open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kauzmanni Moritz

**Kauzmanni Moritz** (Moritz August von Kauzmann) (sündü 19. joulukuu pääväl 1828, kuuli 26. süküskuu pääväl 1874 Gothan) oll' kerkoopõtaja Saardõn, Kanepin ja Otõmpääl. 

Oll' Middendorffi Alexander Theodori hää sõbõr. Ku tä 1872 S'aksamaalõ elämä kolisi, sai timä Otõmpää kerkoopõtaja kotussõ hindäle Hurda Jakob, kiä oll' joba innempä, 1867, timä man umma teoloogilist prooviaastakka pidänü.

## Tüükotussõq

*1839-1840 kerkoopõtaja Saardõn
*1840-1849 kerkoopõtaja Kanepin
*1850-1872 kerkoopõtaja Otõmpääl
Kihlkunnakuul

**Kihlkunnakuul** oll' tõsõ astmõ talorahvakuul Eestin 19. aastagasaal ja 20. aastagasaa alostusõn. Kõgõ edimäne kihlkunnakuul oll' 1804-1818 Kanepin. Liivimaa 1819. a. talorahvasäädüs nõud' kihlkunnakooli luumist ega 2000 miishinge kotsilõ. Et Eestimaa kubõrmangon säänest nõudmist olõ-s, läts' sääl kihlkunnakuulõ tegemine aigladsõmbalt. 1874. a. (Liivimaa) ja 1878. a. (Eestimaa) koolisäädüsega saiq kihlkunnakooliq ütidse opiplaani. Tuu perrä opati katõ aastaga kestel eesti, s'aksa ja vinne kiilt, usuoppust, rehkendämist, geomeetriät, aoluku, maatiidüst, luudusluku, laulmist, paiguti viil võimlõmist ja aiatüüd. Kihlkunnakoolõn saiq haridusõ  inämbüs vallakirotajit, vallakoolioppajit ja muid maa-amõtnikkõ. 1881 oll' Eestin 70 kihlkunnakuuli, 1911. aastagal 56 tükkü. 19. aastagasaa tõsõl poolõl luudi õigõusu kihlkunnakuulõ kah. Nuuq olliq 4-aastagadsõq, a oll' kah pall'o 2-aastagaidsi abikuulõ. 1885 oll' õigõusu kihlkunnakuulõ 92 ja abikuulõ 223, 1911 mõlõmbit kokko 320. 1919 muudõti kõik kihlkunnakooliq avalikõs algkoolõs.

## Kaeq viil

*Kihlkund
Kihlkunnakonvent

**Kihlkunnakonvent** oll' umaval'tsusorgan Liivimaa kubõrmango kihlkunnõn, miä luudi maapäävä otsussõga 1870.  Kihlkunnakonventi kuuluvaq kihlkunna mõisniguq ja vallavanõmbaq, tedä juhtõ konvendi hindä valit kihlkunnaiistsaisja.  Kihlkunnakonvente pääülessannõq oll' posti, arstiabi ja kerkoteie haldaminõ. Konvente luumisõga tulti vasta talopojõlõ, kiä tahivaq kah maa val'tsõmisõst ossa võttaq, a ütelepoolõ oll' tuu kah vastaabinõu riigival'tsusõ plaanilõ luvvaq Balti kubõrmangõn semstvo.  Kihlkunnakonvendiq kaotõdiq 5. hainakuu pääväl 1917.
Schmiedebergi Oswald

**Schmiedebergi Oswald** (Oswald Schmiedeberg) (sündü 29. süküskuu pääväl 1838 Kuramaal, kuuli 12. hainakuu pääväl 1921 Baden-Badenin) oll' umal aol üle maailma tunnõt tiidläne, kiä tüüt' Tarton ja peränpoolõ Strassburgin. Oll' Hurda Jakobi kooliveli ja sõbõr Tarto gümnaasiumin. 

## Tüükotussõq

* 1869-1872 Tarto ülikooli farmakoloogia prohvesri
* 1872-1918 Strassburgi ülikooli farmakoloogia prohvesri

Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Haffneri Eduard

**Haffneri Eduard** (Eduard Haffner; 1804–1889) oll' Tarto gümnaasiumi direktri ja Tarto ülikooli rektri.

Tä asut' gümnaasiumiopilaisilõ preemiä (nn. Haffneri preemiä), mink üts saajist oll' Hurda Jakob.

## Tüükotussõq

*1838–1849 Tarto gümnaasiumi direktri
*1851–1858 Tarto ülikooli rektor

Katõgooria:Tartomaa inemiseq
Kanepi vald (1991–2017)

**Kanepi vald** om vald Õdagu-Võromaal. Suurõmb jago Kanepi vallast jääs Kanepi kihlkunda. Varbusõ kant jääs Põlva kihlkunda ja Rebäste kant Urvastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Laheda vald Põlva maakunda. 

Kanepi vallast põh'a puul ommaq Valgjärve ja Kõllõstõ vald, hummogu puul Põlva ja Laheda vald, lõuna puul Sõmmõrpalo ja Urvastõ vald ja õdagu puul Otõmpää vald.

## Küläq


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Kõllõstõ vald

**Kõllõstõ vald** om vald Põh'a-Võromaal. Puul' valda jääs Kanepi kihlkunda, veitse alla poolõ valla Kamja kihlkunda Tartomaal ja üts tükükene  jääs Põlva kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Kõllõstõ vald Põlva maakunda. 

## Küläq


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Mooste vald

**Mooste vald** oll' vald Põh'a-Võromaal. Puul valda jäi Võnnu kihlkunda Tartomaal ja tõnõ puul Põlva kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Mooste vald Põlva maakunda. 

2017. aastaga panti Mooste vald kokko Ahja, Laheda, Põlva ja Vastsõ-Kuustõ valdoga ja sai vahtsõnõ Põlva vald.  

Viimäne vallavanõmb oll' Needo Ülo. 

## Elondus
2017. aasta oll' Mooste vallan üts alõvik ja 14 küllä.

### Alõviguq
Mooste

### Küläq
Jaanimõisa, Kaaru, Kadaja, Kanassaarõ, Kastmõkua, Kauksi, Laho, Rasina, Savimäe, Suurõmõtsa, S'akna, Säässaarõ, Terepi, Viisli.
Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Katõgooria:Mooste vald
Orava vald

**Orava vald** om vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Vahtsõliina kihlkunda, mõnõq tükükeseq jääväq Räpinä kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Orava vald Põlva maakunda. 

## Küläq
Haan'kasõ, Jantra, Kahkva, Kakusuu, Kaamnitsa, Kliima, Korgõmõisa, Kõivsaarõ, Kõlikülä, Kõvõra, Lepässaarõ, Liinamäe, Luuska, Madi, Marka, Orava, Oro, Piusa, Praakmani, Päkä, Pääväkese, Rebäsmäe, Riihora, Rõssa, Soe, Soena, Suurõmõtsa, Tammõ, Tudõrna, Vivva

## Kaeq viil
*Orava Vabahussõa mälehtüssammas


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Põlva vald (1991–2017)

**Põlva vald** om vald Põh'a-Võromaal. Inämbüs valda jääs Põlva kihlkunda, mõnõq tüküq jääväq Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Põlva vald Põlva maakunda. 

## Küläq
Aarna - Adistõ - Andre - Eostõ - Himmastõ - Holvandi - Kiisa - Kiuma - Kähri - Lutsu - Mamastõ - Meemaskülä - Mõtstõ - Miiastõ - Nabakülä - Noorits-Mõtskülä - Pardsi - Peri - Puskaru - Puuri - Rosma - Soessaarõ - Taivaskua - Trompsi - Tännässilmä - Uibumõisa - Valgesoo - Vanakülä


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Räpinä vald (1991–1997)

**Räpinä vald** oll' vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jäi Räpinä kihlkunda, mõnõq tüküq Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuuluu Räpinä vald Põlva maakunda. 

28. detsembril 2016 kinnütediq Miiksi, Veriora ja Räpinä valla kokkopandmislepüng. 2017. aastaga sai vahtsõnõ Räpinä vald. 

Räpinä vallan om üts liin (Räpinä), üts alõvik (Võõpsu) ja 26 küllä.

## Küläq
Jaanikõstõ, Kassilaanõ, Kõnnu, Köstremäe, Leevaku, Linte, Mägiotsa, Miilva, Naha, Nulga, Pindi, Priitholmi, Pääsnä, Raadama, Raigla, Ristipalo, Ruusa, Saarõkülä, Sillapää, Sülgäjä, Suurõ-Viirksu, Toolamaa, Toostõ, Tsirksi, Võiardi, Võukülä.


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Antsla vald

**Antsla vald** om vald Võro maakunnan.

Antsla vald panti 2017. aastal kokko Antsla ja Urvastõ vallast.

