*Liinamägi Rõugõ kihlkunnan Sika kandin
*Liinamägi Rõugõ kihlkunnan Tindi kandin
*Liinamägi Rõugõ kihlkunnan Tsolli kandin
*Liinamägi Räpinä kihlkunnan Kurõkülä kandin
*Liinamägi Räpinä kihlkunnan Varõstõ kandin
*Liinamägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
*Liinamägi Urvastõ kihlkunnan Viselä kandin
*Liinamägi Vahtsõliina kihlkunnan Luhtõ kandin
Moorimägi

**Moorimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Moorimägi Kanepi kihlkunnan Prantsusmaa kandin
*Moorimägi Põlva kihlkunnan Alakülä kandin
*Moorimägi Põlva kihlkunnan Himmastõ kandin
*Moorimägi Põlva kihlkunnan Trohvõ kandin
Mustimägi

**Mustimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Mustimägi Põlva kihlkunnan Koiolakülä kandin
*Mustimägi Põlva kihlkunnan Mõtstõ kandin
*Mustimägi Rõugõ kihlkunnan Söödü kandin
*Mustimägi Vahtsõliina kihlkunnan Tsiistri kandin
Munamägi

**Munamägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Munamägi Kanepi kihlkunnan Heisri kandin
*Munamägi Kanepi kihlkunnan Mustimõisa kandin
*Munamägi Kanepi kihlkunnan Veskimõisa kandin
*Munamägi Karula kihlkunnan Kaika kandin
*Munamägi Karula kihlkunnan Kikati kandin
*Munamägi Karula kihlkunnan Saarjärve kandin
*Munamägi Põlva kihlkunnan Kitsõruusuu kandin
*Munamägi Põlva kihlkunnan Kivikülä kandin
*Munamägi Põlva kihlkunnan Meemaskülä kandin
*Munamägi Põlva kihlkunnan Vanakülä kandin
*Munamägi Põlva kihlkunnan Viira kandin
*Munamägi Rõugõ kihlkunnan Haani kandin
*Munamägi Rõugõ kihlkunnan Kruuda kandin
*Munamägi Räpinä kihlkunnan Süvähavva kandin
*Munamägi Räpinä kihlkunnan Varõstõ kandin
*Munamägi Urvastõ kihlkunnan Keema kandin
*Munamägi Urvastõ kihlkunnan Majala kandin
*Munamägi Urvastõ kihlkunnan Säre kandin
Pihlõmägi

**Pihlõmägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Pihlõmägi Karula kihlkunnan Küüdre kandin
*Pihlõmägi Karula kihlkunnan Pormeistri kandin
*Pihlõmägi Põlva kihlkunnan Kiisa kandin
*Pihlõmägi Põlva kihlkunnan Kähri kandin
*Pihlõmägi Urvastõ kihlkunnan Kerikukülä kandin
*Pihlõmägi Urvastõ kihlkunnan Kerikukülä kandin
Rebäsmägi

**Rebäsmägi** om mitmõ mäe nimi:
*Rebäsmägi Otõmpää kihlkunnan Kiistu kandin
*Rebäsmägi Põlva kihlkunnan Laanõ kandin
*Rebäsmägi Põlva kihlkunnan Uibumõisa kandin
*Rebäsmägi Põlva kihlkunnan Viiraperä kandin
Rebästmägi

**Rebästmägi** om mitmõ mäe nimi:
*Rebästmägi Põlva kihlkunnan Lutsu kandin
*Rebästmägi Põlva kihlkunnan Tõrvhavva kandin
Rebästemägi

**Rebästemägi** om mitmõ mäe nimi:
*Rebästemägi Kanepi kihlkunnan Hilba kandin
*Rebästemägi Kanepi kihlkunnan Karsti kandin
*Rebästemägi Kanepi kihlkunnan Loko kandin
*Rebästemägi Otõmpää kihlkunnan Kiistu kandin
*Rebästemägi Põlva kihlkunnan Peri kandin
*Rebästemägi Põlva kihlkunnan Ridali kandin
*Rebästemägi Rõugõ kihlkunnan Soodi kandin
*Rebästemägi Urvastõ kihlkunnan Selli kandin
Rebäsemägi

**Rebäsemägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Rebäsemägi Hargla kihlkunnan Konnuvere kandin
*Rebäsemägi Karula kihlkunnan Haavistu (Antsla) kandin
*Rebäsemägi Põlva kihlkunnan Kähri kandin
*Rebäsemägi Rõugõ kihlkunnan Haani kandin
*Rebäsemägi Rõugõ kihlkunnan Paidra kandin
*Rebäsemägi Rõugõ kihlkunnan Tsiamäe kandin
*Rebäsemägi Urvastõ kihlkunnan Reidle kandin

## Kaeq viil

*Rebäse mägi Rõugõ kihlkunnan Kuklasõ kandin
Soemägi

**Soemägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Soemägi Karula kihlkunnan Andsi kandin
*Soemägi Põlva kihlkunnan Kivikülä kandin
*Soemägi Põlva kihlkunnan Viira kandin
*Soemägi Rõugõ kihlkunnan Soekõrdsi kandin
*Soemägi Räpinä kihlkunnan Kikka kandin
*Soemägi Räpinä kihlkunnan Raadama kandin
*Soemägi Urvastõ kihlkunnan Hansi kandin
*Soemägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
*Soemägi Urvastõ kihlkunnan Säre kandin
*Soemägi Vahtsõliina kihlkunnan Joora kandin
Trepimägi

**Trepimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Trepimägi Põlva kihlkunnan Kiumamõisa kandin
*Trepimägi Põlva kihlkunnan Tille kandin
*Trepimägi Rõugõ kihlkunnan Kähri kandin
Puspuri

**Puspuri** om külä Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Haani valda. 

Puspuri om Vahtsõliina kihlkunna üts kõgõ õdagupoolitsõmpi külli ja sääl om ka kihlkunna kõgõ korgõmb kotus - Mäe-Puspuri Mäenurm.

Kihlkunna perrä om Puspurilt kerikuhe ja matusaida käüt Vahtsõliina, a kuuli ja puuti ni muiõ as'atoimõnduisiga rohkõmb Rõugõ kihlkunna ala jääväle Haanimaalõ, Plaanilõ.

Keeletiidläne Keema Hella om Puspuril üles võtnuq hulga sääl elänü Vahtsõliina kihlkunna üte parõmba keelejuhi Otsa Pauli juttõ, midä või löüdäq ka Keema Hella ja Käsi Inge raamatust *Võru murde tekstid* (Tallinn, Eesti Keele Instituut 2002, Eesti murded VI).