## Elondus
Vallan om üts liin (Antsla), kats alõvikku ja 38 küllä.

Alõviguq: Kobõla, Vana-Antsla

Küläq: Anne, Antsu, Haabsaarõ, Jõõperä, Kaika, Kassi, Kikkaoja, Kerikukülä, Koigu, Kollino, Kraavi, Kuldri, Kõlbi, Litsmõtsa, Luhamõtsa, Lusti, Lümätü, Madissõ, Mähkli, Oe, Pihlõni, Piisi, Rimmi, Roosiku, Ruhingu, Savilöövi, Soomõ, Säre, Tabõrlaanõ, Toku, Tsooru, Uhtjärve, Urvastõ, Vahtsõ-Antsla, Vaabina, Viirapalu, Viselä, Ähijärve.

## Vällälingiq
* Antsla valla kodoleht

Katõgooria:Antsla vald
Haani vald

**Haani vald** oll' vald Lõuna-Võromaal. Inämbüs valda jäi Rõugõ kihlkunda, mõnõq tüküq jäieq Vahtsõliina kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Haani vald Võro maakunda. 

Tunnuslausõq: Hää tullaq, hää ollaq, kipõt olõ-i kohegi.

Päält 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist jäi Haani vald Rõugõ valla ala.

## Küläq


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Valgjärve vald

**Valgjärve vald** om vald Õdagu-Võromaal. Puul valda jääs Kanepi kihlkunda ja tõnõ puul Kamja kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Valgjärve vald Põlva maakunda. 

## Küläq


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Veriora vald

**Veriora vald** oll' vald Hummogu-Võromaal. Inämbüs valda jääs Räpinä kihlkunda, väikene jago jääs Põlva kihlkunda ja Rõugõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Veriora vald Põlva maakunda. 

28. detsembril 2016 kinnütediq Miiksi, Veriora ja Räpinä valla kokkopandmislepüng. 2017. aastaga sai vahtsõnõ Räpinä vald. 

Veriora vallan oll' üts alõvik (Veriora) ja 29 küllä.

## Küläq
Haavapää, Himmiste, Jõõvaara, Jõeveere, Kikka, Kirmsi, Kuulma, Kuulmajärve, Kullamäe, Kunksilla, Laho, Leevi, Lihtensteini, Mõtsavaara, Männisalo, Nohipalo, Pahtpää, Sarvõmäe, Suuhara, Süvähavva, Timo, Varõstõ, Verioramõisa, Viira, Vilustõ, Vins'o, Võika, Väiko-Viirksu, Vändrä.


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Lasva vald

**Lasva vald** om vald Võromaa keskel. Tä jääs Põlva, Rõugõ, Vahtsõliina ja Räpinä kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Lasva vald Võro maakunda. 

## Küläq


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Miss'o vald

**Miss'o vald** om inneskine vald Võromaa ja Setomaa piiril. 2017. aastaga valitsõmisõ ümbrekõrraldamisõga läts' Misso vald Rõugõ valla ala.

Inämbüs vallast kuulu Vahtsõliina kihlkunda, Luhamaa nukk om Setomaa osa. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Miss'o vald Võro maakunda. 

## Küläq


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Mõnistõ vald

**Mõnistõ vald** oll' vald Õdagu-Võromaal. Suurõmb jago vallast jäie Hargla kihlkunda, üts tükk Karula kihlkunda. 

2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega panti Mõnistõ vald kokko Haani, Miss'o, Rõugõ ja Varstu vallaga ni tetti Rõugõ vald. 

Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Mõnistõ vald Võro maakunda. 

## Küläq
Mõnistõ vallan oll' 60 küllä: Ahli, Ala-Luustoja, Ala-Põru, Ala-Villigä, Andrusõ, Andsi, Arukülä, Borodino, Hargipalu, Horsti, Härbäli, Hürüvä, Hütü,  Jaanusõ, Kallastõ, Karissöödä, Keräandsu, Kilvagu, Koemõtsa, Kolgamäe, Konnukülä, Korva, Kuudsi, Lambasuu, Masa, Mehka, Mõtuskonnu, Mäe-Luustoja, Mäeveski, Mäe-Villigä, Mõnistõ, Parmupalu, Peebu, Peräjärve, Peräkonnu, Pihkura, Piili, Pulli, Põldõ, Pälä, Rautsa, Rudina, Ruuksu, Sae, Sakurgi, Saru, Sarumõisa, Singa, Suurõtammõ, Sõõru, Tiidsa, Tundu, Tursa, Tämbläse, Utiksaarõ, Vahtsõ-Roosa ja Villigä külä.


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Rõugõ vald (1991–2017)

**Rõugõ vald** oll' vald Lõuna-Võromaal. Vald jäi Rõugõ kihlkunda, maakunna kesk- ja lõunajakko väega ilosa kotusõ pääle. Taa oll' pia Võro liina lähkün ja suurusõ poolõst tõõnõ vald Võro maakunnan.

Pääle Rõugõ alõvi olliq suurõmbaq keskusõq Nursi külä, Viitinä külä ja Sännä külä. Valla 2213 inemist (2016. aasta edimädse vahtsõaastakuu saisoga elli 108 külän ja Rõugõ alõvin). Rõugõ vallavanõmb oll' Toodsi Tiit.

2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemisega panti Rõugõ vald kokko Mõnistõ, Miss'o, Varstu ja Haani valdoga vahtsõs Rõugõ vallas.

## Kaemiskotussõq

Veeränd Rõugõ vallast jäi Haani Luuduspargi maiõ pääle. Kuun ummi järvigaq ja ürgorgõgaq om Rõugõ tähtsä kotusõ pääl Võromaa talvõspordi- ja turismiketin. 

Rõugõ vallan om pall'o kotussit ja asjo, midä tasos kaiaq. Alõvin om mõisapark, vabahussõa mälehtüsmärk, Rõugõ Maarja kerik, Eesti Imä monument, mälehtüstähüs Taani priitahtlikõlõ Rõugõn, mälehtüstähüs hõrilameistriile Kriisadõlõ ja Rõugõ järveq: Suurjärv, Kaussjärv, Ratasjärv, Liinjärv, Valgõjärv, Tõugjärv ja Kahrila järv. Rõugõ alõvin om kah Ööbiguorg, sääl om vahtsõnõ kaemistorn „Pesäpuu“,  vuulava vii joul tüütäv pump "Vesioinas", muistinõ elokotus ja liinamägi. Rõugõ lähkün om viil Hinni kanjon, Luhasuu ja mitmit mõisit.

## Aolugu

Rõugõ kotus passõ kokko aoluulidsõ Ugandi maakunna Valgatabalvõ kihlkunnagaq, miä oll’ üts tihhembäle asustõt territoorium parhilladsõ Eesti maiõ pääl. 1783. aastaga tetti parhillanõ Rõugõ kihlkund, üts katsast Võro maakunna kihlkunnast. Tähtsä kotus Rõugõ valla aoluun om olnuq Rõugõ mõisal.

## Küläq

Rõugõ vallan oll' 108 küllä: Aabra, Ahitsõ, Augli, Haabsilla, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hansi, Hapsu, Heedu, Heibri, Hinu, Horsa, Hotõmäe, Hurda, Härämäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kadõni, Kahru, Kaku, Kaluka, Karaski, Karba, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kiidi, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Kuklasõ, Kurgjärve, Kurvitsa, Kuuda, Kähri, Kängsepä, Laossaarõ, Lauri, Liivakupalu, Listaku, Lutika, Lükkä, Matsi, Mikita, Muduri, Muhkamõtsa, Muna, Murdõmäe, Mustahamba, Mõõlu, Märdi, Möldri, Nilbõ, Nogo, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Petrakuudi, Pugõstu, Pulli, Põdra, Põru, Pärlijõõ, Püssä, Rasva, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Riitsilla, Ristemäe, Roobi, Ruuksu, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saki, Sandisuu, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Simmuli, Soekõrdsi, Soemõisa, Soomõoru, Suurõ-Ruuga, Sännä, Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tilgu, Tindi, Toodsi, Tsirgupalu, Tsutsu, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vadsa, Vanamõisa, Viitinä, Viliksaarõ ja Väiku-Ruuga.


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Sõmmõrpalo vald

**Sõmmõrpalo vald** om vald Õdagu-Võromaal. Inämbüs vallast jääs Urvastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Sõmmõrpalo vald Võro maakunda. 

## Küläq

Sõmmõrpalo vallan om üts alõvik – Sõmmõrpalo – ja 44 küllä: Alakülä, Alapõdra, Annõ mõisa, Haamastõ, Haava, Haidaku, Hansi, Hargi, Heeska, Hindriku, Horma, Hutt'a, Hänike, Jakapi, Järvere, Kaagu, Kaapsuu, Kahru, Keema, Kurõnurmõ, Kärgula, Lakovitsa, Lauri, Leis'o, Liinamäe, Liiva, Lilli-Annõ, Lilli, Majala, Murra, Mustassaarõ, Mustja, Mäekülä, Osola, Pritsi, Pudru, Pulli, Punakülä, Rauskapalu, Rummi, Sulbi, Sõmmõrpalo, Udsali, Varõssõ.


Soe kõrtsihoone.JPG|Alakülä
Kärgula mõisa kõrvalhoone.jpg|Kärgula
Heimtali Peetri kirik eestvaates.JPG|Lilli-Annõ
Järvere bussipeatus.jpg|Järvere



Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Võro vald (1991–2017)

Seo artikli kõnõlas Võro vallast inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist aastil 1991–2017. Põrõhõlladsõ Võro valla kotsilõ kaeq artiklit Võro vald. 

**Võro vald** oll' vald Võromaa keskel. Valla põh'aosa jäi Põlva kihlkunda ja lõunaosa Rõugõ kihlkunda. Maakunnapiire perrä kuulu Võro vald Võro maakunda. 

## Küläq


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Varstu vald

**Varstu vald** oll' vald Lõuna-Võromaal. Inämbüs vallast jäi Rõugõ kihlkunda, mõnõq tüküq ka Hargla kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuuluu Varstu vald Võro maakunda. 

2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemisega panti Varstu vald kokko Rõugõ vallagaq. 

## Küläq
Hindsiku, Kangistõ, Krabi, Korgõpalu, Laurimäe, Liguri, Lüütsepä, Matsi, Mõtstaga, Mutõmõtsa, Paganamaa, Pundsa, Pähni, Raudsepä, Suulätte, Tagakolga, Vana-Roosa, Virunukk


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Urvastõ vald

**Urvastõ vald** oll' vald Õdagu-Võromaal 1991–2017.

Inämbüs vallast jäi Urvastõ kihlkunda, väikene tükk Tartomaa Sangastõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Urvastõ vald Võro maakunda. 

## Küläq
Kassi, Kerikukülä, Koigu, Kuldri, Kõlbi, Lümätü, Pihlõni, Ruhingu, Toku, Uhtjärve, Urvastõ, Vahtsõ-Antsla, Vaabina ja Viselä


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Vahtsõliina vald

**Vahtsõliina vald** oll' vald Hummogu-Võromaal 1991. aastagast kooniq 2017. aastaga umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq. 

Inämbüs vallast jäi Vahtsõliina kihlkunda, üts tükk ka Rõugõ kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Vahtsõliina vald Võro maakunda. 

Vallan oll' üts alõvik (Vahtsõliina) ni 46 küllä. 

## Välälingiq
*Vahtsõliina valla küllist


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Miiksi vald

**Miiksi vald** oll' Vana-Võromaa kõgõ põh'apoolitsõmb vald. Inämbüs vallast jäi Räpinä kihlkunda, üts tükk  Võnnu kihlkunda Tartomaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulu Miiksi vald Tarto maakunda. 

2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisi aigo panti Miiksi vald kokko Räpinä ja Veriora vallagaq ni sai vahtsõnõ Räpinä vald. Miiksi valla kats küllä, Järvsälä ja Rõka, saiq Kastrõ valda Tartomaal. 

Miiksi vallan oll' üts alõvik (Mehikuurma) ja 9 küllä.

## Küläq
Aravu, Haavamõtsa, Jõõperä, Järvsälä, Miiksi, Meerapalo, Parapalo, Rõka, Sikakurmu


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Karula vald

**Karula vald** om vald Õdagu-Võromaal. Inämbüs vallast jääs Karula kihlkunda, üts tükk jääs Lukõ kihlkunda Valgamaal. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Karula vald Valga maakunda. 


Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Taheva vald

**Taheva vald** oll' vald Õdagu-Võromaal.

Inämbüs vallast jäi Hargla kihlkunda, põh'aosa jäi Karula kihlkunda. Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä käve Taheva vald Valga maakunda. 

Taheva vald tetti 30. hainakuu pääväl 1992 ja häötedi 22. rehekuu pääväl 2017, ku Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisiga panti Valga liinast ja Taheva, Karula, Tõlliste ja Õru vallost kokko vahtsõnõ Valga vald.  

Taheva valla viimäne vallavanõmb oll' Rogenbaumi Monika. 

## Küläq
Taheva vallan oll' 13 küllä.

Harglaõ – Kallikülä – Koikkülä – Koiva – Korkuna – Lannamõtsa – Lepä – Lutsu – Ringiste – Suublasõ – Taheva – Tsirgumäe – Tõrvasõ


Katõgooria:Valga maakund
Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Kanepi valla lipp

**Kanepi valla lipp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Kanepi valla lipp. Lipp om kinnütet 18. märdikuu pääväl 1997.

## Kaeq viil
*Kanepi vald
*Kanepi valla vapp

## Välislingiq

*Kanepi valla lipp Riigikandsõlei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa lipuq
Mooste valla lipp

**Moostõ valla lipp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Moostõ valla lipp. Lipp om kinnütet 16. radokuu pääväl 1998.

## Kaeq viil

*Moostõ vald
*Moostõ valla vapp

## Välislingiq

*Moostõ valla lipp Riigikandsõlei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa lipuq
Urvastõ valla lipp

**Urvastõ valla lipp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Urvastõ valla lipp. 

## Kaeq viil

*Urvastõ vald
*Urvastõ valla vapp

Katõgooria:Võromaa lipuq
Katõgooria:Urvastõ vald
Valgjärve valla lipp

**Valgjärve valla lipp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse valla lipp.

## Kaeq viil

*Valgjärve vald
*Valgjärve valla vapp

## Välislingiq

*Valgjärve valla lipp Riigikandsõlei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa lipuq
Antsla valla vapp

**Antsla valla vapp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Antsla valla vapp. Vapp om kinnütet 27. lehekuu pääväl 1994.

## Kaeq viil
*Antsla vald
*Antsla valla lipp

## Välislingiq
*Antsla valla vapp Riigikandsõlei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa vapiq
Sõmmõrpalo valla lipp

**Sõmmrpalo valla lipp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Sõmmõrpalo valla lipp. Lipp om kinnütet 20. lehekuu pääväl 1997.

## Kaeq viil

*Sõmmõrpalo vald
*Sõmmõrpalo valla vapp

## Välislingiq

*Sõmmõraplo valla lipp Riigikandsõlei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa lipuq
Elänikke arv

Määntsegi territooriumi **elänikke arv** om tuul territooriumil elävide inemiisi arv. 

Riigi (mõnikõrd ka mõnõ muu territooriumi) elänikke arvo nimetedäs Rahva hulgas.

Tetäs vaiht **faktilidsõl elänikke arvol** (tegeligult paiga pääl olõvidõ elänikke arvol) ja **juriidilidsõl elänikke arvol** (alaliidsi elänikke arvol). 

Elänikke arvo kimmästegemises tarvitadas rahvaloenduisi ja juuskvat arvõpidämist elänikke registri ni sündünüisi ja kuulnuisi registriirmise perrä. 
 
Elänikke arv andas kas määntsegi kuupäävä saisoga vai määntsegi aovaihhõ (näütüses aastaga) keskmädse arvoga.
Valitsõmisütsüs

**Valitsõmisütsüs** om säädüse ja tõisi õigusaktega kimmäs määrät staatusõ, nime ja piirega ütsüs, miä põhinõs valitsõmisjaotusõl ja mink territooriumi ulatusõn  teostadas riiklikku vai umaval'tsuslikku valitsõmist. 

Eestin s'oo ilma aigu tarvitusõl olõvaq valitsõmisütsüseq ommaq maakund, vald ja liin. Aoluulidsõlt om kõgõ tähtsämb valitsõmisütsüs Eestin olnuq kihlkund (muistidsõst aost 1920. aastagidõ alostusõni).

## Välislingiq
* Eesti territooriumi valitsõmisjaotusõ säädus *[[Riigi Teataja]]n*
* Eesti territooriumi valitsõmisütsüisi nimistü *[[Riigi Teataja]]n*
Aleksandri vald

**Aleksandri vald** oll' vald Võromaal Põlva kihlkunnan. 1936. a. nimetedi vald ümbre Laheda vallas. S'oo ilma aignõ Laheda vald om veitse vähämb ku Aleksadri vald.

## Küläq (1926)

Haigri, Himmakülä, Joosu, Koiolakülä, Koolitarõ, Korgõmäe, Lahokülä, Lapi, Lüüsi, Meltssaarõ, Mustajõõ, Mäni, Mõrgi, Olõski, Ortuskülä, Puraski, Suurkülä, Tagakülä, Tilsi, Vedo, Vardja, Viuperä, Väiso.