## Kaeq viil

*Vahtsõliina kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Savikukont

**Savikukont** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Savikukont Põlva kihlkunnan Adistõ kandin
*Savikukont Põlva kihlkunnan Hatiku kandin
Jõgi

**Jõgi** om luuduslinõ viikogo, kon vesi juusk. Jõõvesi juusk jõõsängün tõsõ jõõ, järve vai mere poolõ. 

Jõgi või pääle naata järvest, lättest vai suust. Paika, kon jõgi juusk merde, järve vai tõistõ jõkkõ, kutsutas jõõ suus. 

Jõgi om suurõmb ku uja. 

Jõõ korgusvaih näütäs tuud, mito miitret om jõõ läteq korgõmban ku suu. Jõõ sadaminõ näütäs mito miitret jõgi satas pikkusõkilomiitre kotsilõ.

## Mõistatuisi jõõ vai uja kotsilõ
**Kivver-kõvver, kos sa läät? - Pöet pää, mis sa tahat?* (Oja, niit. Karula kihlkund, 1887/9.)
**Kos sa läät, kõvõragõnõ? - Mis sa tahat, nahkapal'ast?* (Oja juusk. Vahtsõliina kihlkund, 1902.)
**Pikk kõvvõr, koes sa läät? - Lühike lõigat, mis sa taht?* (Jõgi. Urvastõ vai Karula kihlkund, 1892.)
**Kivver-kõvver, kos sa läät? - Pöet pää, mis sa tahat?* (Oja, niit. Karula kihlkund, 1887/9.)
**Kõvver-kõvver, kos sa läät? - Pall'aspää, mis sa tahat?* (Jõgi juusk järve. Rõugõ kihlkund, inne 1907.)
**Koes läät, vingõr-vangõr? - Lakuq perst, pöet pää!?* (Oja, perveq küsüseq oja käest, et kohes läät, a niidet pervile vastas oja sõs. Setomaa, 1935.)
**Kõvõri-kõvõri, kos sa lähät? - Nühkäpal'as, mis sa tahat, ma lää uma imä mano?* (Uja suurõ jõõga kokko juhtumisõl. Kanepi kihlkund, 1888.)
**Kõvvõr-kõvvõr, kos sa lähät? - Nühkädi pal'as, mis sa tahat, ma lähä Liplapardi mõisa?* (Jõgi. Urvastõ kihlkund, 1922.)

## Kaeq viil

* Võromaa jõõq

## Lätteq


Katõgooria:Viikogoq
Järv

**Järv** om saisja viiga viikogo, miä olõ-iq osa ütestki merest. 

Järve vesi om harilikult makõ, mõnõ järve vesi om sõski soolanõ kah. 

## Kaeq viil
* Võromaa järveq

Katõgooria:Viikogoq
Viikogo

**Viikogo** om vii kogo luudusõn Maa vai mõnõ tõsõ hod'otähe pinna pääl, vai mõnikõrd ka all. 

Viikogo või ollaq sooladsõ (meri, mõnõq järveq) vai makõ (jõgi, järv jt.) viiga. 

Vesi või viikogon juuskõq (nt. jõgi, uja) vai paigal ollaq (nt. järv, lump). 

Viikogoq võivaq ollaq luuduslidsõq (mereq, järveq, jõõq) vai inemise tettüq (kraaviq, kanaliq, viihoitlaq, mõnõq järveq vai lumbiq).

Maa-ala, kost viikogo uma vii saa, om valgala.

Katõgooria:Viikogoq
Amazonas

**Amazonas** om jõgi Lõunõ-Ameerikan. Tä om maailma kõgõ viirikkamb jõgi, timän om inämb vett ku tõisin kümnen suurõmban jõõn kokko, miä suurdõmerde juuskvaq. Amazonas om kõgõ suurõmba valgalaga jõgi maailman nink timän juusk üts viiesosa maailma kõiki jõki viist. Üle Amazonasõ lää-i üttegi silda. Tuu om nii ütest külest tuuperäst, et tä nii lõpmada suur om - suur jago jõõst om nii lag'a, et sinnäq saaki-i miiqaigsõ teknikaga silda ehitäq - ja tõsõst külest tuuperäst, et suurõmbalt jaolt juusk tä troopilidsõn vihmamõtsan, kon om veidüq teid ja viil veidemb liino. 
  
Kuigi Amazonasõ jõgi om pall'odõ näütäjide poolõst kõgõ suurõmb maailman, om sõski kokko lepüt, et pikkusõ poolõst om tä tõnõ pääle Niilust. Mõnõq maatiidläseq (innekõkkõ Brasiiliast ja Peruust) sõski vaiõlõsõq toolõ vasta.

Katõgooria:Brasiilia jõõq
Katõgooria:Colombia jõõq
Katõgooria:Ekvadori jõõq
Katõgooria:Peruu jõõq
Mississippi jõgi

**Mississippi** om jõgi Põh'a-Ameerikan. Tä om 3770 km pikk ja tuuga pikkusõ poolõst tõnõ jõgi Ameeriga Ütisriigen. Ameeriga Ütisriike kõgõ pikemb jõgi om Mississippi harojõgi Missouri, miä om 4090 km pikk.

Mississippi nakkas pääle Itasca järvest Minnesota osariigin nink juusk Mehhiko lahtõ.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike jõõq
Jõõ läteq

**Jõõ läteq** om kotus, kost jõgi pääle nakkas. Jõõ lättes või ollaq läteq, suu, järv vai viihoitla, liustik vms.

## Kaeq ka
* Jõõ suu

Katõgooria:Maatiidüs
Harojõgi

Määntsegi jõõ **harojõgi** vai **haro** om jõgi, miä sinnäq jõkkõ juusk. Tõisil viikokõl harojõki ei olõq. 

Hääpoolidsõq harojõõq juuskvaq jõkkõ lätte puult kaiõn häält puult, kur'apoolidsõq harojõõq kur'alt puult.

Katõgooria:Maatiidüs
Läteq

**Läteq** om kotus, kon põh'avesi maa sisest vällä tulõ, kas sõs maa pääle vai mõnõ viikogo põhja. 

Mõnõst lättest tulõ kõikaig vett, mõni kuios vaihõpääl ärq. Lättest või pääle naata uja vai jõgi.

Katõgooria:Maatiidüs
Viki

**Viki** (vai wiki) om kogo umavaihõl linkega köüdetüid võrgolehti, midä saa egäl aol kaiaq ja esiq toimõndaq. Saat toimõndaq esiki seod artiklit, midä parhilla loet. Tuu jaos tulõ õnnõ klõpsadaq nuppi "Toimõndaq"! 

Termin viki või tähüstäq ka viki-lehe luumisõs pruugitavat tarkvarra vai viki-moodorit. Edimädse vikitarkvara WikiWikiWeb-i luumist alost' Cunninghami Ward 1994. aastagal ni edimädse vikilehe tekk' tä vallalõ ta 25. urbõkuu pääväl 1995. 

Sõna *wiki wiki* om peri havai keelest ni tähendäs 'kipõ'. 

Vikipeediä om viki, mink sisus om entsüklopeediä vai tuu ülesehitämine.

## Välislingiq

* Milles vikit vaia om? (*inglüse keelen*)
* wikimatrix.org - Esiqsugutsidõ viki tarkvarro ülekaehus üten võrrõlusvõimaluisiga (*inglüse keelen*)

Katõgooria:Internet
2009

**2009. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10222.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 24. vahtsõaastakuu päiv – Hargla kihlkunnan Kuudsi külän Mõnistõ rahvamajan oll' lõõdsamihe Lindmetsa Elmari 100. sünnüaastagapääväle pühendet lõõtspillikontsert ja tandsuõtak.
* 7. hainakuu päiv – Võrol Võro Instituudin käve külän Soomõ president Haloneni Tarja.
* 18. hainakuu päiv – Kanepin peeti tõõnõ raamadupäiv.
* 25. hainakuu päiv – Põlvan ja Himmastõn tähüstedi Hurda Jakobi 170. sünnüaastapäivä. 
* 1. põimukuu päiv – Setomaal Luhamaa külän Määsi mäe pääl oll' XVI Seto Kuningriigi päiv. 
* 7. põimukuu päiv – Vahtsõliina kihlkunnan Oravil naas' pääle kolmõpääväne Kaika suvõülikuul. 

### Eestin
* 12. urbõkuu päiv – Ilmu Kihnu Kultuuri Instituudi vällä annõt kihnukeeline aabits (aabets).
* 14. mahlakuu päiv – Tartomaal Võnnu ja Tarto-Maarja kihlkunna piiri pääl Tarto-Räpinä tii veeren tetti pidolidsõlt vallalõ kats kihlkunnasilti. Tuuga naas pääle üle-Eestiline kihlkunnapiire ärtähüstämine Eesti Rahva Muusõumi iistvidämisel.
* 22. hainakuu päiv – Raplan peeti Masingu Uku 100. sünnüaastagapääväle pühendet Rapla kihlkunnapäivä.
* 12. põimukuu päiv – Talliinan mänge Eesti jalgpallimiiskund edimäst kõrda aoluun Brasiiliaga ja kaot' 0:1.

### Muial ilman
* 20. vahtsõaastakuu päiv – Ameeriga Ütisriigen sai 44. presidendis Obama Barack.  

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* Beekmani Vladimir

### Muu ilma inemiseq
* 25. piimäkuu päiv – Jacksoni Michael, ameeriga laulja

## Egäsugust

* 2009 ilmunuq raamaduq
* 2009 ilmunuq albomiq

Katõgooria:21. aastagasada
2009
Suur järvistü

**Suur järvistü** om viie suurõ järve kogo Ameeriga Ütisriike ja Kanada piiri pääl. Säält juusk Saint Lawrence'i jõgi Atlandi suurdõmerde. 

Suurdõ järvistühe kuulussõq:
* Ülembjärv,
* Erie järv,
* Huroni järv,
* Michigani järv,
* Ontario järv.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
Katõgooria:Kanada järveq
Ontario järv

**Ontario järv** om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest. Järve perrä om nime saanuq Ontario provints Kanadan nink timä veeren om Toronto liin.

Katõgooria:Kanada järveq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
Huroni järv

**Huroni järv** om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest. 

Katõgooria:Kanada järveq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
Michigani järv

**Michigani järv** om järv Põh'a-Ameerikan. Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest nink ainugõnõ noist, miä om tävveniste Ameeriga Ütisriigen. 

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike järveq
Baikali järv

**Baikali järv** (vinne keeli: о́зеро Байка́л, burjaadi keeli: Байгал нуур) om järv Lõuna-Tsiberin Vinnemaal, Irkutski oblasti (põh'aõdagu puul) ja Burjaadi vabariigi (lõunahummogu puul) vaihõl, Irkutski liina lähkon. Baikal om vii hulga poolõst maailma kõgõ suurõmb makõ viiga järv, timän om üts viiesosa maailma makõst viist. Tä om ka maailma kõgõ süvemb järv.

Katõgooria:Vinnemaa järveq
Tanganjika järv

**Tanganjika järv** om suur järv Kesk-Afrikan. Vii hulga poolõst om tä maailman kolmas makõ viiga järv, süvvüse poolõst om tä Baikali järve perän tõnõ.

Katõgooria:Kongo Demokraatlidsõ Vabariigi järveq
Katõgooria:Tansaania järveq
Katõgooria:Sambia järveq
Katõgooria:Burundi järveq
Ristimägi

**Ristimägi** om mitmõ Võromaa mäe nimi:
*Ristimägi Hargla kihlkunnan Mikuni kandin
*Ristimägi Hargla kihlkunnan Mõnistõ kandin
*Ristimägi Kanepi kihlkunnan Hauka kandin
*Ristimägi Kanepi kihlkunnan Jõksi kandin
*Ristimägi Kanepi kihlkunnan Kaagri kandin
*Ristimägi Kanepi kihlkunnan Vasila kandin
*Ristimägi Karula kihlkunnan Härmä kandin
*Ristimägi Karula kihlkunnan Ringiste kandin
*Ristimägi Karula kihlkunnan Vissi kandin
*Ristimägi Põlva kihlkunnan Eostõ kandin
*Ristimägi Põlva kihlkunnan Kauksi kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Hul'aku kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Hämkoti kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Jaanimäe kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Kolodsi kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Külmä kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Mõksi kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Mäe-Tilga kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Märdimiku kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Nogu kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Palomõtsa kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Sarisõ kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Sika kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Toodsi kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Tsiamäe kandin
*Ristimägi Rõugõ kihlkunnan Vihkla kandin
*Ristimägi Urvastõ kihlkunnan Lümätü kandin
*Ristimägi Urvastõ kihlkunnan Rimmi kandin
*Ristimägi Vahtsõliina kihlkunnan Juraski kandin
*Ristimägi Vahtsõliina kihlkunnan Kaamnitsa kandin
*Ristimägi Vahtsõliina kihlkunnan Kerigumäe kandin
*Ristimägi Vahtsõliina kihlkunnan Põnni kandin
*Ristimägi Vahtsõliina kihlkunnan Viitka kandin
Titicaca järv

**Titicaca järv** om järv Boliivia ja Peruu piiri pääl. Vii hulga poolõst om tä Lõuna-Ameeriga kõgõ suurõmb järv. Tä om 3812 miitre korgusõl merepinnast.