## Inemiseq

*Põdra Ernst
*Miti Paul

## Kaeq viil

*Võromaa vanaq vallaq
Treffneri Hugo

**Treffneri Hugo** (**Hugo Hermann Fürctegott Treffner**, 1845-1912) oll' kooli- ja rahvusligu liikmisõ tegeläne. Tä asot' Tarton poiglatsi erägümnaasiumi, midä tundas Hugo Treffneri gümnaasiumi nime all, ja oll' tuu juhataja uma elo lõponi. Oll' heränemisaol mitmidõ rahvusligõ seltse liigõq, Jakobsoni poolõhoitja. Umal aol oll' tä Tarto liinan üts värvikamb miis. Rahvusligu meele peräst kutsuti tedä Eesti Hugos.

## Elokäük

Treffneri Hugo sündü 17. hainakuu pääväl 1845 Kanepin köstri perren. Käve koolin Tarton ja Võrol. Oppõ pikkä aigo Tarto ülikoolin nink tuu kõrvalt tüüt' kodooppajan. Kuulu korporats'uuni Fraternitas Rigensis. Peräst ülikuuli pruumõ Hugo mitmõn paigan saiaq kerkoopõtaja tüüd. Kuigi kogohusõq olliq timä puult, es kinnüdäq baltis'akslaisist kerkojuhiq tedä rahvusligu meele peräst ammõtihe. Nii naas' Hugo 1882. a. taotlõma Tartohe eräkooli tegemise lupa. Säälgi saisiq baltis'akslasõq tälle vasta ja õnnõ 1883. a., pääle vahtsõ, vindläsest kuraatri Kapustini tulõkit anti luba tetäq vallalõ 3-klassilinõ II järgo poiglatsi kuul. Kooli toonatsõs tsihis oll' valmistaq kasvandikkõ ette kroonugümnaasiummi astmisõs, a joba 1890 naati esiq tävvemaholist gümnaasiumiharidust andma.

Treffneri Hugo kuuli 13. urbõkuu pääväl 1912 Tarton nink om matõt Tarto Raadi Vahtsõ-Jaani kalmuaida.

## Pereh

*Esä Ludvig oll' Kanepi köstri.
*Kolm velje ja üts sõsar.
*1888 võtt' naasõs Ermasõ Elsa.
*Latsi es olõq.

## Haridus

*Edimädseq tiidmiseq sai koton.
*Tarto gümnaasium
*Võro Franz Sintenise I järgo poiglatsikuul
*1865 tekk' Tarto ülikoolin kodooppaja eksämi.
*1868-1872 oppõ Tarto ülikoolin keeletiidüst.
*1872-1880 oppõ Tarto ülikoolin usutiidüst.

## Tüükotussõq

*1865. aastagast oll' mitmõl puul (säälhulgan Poolan) kodooppaja ja and' erätunnõ.
*1883-1912 poiglatsi eräkooli (Hugo Treffneri gümnaasiumi) juhataja.
*1896. aastagast Tarto vinnekeelidse Maria-kooli usuoppaja.
*1899-1912 Puškini tütärlatsigümnaasiumi usuoppaja.

## Ütiskundlinõ tegevüs

*Treffneri Hugo võtt' ossa rahvusligust liikmisõst, oll'  Jakobsoni poolõhoitja.
*1870 oll' tä üts neläst Eesti Üliopilaisi Seldsi luujast, 1875. aastagast oll' seldsi juht.
*1870-1872 avit' organisiiriq Eesti Kirämiihi Seltsi, oll' 1887-1890 tuu seldsi president.
*Oll' algusõst lõponi Eesti Aleksandrikooli pääkomitee liigõq.
*Oll' mitmõ laulupeo toimkunnan.
*Lei ütte kodokandi Kanepi tegemiisin.
*1886-1891 oll' Veske Mihkli asotõt aokirä "Oma Maa" vastutav välläandja.
*1887 oll' aokirä "Linda" vastutav toimõndaja.
*1887-1888 oll' "Eesti Postimehe" umanik ja toimõndaja. Oksjonil ostõdu "Eesti Postimehe" möi tä 1888 Tülgi Jakobilõ.

## Mõttit

*Ku ütskõrd tulõ kooldaq, sõs tiiä-iq, kost tuujaos külh aigu võtta.

## Treffneri Hugo ilokirändüsen

*Treffneri Hugo perrä lei Tammsaarõ Anton Hansen uman romaanin "Tõdõ ja õigus" Maurusõ kujo.

## Mälehtüse hoitminõ

Mälehtüssammas Tarton Vahtsõ-Jaani kalmuaian, autoriq Koordi Jaan ja Melliku Voldemar, 1933.

## Välislink

*Elolugu Hugo Treffneri Gümnaasiumi kodolehe pääl.
Demograafia

**Demograafia** om inemiisi populatsioonidünaamiga tiidüslik uurminõ. Tä uur populats'uunõ suurust, struktuuri ja jaotust ni tuud, kuis populats'ooniq sündümiisi, kuulmiisi, migrats'ooni ja vanõmbas jäämise peräst aoga muutusõq. Demograafilidsõlt või analüüsiq tervet ütiskunda vai mõnõ tunnussõga (näütüses haridus, usk, rahvus, kodakundsus) piiretüt rühmä. Inämbüsen main kaias demograafiat ku majandustiidüse vai sotsioloogia harro.

## Kaeq viil

* Elänikke arv
* Rahva hulk

Katõgooria:Demograafia
Sulaiä

**"Sulaiä"** (originaalpäälkiri *"Sulajää"*) om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi tõnõ romaan, miä ilmu 1958 Lundin, Roodsin. Taad peetäs Kolga Raimondi romaanõst kõgõ parõmbas.

Raamatun kujotõdas noorõ naasõ dramaatilist saatust Eestin katõ ilmasõa vaihõl. Koolist valla tett nuur oppaja piät mehele minemä vanalõ talopidäjäle ja ei päseki inämb vaimliidsi väärtüisi mano.
Ütsik täht

**"Ütsik täht"** om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi edimäne, võrokeeline luulõtuisi kogo, miä ilmu 1946 Stokholmin, Roodsin. Samma nimme kand üts luulõtus tuust kogost ja 1989 Talliinan ilmunu valit luulõtuisi kogo.
Kõiv akna all

**"Kõiv akna all"** om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi tõnõ  luulõtuisi kogo, miä ilmu 1952 Lundin, Roodsin. Inämbüs luulõtuisi ommaq võrokeelidseq, ülejäänüq eestikeelidseq.
Külä palas katõst otsast

**"Külä palas katõst otsast"** (originaalpäälkiri *"Küla põleb kahest otsast"*) om Võromaalt perit kiränigu Kolga Raimondi edimäne romaan, miä ilmu 1955. aastagal Lundin, Roodsin.

Romaanin näüdätäs eesti üliopilasõ harinõmist Roodsi eloga. Nuurmiis piät valima kerget ja hääd ello pakva ruutslanna ja eestläsest armastõdu vaihõl, kiä või tälle hätä tuvvaq - lõpos võõramainõ mugavus võit.
Sakala kiil

**Sakala kiil** om nimetüs, midä mõnikõrd om pruugit muistidsõ Sakala maakunna lõuna- ja hummogujaon kõnõldu lõunaeestilidse keele kotsilõ, midä täämbädsel pääväl tundas mulgi keele vai murdõ nime all.

## Keelenäüdeq

:**SAKALA YLEMLAAL** 

:Nee ytsiku elme, 
:mes illusas kiiles 
:saiwa kaarusel lykitu 
:laalude keess, 
:tullewä miile ja 
:lähäwä miilest, 
:ajewil mõttes ku 
:wirwentsi ween. 

:Keski lääp ulluss ja 
:keski om surmlik, 
:sõna om lamme 
:ku kuri ja ää. 
:Keskil om õnnetus 
:löyda sii kiusik 
:waie, mes wastaki 
:wastakis sääp. 

:Aru om otsan 
:ja mõtte om ymbre, 
:mõtten om teoni 
:yitsainus samm. 
:Pirla mia leiaki, 
:õkwa ja ummes, 
:mõtte, mes tegustki 
:ledewämb. 

:Walest ja wõlast 
:es päästa joh laalud, 
:sõnat ma olle ja 
:ninda kik jää. 
:Walget ja priiust 
:waiwa ja walus 
:enämb ei olle, ku 
:ussu ja nää. 

:Walest ja wõlast 
:es päästnu miut laalud, 
:laalus joh onki 
:miu yrjats ja aig. 
:Keskit mia kiusa ja 
:keskit mia pallu, 
:tuu jole ysi miu 
:mure ja waiw. 

:Aru om otsan ja 
:aimud om ummes. 
:Õieti iki tost 
:walla ei saa. 
:Puhup ja tuhisep 
:liiwass ja lummess 
:kenneki teise 
:taiwas ja maa. 