Katõgooria:Boliivia järveq
Katõgooria:Peruu järveq
Niagara viisadang

**Niagara viisadang** om suur viisadang Niagara jõõ pääl, Kanada ja Ameeriga Ütisriike piiri pääl. Tä om 52 miitret korgõ. Tedä käü kaeman väega pall'o roitlõjit.

Katõgooria:Viisadanguq
Katõgooria:Kanada
Katõgooria:Ameeriga Ütisriigiq
Andiq

**Andiq** om Lõunõ-Ameeriga mägestik. Tä om ilmamaa kõgõ pikemb mäki ahhil - 7000 km pikk.

Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga mägestiguq
Alpiq

**Alpiq** om Õuruupa kõgõ korgõmb mägestik. Alpõ kõgõ korgõmb mägi om Mont Blanc: 4808 m.

Katõgooria:Õuruupa mägestiguq
Himaalaja

**Himaalaja** om Aasia mägestik. Tä om kõgõ korgõmb mägestik Maa pääl, kõgõ korgõmb mägi om Džomolungma (8848 m).

Katõgooria:Aasia mägestiguq
Sahara

**Sahara** om suur kõrbõ, miä võtt hindä ala suurõmba osa Põh'a-Afrikast. Tä om 9 000 000 kruutkilomiitret suur, tuuga om tä pia sama suur ku terveh Õuruupa.

Katõgooria:Afriga kõrbõq
Suur kanjon

**Suur Kanjon** om Colorado jõõ uuratõt sükäv kanjon Ameeriga Ütisriigen Arizona osariigin. Suurõmb jago timäst om Suurõ Kanjoni Rahvuspargin, miä oll' üts edimäidsi Ameeriga Ütisriike rahvusparkõ.

Katõgooria:Põh'a Ameeriga kanjoniq
Kultuur

**Kultuur** om asi, mink kotsilõ om rassõ üteldäq, miä tä om; egal juhul om tä köüdet inemiisi olõmisõ ja tegemiisiga. Tuu all võidas mõtõldaq kunsti ja humanitaariat; inemiisi tiidmiisi, uskmiisi ja ülevänpidämise viise, miä sõltusõq sümbuulsõ mõtlõmisõ ja sotsiaalsõ opmisõ võimõst; vai hoobis määntsegi institutsiooni, organisatsiooni vai inemiisi rühmä ütitsit väärtüisi, tsihte ja kumbit.

Katõgooria:Kultuur
Kunst

**Kunst** om tuu, ku inemine loomingulidsõlt tege midägi, miä mõotas miili vai tundit, vai luu kunstilidsõ kujondi. 

Kunsti ala kuulusõq muuhulgan kujotaja kunst, tarbõkunst, ehitüskunst, muusiga, ilokirändüs, tandsukunst ja näütekunst (tiatri).

Katõgooria:Kunst
Skulptuur

**Skulptuur** om kolmõmõõtmõlinõ kunstiteos, miä om tett kõvast vai plastilidsõst matõrjalist, harilikult kas kivist, metalist, puust vai klaasist. Skulptuurõ tegeväq **kujoragojaq** (skulptoriq).

Katõgooria:Skulptuur
Film

**Film** om filmikunsti teos, miä om üles võet teedüskandja pääle nink midä saa näüdädäq kaadrõviisi, hariligult 24 kaadrõt sekondin. Filme võetas hariligult üles filmikaamõraga ja noid näüdätäs kinon vai televiisorin.

Katõgooria:Filmikunst
Raadio

**Raadio** om signaalõ saatminõ raadiolainidõ (elektromagnõtlainidõ) abil, miä ommaq sagõhussõga mõnõst kiloherdsist kooni 3 THz. 

Raadiolainidõga saadõtas lakja raadiosaatit, midä inemiseq saavaq kullõldaq raadioaparaatõga.

Katõgooria:Raadio
Rahvamuusiga

**Rahvamuusiga** om määntsegi rahva muusiga, midä andas edesi suulidsõlt. Rahvamuusiga hulka kuulusõq rahvalauluq ja pilliluuq, midä hariligult om mängit tandsus.

## Kaeq viil
*Võro rahvalaul

Katõgooria:Muusiga
Klassikalinõ muusiga

**Klassikalidsõ muusiga** all mõtõldas hariligult muusikat, midä kirotivaq Õuruupa viiesepäq umbõs aastagil 1550-1900, vai sõs tuu muusiga muudu muusikat. Kuulsambaq klassikalidsõ muusiga luujaq ommaq olnuq Bachi Johann Sebastian, Haydni Joseph, Mozarti Wolfgang Amadeus, Van Beethoveni Ludwig.

Katõgooria:Muusiga
Tsäss

**Tsäss** vai **tsässmuusiga** (Inglüse keelen *jazz*) om muusigastiil, minka lõivaq 20. aastagasaa alostusõn USA lõunaosariike niigreq. Tä kasvi vällä tüülaulõst, bluusist ja spirituaalõst. 

Tsässin om väega tähtsä improvisiirmine.

Katõgooria:Muusiga
Rokkmuusiga

**Rokkmuusiga** vai lihtsält **rokk** (inglüse keelen *rock music*) om muusigasanr, miä tekkü 1960. aastagil. Timä juurõq ommaq 1950. aastagidõ rock'n'rollin ja rockabillyn, miä ummakõrda kasviq vällä rütmibluusist, kantrimuusikast ja tõisist mõotuisist. 

Rokkmuusikat mängväq rokkansambliq, kon tähtsä kotussõ pääl om(maq) (eelektri)kitra(q) ja tukõv rütm, midä andvaq trummiq ja basskitra. Pääle noidõ või ollaq viil tõisi pille, kõgõ sakõmbast mõnõq klahvpilliq.