:Keski lääp ulluss 
:ja ärä ei koole, 
:häitse ku orjawits 
:kiwide pääl. 
:Kos mia kyll ytsinde 
:wii timä puule, 
:kis äkist om saanu 
:nii lämmiss ja ääss? 

:Nee ytsiku elme, 
:mes illusas kiiles 
:kord lykitu kaarusel 
:laalude keess, 
:om pihlakumaara 
:ja kõritsasiimne, 
:om mure miu murest 
:ja rõõm miu seest. 

:*Sõnaq: [[Piiri Milvi]]*
:*Muusiga: [[Raudpatsi Tõnu]]*

## Kaeq ka

*Mulgi kiil 
*Lõunaeesti kiil
*Ugandi kiil
*Sakala
Albom

**Albom** om lõksi püvvet helüpallo (näütüses laulõ vai juttõ) kogo, midä levitedäs avaligult. Kõgõ tavalidsõmbaq ommaq muusigaalbomiq, a om kah albommõ, miä sisaldasõq juttõ, luulõtuisi vai muud säänest. Inämbüisi andas albomiq vällä määntsegi helükandja (lasõrtsõõr, kasett, vinüülplaat) pääl, a perämädsel aol võidas noid vällä andaq kah elektroonilidsel kujol internetin.

Katõgooria:Albomiq
Undsõn ilman

**"Undsõn ilman"** om ansambli Lõkõriq tõnõ albom, miä sisaldas 18 võro- ja setokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Kauksi Ülle Mänedsment.

## Lauluq

#"Hämmär hällüs"
#"Keväje"
#"Õtak"
#"Oi mu jummal"
#"Sõõdi üüd"
#"Klassik"
#"Äraq tõõvota"
#"Viietõistkümnes üü"
#"Jo vereväna päiv"
#"Kontratands"
#"Toomõpuukõnõ"
#"Kabõl kaala"
#"Löömämehe reilendri"
#"Tsiqaniq"
#"Seeneq"
#"Põhjamada igätsüs"
#"Vanakõbikõnõ"
#"Undsõn iman"

## Inemiseq

*Merca - laul (1, 4, 6, 8, 11, 14, 17), sõnasääde ja tõlkõq (1, 4, 6, 8, 11, 17)
*Kalla Urmas - iistlaul (2, 5, 13, 16, 18), perrälaul (1, 6, 8, 12, 14, 17), viisisäädeq (2, 5,16,18) sõnaq (10), sõnasääde (5, 16, 18)
*Riitsaari Evar - laul (1), perrälaul (6, 8, 11,12, 14, 15, 16, 17)
*Ilvese Aapo - laul (3, 9, 12, 15), perrälaul (1, 5, 6, 8, 9, 14, 16), kurguhelü (3, 12, 15), kitarr (3, 9, 12, 15), slide-kitarr (3, 12), nõnapill (12)
*Kesselmanni Janek - laul (7, 10), perrälaul (1, 5, 6, 11, 12, 13, 14, 16, 17), elektrikitarr (1, 2, 6, 7, 8, 11, 13, 14, 17, ), bass (14)
*Salujõe Kersti - viiul (1, 2, 4, 6, 7, 11, 14, 17), hiiukannel (18), takastlaul (4, 11)
*Kauksi Ülle - kõrraldamine (1 -18), perrälaul (6), sõnasääde ja tõlkõq (7, 14)
*Voitki Urve - akordioon (1, 6, 8, 11,13, 14,17), takastlaul (1, 6, 17), säädeq (1, 6, 8, 11, 13, 14, 17)
*Valgu Toomas - karmoska (10, 15)
*Joonsi Sofia - viiol (4, 6, 8, 10, 12, 15)
*Vibu (Vilepi Heiki) - lüükriistaq (1, 2, 4, 6, 8, 10, 11, 14, 17) basskitarr (17)
*Salumetsa Siim - basskitarr (1, 11)
*Minni - laul (8, 14,)
*Maali - laul (8, 14)
*Jne

## Välislink

*Albomist Vilepi Heiki kodolehe päält.
Süä kisk

**"Süä kisk"** om ansambli Lõkõriq edimäne albom, miä sisaldas 19 võro- ja setokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandjaq ommaq Võro Selts VKKF ja Kauksi Ülle Mänedsment.

## Lauluq

#"Armuingli"
#"Tuup viina"
#"Ei olõq hullu"
#"Hold'o"
#"Ärki tekke mehekeseq"
#"Hää tedi"
#"Illos' tükk"
#"Tormilaul"
#"Kohes kõik njooq ninniq jäiq"
#"Liiva Henn"
#"Heljus ja kallus"
#"Lindora 1997"
#"Mõtsaruus"
#"Petra"
#"Petüskaup"
#"Rott jürä kapin riiulit"
#"S'oldani märgotus"
#"Mu süä kisk"
#"Hiro"

## Inemiseq

*Merca - iistlaul, tsiutspill, suur trumm, sõnasääde
*Kalla Urmas - laul, viisisääde
*Voitki Urve - akordeon, laul, pillisääde
*Rehemaa Kadri - vioola
*Ilvese Aapo - laul, sõnaq, kitarr, basskitarr
*Printsi Piitre - kitarr
*Vilepi Heiki - trummiq
*Riitsaari Evar - laul, savitrumm
*Kauksi Ülle - laul
*Kahuski Maali - laul
*Kahuski Salme - laul
*Kahuski Päivi - laul 
*Valpri Valdo (külälisenä ansamblist Liinatśuraq) - laul
*Metssalu Jüri (külälisenä ansamblist Liinatśuraq) - laul  
*Orasõ Minni (külälisenä ansamblist Väike-Hellero) - laul

## Välislink

*Albomist Vilepi Heiki kodolehe päält.
Aknõ kyigi raamega

**"Aknõ kyigi raamega"** om Pulga Jaani albom, miä sisaldas 6 võrokeelist laulu ja 10 juttu. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut.

## Lauluq

#"Serinaat’" (*Serenada*) (Võssotski Vladimir, Pulga Jaan)
#"Edimene kiri Maalilõ"
#"Romanss" (vana vinne romanss, Pulga Jaan)
#"Tõõnõ kiri Maalilõ"
#"Ma tiia su synnu" (traditsionaal, Pulga Jaan)
#"Kolmas kiri Maalilõ"
#"Ütskyik" (Farresi Osvaldo, Pulga Jaan)
#"Kiri Maali esäle"
#"Muna Miina" (*Mona Lisa*) (Livingstoni Jay, Pulga Jaan)
#"Kiri Maali imäle"
#"Huulmadaq arm" (traditsionaal, Pulga Jaan)
#"Aadum’"
#"Sussikontroll"
#"Küüligukasvatus"
#"Tuhkatriinumäng"
#"Bilansikommisjon’"

## Inemiseq

*Pulga Jaan - laul
*Rootso Andres - kitra

## Välislink

*Valpri Valdo arvostus.
Elläv Pulga Jaan

**"Elläv Pulga Jaan"** om Pulga Jaani albom, kon pääl om timä kontsõrt Tarto Ülikooli kohvikun kuuljakuu (märdikuu) 28. pääväl 2002. Pulga Jaan mäng' kitrat, laul ummi võrokeelitsit laulõ ja kõnõlõs noidõ vaihhõlõ hindäst, laulõst ja elost. Albomi pääl om 10 laulu ni tuu om ilmunuq 2003. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om ARM Music.

Plaadikaasõ pääl kirotas Kama Kaido niimuudu.
*Ku üts eloaig [[Võromaa]] miis, kiä om mitunt põlve küläkuulmeistrest peri, kiä om uman elon pia kõik asa är tennü, miä tetä saat, kiä om korgen koolin [[arstitiidüs]]t ja tõpratohtri ammetit opnu, kiä om vinne aigu päätsootehnik ja eesti aigu talomiis olnu, kiä om hulka võrokeelitsit jutte kirotanu ja tõisi kirotedu jutte võro kiilde ümbre pandnu, ku nüüt sääne miis taht umal sündümise pääväl ütte esimuudu kontserti tetä, sis saa ei kiäki taad kiildä vai kuiki tõistmuudu halvas pitä.*

## Lauluq-luuq

#Jutt
#"Kui sa tulõt"
#Jutt
#Romanss
#Jutt
#"Huul'madaq arm"
#Jutt
#"Läts' timä"
#Jutt
#"Parmu bluus"
#Jutt
#"Mehekõsõq"
#Jutt
#"Rott jürä riiulit"
#Jutt
#"Luigaq"
#Jutt
#"Tarõ kraam'mise bluus"
#Jutt
#"Kassihing
#Jutt-lõpp
Pini hind

**"Pini hind"** om Pulga Jaani edimäne albom, kon pääl ommaq timä mõnusaq jutuq, midä tä esiq lugõ. Albom om ilmunuq 1998. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Võro Instituut.

## Jutuq

#Koll'a
#Tsiatapmine
#Kaaro
#Hobõsasõit
Karjasepõli

**"Karjasepõli"** om ansambli Raud-Ants albom, kon om pääl 7 hindä perrä säetüt rahvalaulu, noist kats ommaq perit Võromaalt. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Muusikaühing Raud-Ants.

## Lauluq

#"Karjasepõli" (Kuusalu kihlkund)
#"Isakodu ja mehekodu" (Kolga-Jaani kihlkund)
#"Ärge lööge vaeslast" (Paistu kihlkund)
#"Tunnen tuima neiu" (Põlva kihlkund)
#"Mõisaori" (Kosõ kihlkund)
#"Loodud rikaste risuks" (Suurõ-Jaani kihlkund)
#"Jänese jalad" (Räpinä kihlkund)

## Inemiseq

*Tolsa Eva - laul
*Selgalli Marion - laul
*Varblasõ Marju - hiiu kannõl
*Martensi Tarvi - kuvvõkeeline kannõl, laul
*Arukasõ Madis - kitra
*Looga Arnold - bass, kõri
*Linnupuu Andres - lüükriistaq
Ärq ei lääq

**"Ärq ei lääq"** om ansambli Singer Vinger albom, kon om pääl 11 laulu. Kaplinski Jaani  sõnno pääle tett nimilugu om võrokeeline. Albom om ilmunuq 2003. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om MFM Records OÜ.

## Lauluq

#"Kogu raha eest" (Jürlau Roald, Volmeri Hardi)
#"Koduke" (Volmeri Hardi/Jürlau Roald, Volmeri Hardi)
#"Tunnitöö"  (Jürlau Roald, Trulli Ilmar)
#"Valvuri laul" (Tüüri Erki-Sven/Jürlau Roald, Sanga Joel)
#"Andante" (Jürlau Roald, Arderi Ott)
#"Punk-fu" (Kermik J., Volmeri Hardi)
#"Ärq ei lääq" (Volmeri Hardi/Jürlau Roald, Kaplinski Jaan)
#"Secondhand" (Ulviku Avo, Volmeri Hardi)
#"Kaua võib" (Volmeri Hardi/Jürlau Roald, Volmeri Hardi)
#"Haritlased" (Ulviku Avo, Trulli Ilmar/Volmeri Hardi)
#"Koduke" (electronic crew remix) 

## Inemiseq

*Volmeri Hardi - laul, ugrism, ulg
*Jürlau Roald - kitra, tagalaul
*Olle Eerik - bass
*Ulviku Avo - süntesaatri, hammond hõrilaq
*Joasoo Rein - trummiq, tamburiin
*Raudkatsi Jaanus - bass ("Kogu raha eest")
*Vasara Simmu - trompet
*Sommeri Sullõv - altsaksofon, baritonsaksofon
*Kiivi Ivar - tromboon, basstromboon
Murõt ei olõ

**"Murõt ei olõ"** om Ilvese Aapo, Pulga Jaani ja Rahmani Jani albom, miä sisaldas 12 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. 

## Lauluq

#"Las ma sosista" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo)
#"Kuionu puu" (Rahmani Jan/Ilvese Aapo, Rahmani Jan)
#"Kolm mutikõist" (traditsionaal, Pulga Jaan)
#"Jo verevänä päiv" (Rämmani Jaak/Peho Jaan/Ilvese Aapo, Ruitlasõ Olavi)
#"Puu palas" (Ilvese Aapo, Rahmani Jan)
#"Haarõm" (traditsionaal, Pulga Jaan)
#"Võro kiil" (Ilvese Aapo, Ilvese Aapo) 
#"Ku murõ om valmis" (Rahmani Jan, Kaplinski Jaan)
#"Murõt ei olõ" (Pulga Jaan/Ilvese Aapo, Pulga Jaan)
#"Eestläne" (traditsionaal, Ilvese Aapo)
#"Uni" (Rahmani Jan/Ilvese Aapo, Rahmani Jan)
#"Perräjäänü" (Ilvese Aapo, Rahmani Jan/Ilvese Aapo)

## Inemiseq

*Ilvese Aapo - laul, tagalaul, kitra, bass, kollin-klõpin
*Pulga Jaan - laul, tagalaul, kitra
*Rahmani Jan - laul, tagalaul
*Linnu Lili - laul, tagalaul
*Priksi Kristjan - bass, kollin-klõpin
Hoitmise vägi

**"Hoitmise vägi"** om Pulga Jaani albom, miä sisaldas 12 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Võro Instituut.

## Lauluq

#"Kui Sa tiiäs" (Mehhiko rahvaviis, Pulga Jaan) 
#"Loomamuinasjutt" (Pulga Jaan, Pulga Jaan)
#"Mercedes-Benz" (Joplini Janis, Pulga Jaan)
#"Ütsik sohvõr" (rahvalik, Pulga Jaan)
#"Joosep" (Pulga Jaan, Adamsoni Hendrik)
#"Kantri" (Pulga Jaan, Pulga Jaan)
#"Tädi minnu hiil'" (Iiri rahvaviis, Pulga Jaan)
#"Murõlik valss" (rahvalik, Pulga Jaan)
#"Ravvanõ" (Pulga Jaan, Nurmõkunna Pent/Pulga Jaan)
#"Hoitmise lugu" (Pulga Jaan, Pulga Jaan)
#"Kassihing" (Pulga Jaan, Pulga Jaan)
#"Aig om minnäq" (Toomemetsa Vello, Pulga Jaan)

## Inemiseq

*Pulga Jaan - laul
*Maakeri Andre - kitra
Sa olõt illos, Võromaa

**"Sa olõt illos, Võromaa"** om Tal'na Võro Seltsi lauluansambli Liiso albom, miä sisaldas 14 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2006. aastagal lasõrtsõõri pääl. Tää plaat om salvõstatu´ Eesti Raadio II stuudioh Peetri puult ja päälõ tuu om viil plaadiga üteh laulõ sõnaq.

## Lauluq

#"Kar'atsura" (rahvaviis, Hurda Jakob)
#"Mu latsõpõlvõ Võrumaa" (Kõiva Inda, Kõiva Inda)
#"Tillokõnõ naanõ" (Kanepi kihlkunna rahvalaul)
#"Olõs mul" (Lõunahummogu-Eesti rahvalaul)
#"Vana sann" (Elkeni Paul, Tuulingu Enn)
#"Siidisulgi tsirgukõnõ" (Urvastõ kihlkunna rahvalaul)
#"Leelokõnõ, laalukõnõ" (Põlva kihlkunna rahvalaul)
#"Päike ohje päästma" (Sangastõ kihlkunna rahvalaul)
#"Kuldnaanõ" (Põlva kihlkunna rahvalaul)
#"Torupillilugu" (rahvalik laul)
#"Kõrd käsikäen" (rahvalik laul)
#"Mul ei olõ kavaleeri"
#"Ku naane minno pahandas" (rahvalik tandsulaul)
#"Võrukõsõq tandsva" (Kõiva Inda, Kõiva Inda)

## Inemiseq

*Müürsepä Külli - laul
*Tammõ Kaja - laul
*Tiiveli Helbe - laul
*Urbaniku Eha - laul
*Eksta Viivi - laul
*Greenbaumi Thea - laul
*Toomla Silvi - laul
*Vaggo Aime - laul
*Maripuu Sirle - laul
*Nopri Tea - akordeon
*Kena Elvi - kannõl
*Küttise Lilian - viiol
*Veenre Uno - kontrabass
Meelega

**"Meelega"** om Tuksami ja sõpro albom, miä sisaldas 16 laulu ja pilliluku, noist kats võrokeelist rahvalaulu ("Uni tulõ huikõn", "Kui mina allõs nuur viil olle") ja üts võrokeelitse päälkiräga pillilugu ("Ull Jakob"). Albom om ilmunuq 2000. aastagal lasõrtsõõri pääl. 

Albomi luuq (vällä arvat 13. ja 16. lugu) ommaq helülõksi püvvet kiränike maja kontsõrdil. Albomi pääl om nii rahvalaulõ ku Enno Ernsti ja tõisi luulõtajidõ sõnno pääle tett laulõ. Laulõ säädeq ommaq sündünüq ütidsen tüün.