Ütsikit võrokeelitsit rokklaulõ om tennüq ansambli Winny Puhh. Võro rahvalalulõ rokivõtmõn ommaq mängnüq Oort, Raud-Ants ja Nikns Suns.

Katõgooria:Muusiga
Popmuusiga

**Popmuusiga** om 20. aastagasaal tekkünü muusigasanr. Tüüpiline popmuusiga teos om kooni viie minodi pikkunõ laul, midä kand ette ansambli, kon pääle laulja om viil kitramängjä, basskitra mängjä, trummilüüjä (vai trummimassin) ja klahvpillimängjä. Popmuusikat tetäs hariligult nii, et tuu võimaligult pall'odõlõ miildüsiq. Suur jago muusikast, midä s'oo ilma aigo mängitäs raadion vai televis'oonin, om popmuusiga. Popmuusiga om sagõhõhe üles võet ärilidse tsihiga ja  tsihit noorilõ. Hariligult sais popmuusiga kuuh küländ  lühkeisi ja lihtsist laulõst, miä pruukvaq tehniliidsi vahtsõnduisi, et luvvaq vahtsit variatsiuunõ innembäidsi teemadõ pääle. Popmuusiga om võtnuq vasta mõotuisi inämbjaolt levimuusiga stiilelt, taad ku stiili köüdetäs hariligult rokõnrolli ja toolõ perrä tulnuisi rokistiilega.

## Termin ja võrrõlus tõisi stiilega
Terminit "popmuusiga" tarvitõdi edimäst kõrda 1926. a., tuu all mõtõldi populaarsõt muusikat. 1950. aastagist pääle mõtõldas popmuusikast sakõstõ ku muusigasanrist, miä om rokkmuusikast kergemb. 1950 aastidõ keskkotusõ Suurbritannian kireldedi taa mõistõga rokõnrolli ja tuust mõotõdvid vahtsõmbit nuuri muusigastiile. 

Umbõs 1967 aastast naati popmuusikat rokkmuusikalõ vastandamaq, piten tuud roki „pehmembäs alternatiivis.“ Parhillaq süüdistedäs tuud sagõhõhe kommõrtsialiseeritüseh ja tuu olulidsõs tunnussõs peetäs professionaalsõt produstsiirmist ja pakõndit. 

Sagõhõhe vastandõdas popmuusikat klassikalidsõlõ muusikalõ. 

## Popmuusiga tunnusõq
Musikoloogiq pidäväq olulidsõs järgnäidsi tunnussit:
*edimädses püüdmist lajõmba publigu, mitte konkreetse subkultuuri vai ideoloogia poolõ
*tõõsõs om rõhk innemb käeliidsil mõistmiisil, kuq kunstilidsõl kvaliteedil
*kolmandas om rõhk innemb ülesvõtmisõl, produtsiirmisel ja tehnoloogial, mitte eläväl etteastmisõl
*neländäs om kalduvus peegeldäq muusikan olõmanolõvit trende, mitte vahtsõt edesiminekit
*viiendäs passis rütm ka tandsus.

Popmuusiga harmooniat om nätt kuq klassikalist õuruupalikku tonaalsust, õnnõ hariligust lihtsämiilsembät. Instrumendest dominiirväq elektrikitra, basskitra, lüükpilliq ni elektroonilidsõq klahvpilliq.

Popmuusiga alambstiile hulka kuulusõq näütüses elektropopp, sündipopp, disko, poprokk ja J-pop.

## Popmuusigapala
Popmuusigapala om laul, mink pikkus jääs katõ ja poolõ ja kolmõ ja poolõ minodi vaihõlõ. Toolõ om umanõ püssüv ja tähelepantav rütmikas element, päävoolustiil ja lihtsä traditsioonilinõ struktuur. Levinü om salmõ ja refrääni vaelduminõ kolmõkümnekatõ taktilinõ vorm, koh keskmen om meloodia, miildejääväq muusikalidsõq fraasiq  ni refrään, miä om salmiosaga meloodilidsõn, rütmilidsen ja harmoonilidsõn kontrastin. Rütm ja meloodia tüküsõ olõma lihtsaq  ni ommaq piiredüq harmoonilidsõ saatõga. Täämbätside poplaulõ sõnaq pututasõq lihtsit teemasit, innekõkkõ armastust ja romantiliidsi suhtit, kuiki om ka erändit. 

## Kuulsambaq popmuusiguq
Kuulsambidõ popmuusiga ansamblidõ hulgan om The Beatles, The Rolling Stones, ABBA. Ütsiketteastjidõ hulgan Johni Elton, Jacksoni Michael ja Madonna. 

Võrokeelist popmuusikat ommaq tennüq ansambliq Ummamuudu, Lõkõriq, Neiokõsõ ja Poisikõsõ.

Katõgooria:Muusiga
Kaar (ehitüskunst)

**Kaar** om kiviehitüse osa, miä om tett tuu jaos, et kattaq mulku (nt. ussõ- vai aknõmulku) müürün ja kandaq müürü, miä om timä pääl. Kaari naati kõgõ inne tegemä 2. aastagatuhandõl i.m.a. Mesopotaamian. Lajalt võeti nääq tarvitusõlõ Vana-Rooma ehitüskunstin.

Katõgooria:Ehitüskunst
Hiina müür

**Hiina müür** (hiina keelen: 萬里長城 (Wànlǐ Chángchéng) - '10 000 lii müür') om pikk müür Hiinan, miä om ehitet 3. aastagasaast i.m.a. kooni 17. aastagasaa alostusõni, et kaitsaq valitsõvit dünastijit võõrvõimõ (mongoliq, türkläseq jt.) sissetungi iist.

Müürü pikkusõs loetas 6352 km nink täämbädsel pääväl küünüs müür mere veerest Pekingist hummogu puul Gobi kõrbõni Gansu provindsin keset Hiinat.

Müür om 9 miitret korgõ, pääl 5,5 miitret lagja nink müürü pääl om tii, vahitorniq, värehtiq ja kandsiq, minkast ütsindä vahitornõ om kokko loet umbõs 20 000 (hiina aoluulasõq arvasõq, et kunagi võisõ noidõ arv ollaq 60 000).

Katõgooria:Hiina
Sild

**Sild** om ehitüs, miä om tett tuu jaos, et tii saanuq minnäq üle luuduslidsõ (uja, jõgi, org jne.) vai tettü (nt. raudtii) takistusõ. Sildo tetäs hariligult kivist, ravvast vai puust.

Katõgooria:Ehitüskunst
Albri järv

**Albri järv** vai **Mihklijärv** om tsill'okõnõ järvesilmäkene Navi külä lõunahummoguveeren õkva suurõtii veeren. Albri järve juusk sisse Albri uja, miä nakkas Loosu järvest ja juusk edesi Võhandu jõkkõ. 

Ujja piten päseseq Albrijärve vabalt tulõma kalaq Võhandu jõõst. Tuuperäst või Albrijärvest saiaq noidsammo kallo, midä Võhandu jõõ ülembjoosult, Võro liina lähküst.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna järveq
*Põrmujärv
*Kogõrijärv
*Loosu järv

katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Pürämiid

*S'oo artikli kõnõlõs pürämiidikujolidsõst ehitüsest. Geomeetrilidse mõistõ kotsilõ kaeq [[pürämiid (geomeetriä)]].*


**Pürämiid** om ehitüs, mink välimädseq pinnaq ommaq üte ütidse tipuga kolmnukaq. Pürämiidi põhi om hariligult nelinukk vai kolmnukk (a või ollaq määne taht hulknukk). 

Katõgooria:Ehitüskunst
Põrmujärv

**Põrmujärv** vai **Tsopa järv** om luuduslinõ järv Põlva kihlkunnan Võro vallan. Järv om õkvalt kesk muido tasast ja lakõt Navi küllä, küländ süvän, pikän ja äkiliidsi perviga oron. Põrmujärvest lõunõ poolõ juusk uja hulga vähämbähe Kogõrijärve ja säält edesi Võhandu jõkkõ. 
Põrmujärve nimes om vanno kaartõ pääle kirotõt Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv.

Kõik Navi järveq ommaq väega muadsõq ja kinniqkasunuisi viiriga, tuuperäst alostõdi 2006. aastagal Põrmujärve puhastamisõ ja vii nõstmisõga, et saiaq küläle kõrralik avalik ujomisjärv. Ujjoq sai Põrmujärveh siski õnnõ mõni aastak päält puhastamist. Päält tuud lei järve sisse sinivetik ni vesi lätt tuust egä keväjä rohilidsõs, haisvas ja läbipaistmatus. 

Põrmujärvest õkva kümmekund miitrit põh'a poolõ, tõõsõlõ poolõ tiid, om tett kõrralik ja süvä paisjärv, koh vesi um puhas ja saa ka ujjoq. Et tuu om Padari Ivari maiõ pääl, sis kutsutas tedä Padarijärves. Umanik esiq um tedä kutsnuq ka Vahtsõ-Laadoga järves.

Põrmujärve õdaguperve pääl om hää viiga muistinõ ohvriläteq Silmäläteq, miä om riigi kaitsõ all. 

Parhilla jääs järve sügävüs keskeltläbi 2-2,5 miitre kanti. Kalaq, kiä järven eläseq: haug, ahhun, linnas, ruusärg, särg, ogalik, kogõr, hõpõkogõr, karp, muamaim ja viidik. 

## Legend kerigukelläst
Rahvasuu kõnõlõs, et Põrmujärve om sõto aigo vana kerigukell käkit, miä tege järve pühäs, nii et ütski elolinõ sinnäq ärq ei upuq. Ni tuuperäst, kuigi mõlõmbal puul järve hulga inemiisi eläs, olõ-õi teedäq, et kiäki kunagi järve ärq uppunuq olõsiq (kaeq alt lättist).

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna järveq

## Lätteq
*Legend Põrmujärve käkitüst kerigukelläst. LEPP - Lõunõ-Eesti perimüse portaal.

katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Kogõrijärv

**Kogõrijärv** (vai ka **Kogõrjärv**) om ümbretsõõri kinniqkasunuisi suumõtsatsidõ hõds'operviga häste muanõ väiku järv Navi külä lõunõveeren. Kogõrijärve juusk sisse uja põh'a puult, Navi külä kõgõ suurõmbast järvest - Põrmujärvest. Kogõrijärvest lõunõ poolõ juusk uja edesi Võhandu jõkkõ. 

Kogõrijärve korgõst ja äkilidsest hummogukaldõst üles jääs Navi külä kõgõ korgõmb kotus Treimägi, kost (Ilomäe talost) ommaq peri kunstnik Navitroll'a ja tähetiidläne Kasagu Enn.

Järve kõge süvembäq kotusõq jääseq 1,5-1,7 miitre kanti. Kõgõ suurõmb haug, miä saad, om 4 kg. Põhilidsõq kalaq, kiä järven eläseq, omma linnas, ruusärg, ahhun, särg, haug ja hõpõkogõr.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna järveq

katõgooria:Põlva kihlkunna järveq
Tadž Mahal

**Tadž Mahal** om hoonõq Põh'a-Indian Agra liinan, miä India suurmogul Džahan lask' ehitäq uma naasõ Arjumand Bano Begum'i mälehtüses. Naist tundas Mumtaz Mahal'i nime all, miä tähendäs pärsiä keelen "palee valgust". Tä kuuli 1630. a. nelätõistkümnendä latsõ sünnütämisel. Ehitämä naati 1632 ja ehitüs sai valmis 1653. Ehitüsel tüüt' 20 000 inemist, noidõ hulgan meistreq Õuruupast ja Kesk-Aasiast. Pääarhitekt oll' Ustad Isa (Ustad Ahmad) Lahore'ist.

Katõgooria:Ehitüskunst
Katõgooria:India ehitüseq
Säidse ilmaimeht

**Säidse ilmaimeht** (täpsämbähe **vanaao säidse ilmaimeht**) olliq antiikaol (3. aastagasaast i.m.a.) vällä validuq säidse maailma ehitüskunsti ja skulptuuri suurt kõrdaminekit.

Ilmaimmide nimekirjo om olnuq mitmit. Edimädse säitsme ilmaimme nimekirä tekk' vanakreeka opõtlanõ Kallimachos Aleksandria Museionin. Kah'os olõ-iq tuu alalõ püsünü, tuuperäst olõ-iq teedäq, kas tuu om säänesamanõ, niguq miiq tunnõ. Kõgõ vanõmb alalõ püsünü säitsme ilmaimme nimekiri om alalõ hoitunu üten raotun kirän, miä om perit 2. aastagasaast i.m.a.. Tuu om üles tähendänüq kreeklanõ Antipatros Sidonist:

*"Näi su müüre, suur [[Babülon]], lakjo, et vankriga sõidaq, nännüq olõ ka Zeusi Olümpia külän, kaenuq Babüloni ripjit aido ja Heliose perätüt kolossi, ja [[pürämiid]]i, mink loonuq rassõ vaiv, tunnõ Mausolosõ hiiglasuurt havvakambrõt. (...) Ent ku ma näi Artemisele pühendedüt pühhäkota, mink katus pilvi putus, sõs jäiväq kõik tõsõq tä kõrval varjo, selle et välänpuul Olümpost trehvä-i päiv kongi säänest illo."*

Tuu perrä om kõgõ sakõmbast vanaao säitsme ilmaime hulka arvat: 
* Cheopsi pürämiid Egüptüsen, 
* Semiramisõ rippaiaq Babülonin, 
* Artemise templi Ephesosõn, 
* Zeusi kujo Olümpian, 
* Halikarnassose mausoleum, 
* Rhodose koloss ja 
* Pharose tulõtorn (Aleksandria sadaman).

Naist om täämbätseni pääväni alalõ õnnõ Cheopsi pürämiid.

## Kirändüs
*Aleksandra Neihardt, Irina Šišova. *Vanaaja seitse maailmaimet*, Tallinn 1969.

Katõgooria:Säidse ilmaimeht
Mäng

**Mäng** om tegemine, midä tetäs määntsidegi riiglide perrä hariligult lõbo peräst. Ku tüüd tetäs sakõstõ tulo saamisõ peräst ja kunsti ummi ideie näütämise peräst, sõs mängmisel hariligult säänest tsihti olõ-iq. Nuuq piiriq olõ-iq sõski väega selgeq, selle et mõnda mängo või kaiaq ku tüüd (nt. jalgpall elokutsõlidsõlõ jalgpallurilõ) vai kunsti (nt. mõni kildamäng). 

Mängo mano kuulusõq sakõstõ tsihiq, riigliq, hindä proovilõ pandminõ ja tõisiga läbikäümine. Mäng või pandaq proovilõ mängjide kihälidseq ja vaimsõq võimõq ja mängiq või võido pääle. Mõnõq mängoq avitasõq midägi har'otaq vai oppiq. 

## Kaeq viil
* Lavvamäng
* Pallimäng
* Õnnõmängoq

Katõgooria:Meelelahutus
Korvpall

**Korvpall** om sääne pallimäng, kon kats võistkunda püüdväq visadaq palli tõsõ võistkunna korvi, miä om 3 miitre korgusõn. Tuud mängitäs neläkandilidsõ platsi pääl, hariligult saalin nink kõrraga om kummasti võistkunnast platsi pääl viis mängjät.

Korvpall om üts populaarsõmpi ja inämp kaetuisi sportõ maailman.

Katõgooria:Pallimängoq
Katõgooria:Spordialaq
Pallimäng

**Pallimäng** om mäng, midä mängitäs palliga. Tuud hariligult kas lüvväs vai visatas. 

Pallimängoq ommaq näütüses: 

*jalgpall,
*võrkpall,
*korvpall,
*käsipall,
*viipall.

Katõgooria:Pallimängoq
Pall

**Pall** om (hariligult) keräkujolinõ asi, minga mängitäs: visatas-püvvetäs vai lüvväs (käe, jala, rekedi vai muuga).

Katõgooria:Mängoas'aq
Jalgpall

**Jalgpall** om pallimäng, kon kats võistkunda püüdväq lüvväq palli tõsõ värehtihe. Tuud mängitäs neläkandilidsõ moroplatsi pääl, kõrraga om kummastki võistkunnast platsi pääl kooni 11 mängjät. Platsi pääl või palli käega puttuq õnnõ värehtivaht, tõsõq piät tuud lüümä jala, pää vai mõnõ muu kotussõga.

## Kaeq viil
* Maailmameistevõistlusõq jalgpallin

Katõgooria:Jalgpall
Katõgooria:Pallimängoq
Katõgooria:Spordialaq
Tennis

**Tennis** om pallimäng, midä mängitäs neläkandelidse platsi pääl, miä om poolõs jaet umbõs miitrekorgutsõ võrgoga. Tuud mängitäs üts üte vai kats katõ vasta. Mängon om vaja väikene pall lüvväq reketiga tõsõlõ poolõ võrko nii, et vasta mängjä(q) tuud kätte ei saaq.

Katõgooria:Pallimängoq
Katõgooria:Spordialaq
Ujominõ

**Ujominõ** om inemise vai eläjä liikminõ vii sisen ilma kõrvalidsõ abilda. Tuud tetäs nii aoviidüsses ku spordis. 

Ujominõ om tervüsele hää. 

Katõgooria:Sport
Tiidüs

**Tiidüs** (ladinakeelitsest sõnast *scientia*, miä tähendäs "tiidmiisi" vai "tiidmist") om inemise kõrra perrä käüjä tegevüs, mink tsihis om saiaq vahtsit tiidmiisi ja parõmpihe arvo saiaq, kuis as'aq ilman käüväq. Kimmä meetodi perrä tegeväq tiidläseq katsit ja kaesõq asjo perrä nink analüüsväq saadut teedüst, et luvvaq teoreetiliidsi seletüisi toolõ, kuis as'aq tüütäseq. 

Tiidüstiidmiisi saias uurmistüüga. Uurmistüü käügin võetas määnegi umbarvaminõ (tuu perrä, kuis as'aq tunnusõq käüvät), tuud uuritas ja tetäs katsit, et saiaq toolõ kinnütüst vai tuu hoobis ümbre kukadaq. Tüü tulõmusõs või ollaq tiidüsline teooria, miä avitas as'ost parõmpihe arvo saiaq ja asjo parõmpihe ette nätäq.

Katõgooria:Tiidüs
Maru Mats

**Maru Mats** om kõgõkogo kosmoloogilinõ mutõl, miä om kõgõ parõmbahe kuunkõlan tiidüsliidsi tiidmiisiga. Tuu all mõtõldas ütte sündmüst kavva aigu tagasi, ku kõgõkogo naas' lõpmaldaq tihhest olõkist kipõstõ paisuma ja paisus täämbädse pääväniq.

Katõgooria:Tähetiidüs
Pääväsüstem

**Pääväsüstem** sais kuun Pääväst ja tähetiidüsliidsist objektest (muuhulgan Maa, mink pääl miiq elä), miä ommaq timäga manokiskmisväe läbi köüdedüq. 

Katõgooria:Pääväsüstem
Päiv

**Päiv** (sümbol: ) om täht, miä om pääväsüstemi keskel ja and 98.6% timä massist. Maa ja muu mateeriä tiirotas timä ümbre.

## Mõistatuisi päävä kotsilõ
* *Mõrs'a ehis mõtsa takan, peotäüs pirdõ käen?* (Päiv. Urvastõ kihlkund, 1890.)
* *Mõrs'a mäe takah, pirand pirda käeh?* (Päävä nõsõminõ. Vahtsõliina kihlkund, 1887.)
* *Kuldkerä kopli keskel?* (Päiv. Urvastõ kihlkund, 1958.)
* *Mõrs'a tulõ tarrõ, ei liiguta ust ei akant?* (Päiv. Põlva kihlkund, 1889.)
* *Hamõ väläh, käüs tarõh?* (Päiv. Setomaa, 1928.)
* *Üts kullanõ võti käänd kõik (ussõq) vallalõ?* (Päiv paistus egast mulgust sisse. Räpinä kihlkund, 1895.)

## Lätteq


Katõgooria:Pääväsüstem
Hod'otäht

**Hod'otäht** vai **hod'os** vai **plannõt** om Riikevaihõlidsõ Tähetiidüseseldsi perrä sääne taivakihä Pääväsüstemin, miä 
* tiirotas ümbre Päävä,
* om küländ suurõ massiga, et hoita hüdrostaatilidsõlt tasakaalulist (inämbvähämb kerä muudo) kujjo,
* om uma gravitats'ooniga tõmmanuq uma pinna pääle vähämbäq kihäq uma orbiidi ümbre (om uma ümbrüse "ärq puhastanuq").

Ku õnnõ kats edimäst tingimüst ommaq täüdedüq, sõs om tegemist kääbätshod'otähega.

Katõgooria:Tähetiidüs
Maa (hod'otäht)

**Maa** (sümbol: ) vai **maakerä** om hod'otäht, mink pääl miiq elämiq. Tä om pääväsüstemi Päävä puult lukõq kolmas hod'otäht. 

Katõgooria:Pääväsüstem
Merkuur

**Merkuur** (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääväle kõgõ ligemb ja kõgõ vähämb hod'otäht. Tä tege tiiro ümbre Päävä 88 pääväga. 

Katõgooria:Pääväsüstem
Veenüs

**Veenüs** (sümbol: ) om Pääväsüstemi Pääävä puult lukõq tõnõ hod'otäht. Tä om uma nime saanuq Vana-Rooma armastusjumalanna Venusõ perrä. 

Katõgooria:Pääväsüstem
Jupitõr (hod'otäht)

**Jupitõr** (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq viies hod'otäht. Tä om kõgõ suurõmb hod'otäht Pääväsüstemin.

Katõgooria:Pääväsüstem
Saturn

**Saturn** (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq kuvvõs hod'otäht. Suurusõ poolõst om tä Pääväsüstemin pääle Jupiteri tõnõ. 

Katõgooria:Pääväsüstem
Uraan (hod'otäht)

**Uraan** (sümbol: ) om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq säitsmes hod'otäht. Suurusõ poolõst om tä Pääväsüstemin kolmas. 

Katõgooria:Pääväsüstem
Kääbätshod'otäht

**Kääbätshod'otäht** vai **kääbätshod'os** vai **kääbätsplannõt** om Riikevaihõlidsõ Tähetiidüseseldsi perrä sääne taivakihä Pääväsüstemin, miä 
* tiirotas ümbre Päävä,
* om küländ suurõ massiga, et hoitaq inämbvähämb kerä muudu kujjo. 

## Kaeq viil

* Hod'otäht

Katõgooria:Tähetiidüs
Pluuto

**Pluuto** (sümbol:  vai ) om suurusõ poolõst tõnõ kääbätshod'otäht (pääle Erist) Pääväsüstemin. Timä löüdmisest 1930. a. kooni aastagani 2006 loeti tedä Pääväsüstemi ütsändäs hod'otähes, 2006. aastagast arvatas tedä kääbätshod'otähti hulka.

Katõgooria:Pääväsüstem
Kuu

**Kuu** (sümbol: ) om taivakihä, miä tiirotas ümbre Maa. Tä om Maalõ kõgõ ligemb taivakihä, keskmäne kavvus Maa ja Kuu keskpunktõ vaihõl om 384 403 kilomiitret.

Katõgooria:Pääväsüstem
Tsirgurada (tähetiidüs)

**Tsirgurada** vai **galaktiga** om suur taivatähti kogo, midä hoit kuun manokiskmisvägi, üten tähtivaihõlidsõ gaasi ja tolmuga nink tummõ ollusõga. Miiq üten Pääväga olõ tsirguraan, mink nimi om Tsirgurada.

Katõgooria:Tähetiidüs
Taivatäht

**Taivatäht** vai lihtsähe **täht** om suur plasmakerä, miä kirgäs valgust ja midä hoit kuun timä hindä manokiskmisvägi. Meile kõgõ ligemb täht om Päiv. Tõisi tähti võimiq nätäq taivan üüse, ku Päävä valgus näide kaemist ei sekäq.

## Mõistatuisi taivatähti kotsilõ
**Laut lambit täüs, keräpääga oinas keskel?* (Taivas, kuu, täheq. Põlva kihlkund, 1889.)
**Laadatäüs lambit, keräsarviga oinas keskeh?* (Kuu ja taivatäheq. Põlva kihlkund, 1893.)
**Laudatäüs lambit, keräoinas keskeh?* (Taivatäheq. Urvastõ kihlkund, 1940.)

## Lätteq


Katõgooria:Tähetiidüs
Tsirgurada

**Tsirgurada** vai **Galaktiga** om tsirgurada, kon miiq olõ üten kõgõ Pääväsüstemiga.

Katõgooria:Tähetiidüs
Vesi

**Vesi** om kõgõ hariligumb vedelüs Maa pääl, tä katt kolm neländätjako Maa pinnast. Puhtal viil olõ-i haisu, mako ei värmi. Vesi om järvin, jõkin ja merin. Vihm om vesi, miä satas alla pilvist taivan. Ku vesi muutus väega jahhes, külmäs tä ärq nink täst saa iä vai lumi. Ku vesi lätt väega kuumas, nakkas tä kiimä nink täst saa toss. 

Kasvõl, eläjil ja inemiisil om vaia vett juvvaq, et elon püssüq.

Katõgooria:Luudus
Katõgooria:Ollussõq
Katõgooria:Joogiq