## Lauluq

#"Kevade õhtul" (Tuksami Jaak, Enno Ernst)
#"Pöialpoiss" (Tuksami Jaak, Ilmeti Peep)
#"Uni tule huiken" (rahvalaul)
#"Igatsus" (Tuksami Jaak, Enno Ernst)
#"Sulin vulin" (Tuksami Jaak, Enno Ernst)
#"Üle maa ja metsa kaebab" (Tuksami Jaak, Enno Ernst)
#"Mesilind" (Tuksami Jaak, Enno Ernst)
#"Meil on elu keset metsa" (Tuksami Jaak, Tuksami Jaak)
#"Kellade helin" (Tuksami Jaak, Enno Ernst)
#Romanss (autor tiidmäldäq) 
#"Kui mustavad udud" (Tuksami Jaak, Talviku Heiti)
#"Ull Jakob" (autor tiidmäldäq) 
#"Meel unus mägede taha" (Tuksami Jaak, Kaplinski Jaan)
#"Kui mina alles nuur viil olle" (rahvalaul)
#"Kuldimunalõikaja" (rahvalaul)
#"Kui kõik vahel vaikseks jääb" (Tuksami Jaak, Enno Ernst)

## Inemiseq

*Tuksami Jaak - laul, kitra
*Sibula Riho - laul, kitra
*Tõun - laul, eelektrikitra, slide
*Jürjendali Robert - kitra, mandoliin
*Urbi Arvo - lüükriistaq
*Arderi Ott - braavo
Meie elu

**"Meie elu"** om ansambli Ummamuudu kolmas albom, miä sisaldas 13 laulu, noist 3 ommaq võrokeelidseq, 9 eestikeelidseq ja 1 inglüskeeline. Albom om ilmunuq 1995. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Salu Muusik.

## Lauluq

#"Tunnen ära" (Leisi Meelis, Lattigu Margus) 	
#"Meie elu" (Rahvalaul)	
#"Ilosa" (Rahvalaul) 	
#"Kosjalaul" (Rahvalaul) 	
#"Unustatu" (Leisi Meelis, Ollinovski Jim)	
#"Ka sisaliku tee" (Leisi Meelis, Ristikivi Karl) 	
#"Ühe jumala mägi" (Leisi Meelis, Lattigu Margus) 	
#"Meestejutt" (Leisi Meelis, Pulga Jaan) 	
#"Vaikselt"	(Salmi Sulev, Salmi Sulev) 	
#"Kas tõesti" (Leisi Meelis, rahvaluulõq) 	
#"Kuula valgusest" (Salmi Sulev, Heibergi Marie) 	
#"I will" (Leisi Meelis, Johannese Eero) 	
#"Kõnõtraat" (Rahmani Jan, Rahmani Jan)
Ummaleelo (albom)

**"Ummaleelo"** om ansambli Ummaleelo albom kon om pääl 5  seto rahvalaulu. Albom om ilmunuq 1997. aastagal lasõrtsõõri pääl. 

## Lauluq

# "Kats sõsard kargas kargas" (3:59)
# "Kes külb orgo orasõ" (3:00)
# "Lätsi alla lilli" (2:07)
# "Otsitassõ" (3:36)
# "Valgõ näio" (3:36)

## Välislink
http://web.ibs.ee/ummamuudu/ummaleelo/
Üts ummamuudu liin

**"Üts ummamuudu liin"** om ansambli Ummamuudu kuvvõs albom, miä sisaldas 12 laulu, noist 2 ommaq võrokeelidseq. Albom om ilmunuq 2004. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Metronom Productions.

Albom tetti ansambli 15. aastagapäävä ja Võro liina 220. aastagapäävä puhul. Nimiluu päälkiräs om võet Võro liina tunnuslausõq.

Luuq ommaq helülõksi püvvedüq aastagil 1997-2004, õnnõ "Rattalaul" - Ummamuudu kõgõ edimäne avaligult mängit lugu - om perit aastagast 1989. 

## Lauluq

#"Üts ummamuudu liin" (Leisi Meelis, Rahmani Jan)
#"A mille" (Leisi Meelis/Rahmani Jan, Rahmani Jan)
#"Kaldal" (Leisi Meelis, Ruitlasõ Olavi)
#"Kloostrivein" (Leisi Meelis, Rahmani Jan)
#"Mis uudist" (Leisi Meelis, Rahmani Jan)
#"Pigipopp" (Leisi Meelis, Lattigu Margus)
#"Peotüdruk" (Leisi Meelis, Lattigu Margus)
#"Lendu" (Leisi Meelis, Lattigu Margus)
#"Alalhoidja" (Leisi Meelis, Lattigu Margus)
#"Ootan sind" (Leisi Meelis, Lattigu Margus)
#"Jagamise rõõm" (Leisi Meelis, Lattigu Margus)
#"Rattalaul" (Voitka Sirje, Alavainu Ave)
Ummamuudu

**Ummamuudu** om perimüsmuusiga- ja popansambli, miä tegotsõs Lõuna-Eestin ja mink juurõq ommaq Võro liinan. Ansambli mäng hindätettüisi poplaulõ ja hindä perrä säetüisi rahvalaulõ eesti ja võro keelen. Ummamuudu om edimäne ansambli, miä nakas' tegemä võrokeelist popmuusikat. Näide kõgõ suurõmbas hitis om Rahmani Jani kirotõt laul "Kõnõtraat", miä oll' Eesti edetabõlidõ tipon 1994. a. sügüse. Viil ommaq laembalt tunnõduq luuq "Tunnen ära", "Ka sisaliku tee", "Valgem pool", "A mille", "Vanaema Linda", "Kokkutulek", "Linnud ja sead" ja tõsõq.  

Ansambli tekkü 1989. aastaga mahlakuun, ku neli latsi lauluansamblin Võrukaelad Visnapuu Mare käe all helükoolitust saanuq koolipoissi võtiq Võro liinan pilliq kätte ja naksiq kantri- ja folkstiilin muusikat tegemä. Iistvidäjäs ja põhilidsõs laululuujas om Leisi Meelis.

Ansambli Ummamuudu ja seto leelokoori Leelonaase ütitsest projektist om vällä kasunu ansambli Ummaleelo.

## Liikmõq

Läbi aastagidõ ommaq ansamblin mängnüq: Aaviksoo Ain, Vendti Timo, Leisi Toomas, Leisi Meelis, Perli Antti, Kalvedi Heino, Lauridsa Are, Kahari Indrek, Salmi Sulev, Liivagu Lauri, Lillepea Andrus, Puusepä Roland, Salmi Jaanus, Luugi Meelis, Danieli Paul, Joametsa Laur, Veskimäe Indrek, Sirila Marko ja Leisi Ludvig.

### Liikmõq 1989

*Aaviksoo Ain - kontrabass
*Leisi Meelis - kitra
*Vendti Timo - viiol
*Leisi Toomas - mandoliin

### Liikmõq 1997

*Leisi Toomas - laul, bass
*Leisi Meelis - laul, akustilinõ kitra, lõõtspill
*Vendti Timo - laul, viiol, saksofon, toropill
*Perli Antti - klahvpilliq, mandoliin
*Salmi Sulev - eelektrikitra
*Salmi Jaanus - lüükriistaq
*Luugi Meelis - kontsõrthelü

### Liikmõq 2014
*Leisi Toomas - laul, bass
*Leisi Meelis - laul, akustilinõ kitra, lõõtspill
*Leisi Ludvig - laul, lüükriistaq 
*Perli Antti - klahvpilliq, mandoliin
*Veskimäe Indrek - viiol

## Albomiq

#1993 "Ummamuudu" 
#1994 "Jälg" 
#1995 "Meie elu" 
#1995 "Jõul"
#1996 "Kõne Võrust" 
#2004 "Üts Ummamuudu liin"

## Välislink

*Ansambli kodolehekülg
*Ansambli lehekülg FB-n
Ummaleelo

**Ummaleelo** om ansambli, miä mäng seto rahvalaulu muudsa ao pille saatõga. Ummaleelo tekkü 1996. aastagal, ku ansambli Ummamuudu ja seto leelokuur Leelonaase teiq ütidse projekti.  

## Liikmõq 2002

*Tumanskaja Silvi - laul
*Böningu Astrid - laul, kuvvõkeeline kannõl
*Tauli Anu - laul, katõrialinõ lõõts, toropill, parmupill
*Hendriksoni Liina - laul
*Danieli Paul - kitra
*Sirila Marko - lüükriistaq
*Leisi Toomas - basskitra
*Perli Anti - klahvpilliq
*Leisi Meelis - lõõts, akustilinõ kitra, mandoliin
*Veskimäe Indrek - viool

## Albomiq

*1997 Ummaleelo (albom)

## Singliq

*2001 promosingli
*2002 "Hairasoo"

## Tähtsämbäq ülesastmisõq

*1996-1999 Viljandi Perimüsmuusiga Festivaal
*1998 Sibeliusõ Akadeemiä puult kõrrladõt kontsõrt Helsingin
*2000 Kihaus Folk Music Festival Soomõn
*2002 Põlva FolkFest

## Välislink

*Ansambli kodolehekülg
Viie pääle

**Viie pääle** om võro luulõtajidõ ja muusikidõ rühm, kohe kuulussõ Ilvese Aapo, Rahmani Jan, Contra, Ruitlasõ Olavi ja Pulga Jaan. Nääq ommaq vällä andnuq luulõtuisiraamadu "Viie pääle", mink mano käü lasõrtsõõr 42 luulõtusõ, laulu ja jutuga. Ummil ülesastmiisil lugõvaq nääq ummi luulõtuisi ja laulvaq kitra saatõl (põhilidsõlt mäng Ilvese Aapo) ummi laulõ. 

## Albomiq

*2005 "Viie pääle"

## Tähtsämbäq ülesastmisõq

*12.08.2005 Kaika suvõülikoolin Vanan-Koiolan

## Välislink

*"Viie mehe luulõkogo saa ütitside kaasi vaihõlõ", Harju Ülle, Uma Leht 69.
Kõne Võrust

**"Kõne Võrust"** om ansambli Ummamuudu viies albom, miä sisaldas 12 laulu, noist 3  võrokeelist. Albom om ilmunuq 1996. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. 

## Lauluq

#"Ikulugu" (Leisi	Meelis, Leisi Meelis) 	
#"Seitse hullu" (Leisi Meelis, Hainsalu Lehte)		
#"Sinust laulan" (Salmi Sulev, Salmi Sulev)		
#"Kõne põrgust" (Eesti Rahvaluulõ Arhiivist)	
#"Setokõsõ"	(Schmalzi Hermann Julius, Schmalzi Hermann Julius)	
#"Murtud kõhuinimene" (Leisi Meelis, Leisi Meelis)	
#"Elukülje leid" (Leisi Meelis, Lattigu Margus)		
#"Haani miis" (Rahvalaul)		
#"Taevased tahtmised" (Salmi Sulev, Salmi Sulev)			
#"Toomalaul" (Eesti Rahvaluulõ Arhiivist)		
#"Kink" (Leisi Meelis, Lattigu Margus)	
#"Valgem pool" (häüss miks) (Leisi Meelis, Lattigu Margus)
Jõul

**"Jõul"** om ansambli Ummamuudu neläs albom, miä sisaldas 10 laulu, noist üts ("Oodid, oodid, vellekene") om lõunaeestikeeline rahvalaul. Albom om ilmunuq 1995. aastagal lasõrtsõõri ja kaseti pääl. Välläandja om Umamuudu Ltd.

## Lauluq

#"Pühade meeleolu" (Ummamuudu, Ummamuudu)		
#"Jõuluootus" (Vendti Timo, Vettigu Helgi) 
#"Jõul" (Leisi Meelis, Ummamuudu) 	
#"Jõulupuu"	(Leisi Meelis, Kolga Raimond) 	
#"Oled teel" (Salmi Sulev, Salmi Sulev) 	
#"Jõuluvana" (Väikese H., Väikese H.) 	
#"Sellel ööl" (Salmi Sulev, Salmi Sulev) 
#"Valgem pool" (Leisi Meelis, Lattigu Margus) 	
#"Oodid, oodid, vellekene" (Rahvalaul) 	
#"Marss!" (Leisi Meelis) 

## Inemiseq

*Leisi Meelis - laul, kitra, lõõtspill
*Vendti Timo - laul, viiol, saksofon, toropill
*Leisi Toomas - laul, bass
*Perli Antti - klahvpilliq, mandoliin
*Salmi Sulev - kitra, laul
*Lillepea Andrus - lüükriistaq
*Koiksoni Liisi - laul (6)
*Puusepä Roland - lüükriistaq (1,3,5,6,8)
Viie pääle (raamat)

**"Viie pääle"** om luulõtuisiraamat, kon seen ommaq Ilvese Aapo, Rahmani Jani, Contra, Ruitlasõ Olavi ja Pulga Jaani võrokeelidseq luulõtusõq. Pall'oq luulõtusõq ommaq tettüq mõnõ tunnõdu vai hindä luudu viie pääle. Raamadu mano käü lasõrtsõõr 42 luulõtusõ, laulu ja jutuga.

## Teedüs

## Kaeq viil

*Viie pääle

## Välislink

*"Viie mehe luulõkogo saa ütitside kaasi vaihõlõ", Harju Ülle, Uma Leht 69.
*Raamatust Ilvese Aapo kodolehe pääl.
Nipernaadi

**Nipernaadi** om Võro ansambli, miä muuhulgan om laulnuq võro- ja setokeelitsit rahvalikkõ ja rahvalaulõ.

## Liikmõq

*Tamra Kait
*Vendti Edvin
*Süti Juhan

## Albomiq

#1993 "Mul meeldivad banaanid"
Mul meeldivad banaanid

**"Mul meeldivad banaanid"** om ansambli Nipernaadi albom, kon om 19 laulu, noist osaq võro ja setokeelidseq rahvaliguq ja rahvalauluq. Albom om ilmunuq 1993. aastagal kaseti pääl. Välläandja om Tallinna Helikassetitehas.

## Lauluq

#"Unustamatu suudlus"
#"Õnnetu mees"
#"Kord mõtetes istus..."
#"Öö Alžiiris"
#"Ilmeni ääres"
#"Ma nagu miljon teisi"
#"Pisarad südames"
#"Mul meeldivad banaanid"
#"Tulõ, aga tulõ" (Pulga Jaan, Pulga Jaan)
#"Sõduri kutse"
#"Kallis neiu"
#"Esä panõ minno mehele" (seto rahvalaul)
#"Miks palju nii tähti on taevas"
#"Kaits kitsõ kaararõugu pääl" (võro rahvalaul)
#"Savikua veneläne" (seto rahvalaul)
#"Kuldne lapsepõlv"
#"Är no võtku liinast naista" (võro rahvalaul)
#"Kullake"
#"Kabel kuuvalgel"

## Inemiseq

*Tamra Kait
*Vendti Edvin
*Süti Juhan
Laulami latsilõ, laulami latsiga

**"Laulami latsilõ, laulami latsiga"** om võrokeelitside latsilaulõ ja salmõ albom. Laulva, lugõvaq ja pilli mängväq Võromaalt perit muusiguq. Albom om ilmunuq 2005. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Võro Instituut.

## Lauluq

#"Mi tiid'ol" (võro rahvalaul)
#"Kiigu liigu laivakõnõ" (võro rahvalaul)
#"Kos sa sõidat hiirekene" (võro rahvalaul)
#"Varõssõlõ valu" 
#"Tiik-tiik tiganõ" 
#"Mina lätsi Siidile" (võro rahvalaul)
#"Seh, Viruskundra" 
#"Sõit-sõit tsõdsõlõ" 
#"Kiä meil pahanu" 
#"Pääväk" (võro rahvalaul)
#"Liigulaul" (võro rahvalaul)
#"Vanaimämäng" (võro rahvalaul)
#"Verevide püksega kardavoi" 
#"Maamiis võtsõ naasõ" (võro rahvalaul)
#"Käolehm" 
#"Tapukikas taivarikas" 
#"Piiri-pääri pääsükene" (võro rahvalaul)
#"Läki kodu kullakõnõ" (võro rahvalaul)
#"Eints, tsvei, trei" 
#"Süümise lugu" (Kalda Indrek, Kalda Indrek) 
#"Läki kulla kodu poolõ" (võro rahvalaul)
#"Päiv lätt nii ku veretäs" (võro rahvalaul)
#"Ää-ähh, ts'uu-ts'uh" (võro rahvalaul)
#"Ts'uu latsõ, l'uu latsõ" (võro rahvalaul)
#"Villakumbalii" (võro rahvalaul)
#"Ää-äh, kasu poja kar'usõs" (võro rahvalaul)
#"Andre unõlaul" (Pulga Jaan, Pulga Jaan)

## Inemiseq

*Laulvaq vai lugõvaq: Roose Celia (5, 8, 12, 14, 17, 18, 26), Hainsoo Meelika (2, 11, 12, 15, 18, 21, 23, 24), Kanni Tuule (12, 18, 22), Kalda Indrek (1, 4, 7, 9, 14, 19), Vodi Mirjam (3, 10), Aarti Karl-Gustav (6), Tuksami Jaak (25), Pulga Jaan (27), Rahmani Jan (13, 16, 19). 
*Pille mängväq: Hainsoo Meelika, Kanni Tuule, Kalda Indrek, Roose Celia, Pulga Jaan.
Neiokõsõ

**Neiokõsõ** om Eesti näiokõisi ansambli. Ansambli sai kuulsas tuuga, et käve 2004. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusõl Istambulin laulman Eesti võrokeelist õurolaulu "Tii". Laul sai puulfinaalin 12. kotussõ.

## Liikmõq

* Tauli Anu 
* Tauli Triinu 
* Böningu Astrid
* Põllu Diana 
* Uutma Kadri

## Singliq

* "Tii (singli)"

## Kaeq viil

* Poisikõsõ

Katõgooria:Eesti ansambliq
Katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq