open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Krišna

**Krišna** om jumalus, kedä kumardõdas pall'odõn hinduismi harodõn. Ku pall'o višnuistiq pidäväq tedä Višnu avataaras, sõs krišnaismin om tä pääjummal.

Katõgooria:Hinduism
Vedaq

**Vedaq** vai **veedaq** (sanskritikeelidsest sõnast *veda* vai *ved*, miä tähendäs tiidmist) ommaq hinduismi kõgõ vanõmbaq pühäkiräq. 

Lajemban mõttõn kutsutas vedadõs vedasit üten brahmanasõ, aranjakadõ ja upanišadõga.

Kõgõ vanõmbaq vedaq ommaq luuduq umbõs 1000. aastagal i.m.a. ja illatsõmbaq umbõs 500. aastagal i.m.a. Vedaq ommaq kirotõduq sanskriti keelele lähkon vedadõ keelen.

Siso poolõst ommaq vedaq ohvri- ja ülistüslauluq, palvõq ja loitsuq. 

## Kaeq viil
* Upanišadiq

Katõgooria:Pühäkiräq
Katõgooria:Hinduism
Upanišadiq

**Upanišadiq** ommaq hindu filosoofilis-usolidsõq tekstiq. Nääq moodustasõq vedadõ lõpo-osa (vedanta) ja näiden om päämädselt juttu tiidmisest ja tarkusõst. Kõgõ vanõmbaq näist (nt. Brhadaranyaka ja Chandogya upanišadiq) ommaq perit edimädse aastagatuhandõ keskpaigast i.m.a. ja illatsõmbaq kirotõdiq keskaol ja varajadsõl vahtsõl aol. Upanišadiq ommaq kõvva mõotanuq hindu filosoofiat. 

## Kaeq viil
* Vedaq

Katõgooria:Hinduism
Jooga

**Jooga** om India usolis-filosoofilinõ süstem, miä taotlõs vaimo- ja iholiidsi har'otuisi läbi ütessaamist kõgõ ülembäga. Hinduismin, budismin ja džainismin om jooga mõistõq köüdet meditiirmisega. Hinduismin tähendäs tä viil ütte kuvvõst ortodokssõst filosoofiakuulkunnast nink ka tsihti, midä tuu kuulkund om hindäle säädnü. Džainismin mõtõldas jooga all nii vaimsit, sõnaliidsi ku iholiidsi tegevüisi.

Katõgooria:India filosoofia
Muhamediusk

**Muhamediusk** vai **islam** om monoteistline usk, miä tekkü araabiamaiõn, miä põhinõs koraanil ja kon jumalas om Allah. Muhamediusoliisi kutsutas **muslimõs** vai **moslõmõs**.

Eesti muslimiq ommaq inämbäste tatarlasõq vai asõriq.

Katõgooria:Muhamediusk
Koraan

**Koraan** (araabia keelen أَلْقُرآن (al-qur'ān)) om muhamediuso pühäkiri. Koraanin ommaq kirja pantuq Allahi ilmutusõq Muhammadilõ aovaihõn 610-632. 

Koraani panniq araabia keeles kirja Muhammadi ligimedseq. Pääle Muhammadi surma 632. aastagal kor'ati ülestähendüseq paarikümne aastaga kestel kokko. Ildampa tävvendedi noid kirävaihõmärke ja vabahellega, midä algusõn araabia kirän es olõq.

## Välislingiq
* Al-Quran (Koraan)

Katõgooria:Muhamediusk
Muhamed

**Muhammad** vai **Muhamed** (täüsnimega **Abu al-Qasim Muhammad Ibn Abd Allah Ibn Abd al-Muttalib Ibn Hashim**, u. 570/571 Meka – 8. piimäkuu päiv 632 Medina) om muhamediuso põh'andaja ja muslimidõ jaos jumala (Allahi) prohvet. Koraani perrä om tä perämäne ja kõgõ suurõmb prohvet prohvetide rian, kohe kuulussõq viil näütüses Aabraham, Ismael, Iisak, Jaakob, Taavet, Ristjä Johannes, Moosõs ja Jeesus.

Katõgooria:Muhamediusk
Katõgooria:Saudi Araabia inemiseq
Džainism

**Džainism** om Indiast perit usk ja filosoofiakuulkund, miä tekkü umbõs 570. a. i.m.a. Džainism tarvitas inämbvähämb sammo mõistis kui budism. Džainismi-usoliisi om s'oo ilma aigu päält 10 mill'ona, noist suurõmb jago Indian.

Katõgooria:Usk
Judaism

**Judaism** vai **juudiusk** om juudi rahva usk. Judaism om monoteistline usk, miä tuginõs Vanalõ Testamendile, esieränis viiele Moosõsõ raamadulõ ja Talmudilõ. Tä tekkü II aastagatuhandõl i.m.a. Judaismist ommaq vällä kasunuq ristiusk ja muhamediusk. Iisraelin om judaism kõgõ tähtsämb usk.

## Kaeq viil
* Aabraham
* Moosõs
* Toora

Katõgooria:Judaism
Aabraham

**Aabraham** oll' edimäne ja kõgõ tähtsämb Piibli patriark. Tä oll' Terahi poig.

Aabrahamil om tähtsä kotus judaismin, ristiuson ja muhamediuson, kon tedä peetäs usoesäs. 

Legendi perrä om Aabraham pall'odõ Lähkü-Hummogumaa rahvidõ (iisraellaisi, araablaisi, edomiite jt.) aloesä. Timmä, timä poiga Iisakut ja pujapoiga Jaakobit peetäs iisraeli rahva kolmõs kõgõ tähtsämbäs aloes's (patriargis).

Katõgooria:Judaism
Katõgooria:Ristiusk
Katõgooria:Muhamediusk
Toora

**Toora** (heebreä keelen  תּוֹרָה, "opõtus", mõnikõrd ümbre pant ka ku "säädüs") all mõtõldas hariligult viit Moosõsõ raamadut. Lajembalt võidas tuu all mõtõldaq terveht Vanna Testamenti ja tõisi juudiuso põhjapandjit tekste. 

## Kaeq viil
*Moosõs

Katõgooria:Judaism
Moosõs

**Moosõs** oll' Piibli perrä iisraellaisi juht, kiä juhtõ iisraeli rahva vällä Egüptüse or'apõlvõst nink kinkalõ anti kümme käsko. Tä om Tõõsõ Moosõsõ raamadu päätegeläne.

Moosõst peetäs Toora autoris ja tä om juudiuso kõgõ tähtsämb prohvõt. Tä om tähtsä prohvõt ka ristiuson, muhamediuson, baha'i uson ja mitmõn tõõsõn uson.

Katõgooria:Judaism
Katõgooria:Ristiusk
Katõgooria:Muhamediusk
Sinto

**Sinto** vai **šinto** vai **sintoism** vai **šintoism** (jaapani keelen 神道; shintō 'kamidõ tii, jumalidõ tii') om jaapani rahva aoluulinõ usk, miä kooni Tõsõ ilmasõa lõponi oll' ka riigiusk.

Täämbädsel pääväl sinto inämb Jaapani riigiusk olõ-iq nink mõnõq praktigaq ja opõtusõq, miä sõa aigo olliq väega tähtsäq, ommaq unõhtustõ jäänüq, tõsõq agaq ommaq uma usolidsõ tähendüse kaotanuq (näütüses ettekuulutamisõ viis *omikuji*).

Idamaie ravitsõmiskunstõ oppaja Parmasõ Mart om ummi soonõtasumise kursuisi alustanu sinto iinkujjõ perrä. Sinto tasumise aigu om inemine rõivin pikäle vai kummalõ põrmandupääl. Tasuja vaotas inemise lihassit laja käe, käevarrõ vai küünärpääga. Järekõrd ja tark süsteem sääl man.

Katõgooria:Usk
Taoism

**Taoism** om Vanast-Hiinast alostusõ saanuq filosoofilinõ ja usolinõ opõtus.

Taoismi om peet ka ainugõsõs tõõlidsõlt hiinaligus usos. Tä om konfutsianismi ja budismi kõrval üts "Kolmõst opõtusõst", minkal tradits'oonilinõ hiina kultuur ja ütiskund põhinõs.

Taoismi alostekst om "Tao Te Cing", mink autoris peetäs Laozid. 

## Kaeq viil
* Tao Te Ching
* Laozi

Katõgooria:Taoism
Tao Te Ching

"**Tao Te Ching**" vai "**Daodejing**" (ümbrepantult "Raamat tiist ja väest" vai "Edesiliikmise väe raamat") om taoismi alostekst, mink autoris peetäs hariligult Laozid. 

"Tao Te Chingi" tekst om kirja pant mitte varrampa ku 8. ja mitte ildampa ku 3. aastagasaal i.m.a.

Katõgooria:Taoism
Sikhism

**Sikhism** (pandžabi keelen: ਸਿੱਖੀ) om usk, miä põhinõs kümne guru opõtusõl, kiä elliq Indian päämädselt 16. ja 17. aastagasaal. Sikhism om üts maailmareligioonõst, midä tunnistas üle 23 mill'ona inemise. 

Sikhismi luuja oll' Gurū Nānak (1469-1538).

Sikhismi pühäkiri om "Ādigranth".

Katõgooria:Sikhism
Ādigranth

**Ādigranth** vai **Guru Granth Sahib** om sikhismi pühäkiri. S'oon tekstin om 1430 lehekülge ja tä om kokko pant aovaihõn 1469-1708.

## Kaeq viil
* Sikhism

Katõgooria:Pühäkiräq
Zoroastrism

**Zoroastrism** oll' tõõsõl aastatuhandõl i.m.a. Pärsiähe joudnuisi proto-indoõuruupa hõimõ usk, miä pidi kinniq prohvõt Zarathustra opõtusõst.

Zoroastristõ pühä raamat om Avesta, mink kõgõ vanõmbaq osaq (hümniq ja rituaaliq) ommaq perit umbõs 1500–800 i.m.a., illatsõmbaq ommaq priistrekoodeks, loidsuq, prohvõt Zarathustra legendiq ja ettekuulutusõq.

Katõgooria:Zoroastrism
Zarathustra

**Zarathustra** vai **Zoroaster** oll' muistidsõ Iraani prohvõt, filosuuf ja luulõtaja. Timä luuduq hümniq (Gathaq) ommaq zoroastrismi tähtsä liturgilinõ osa.

Inämbüs uurjid arvas, et Zarathustra elli 7. ja 6. aastagasaal inne mi aigu, kuiki kimmüst sjoo kottalõ olõ-iq. 

Zarathustra nimme kand ka Nietzsche Friedrichi raamadu "Nii kõnõl' Zarathustra" (1883–1885) päätegeläne. 

Katõgooria:Zoroastrism
Kirä' Võromaalt. Kinda'

"**Kiräq Võromaalt. Kindaq**" om Tubina Tuuli kokkosäet raamat Võromaa kindakirjost. Raamadu tekst om rööbilde võro ja eesti keelen.

Raamadu sisse om pant valik kindakirjo, midä om koet Võromaal ja miä ommaq peri Eesti Rahva Muusõumi tekstiilikogo kindidõ päält. Raamatun ommaq pildiq vannost kindist, kruudulidsõ paprõ pääle tsehkendedüq kiräq ja kindavitso kireldüseq. Pääle tuu om sääl viil pilte talvitsõst Võromaa luudusõst ja katõkeeline värmisõnastik.

## Teedüs

Katõgooria:Võrokeelidseq raamaduq
Katõgooria:Võromaa inemiisi raamaduq
Katõgooria:Tubina Tuuli raamaduq
Katõgooria:2009 raamaduq
Get Heavy

**"Get Heavy"** om ansambi Lordi edimäne albom, ilmunuq 2002.

## Luuq

# "Scarctic Circle Gathering" – 01:02
# "Get Heavy" – 03:00
# "Devil Is A Loser" – 03:29
# "Rock The Hell Outta You" – 03:07
# "Would You Love A Monsterman?" – 03:04
# "Icon Of Dominance" – 04:35
# "Not The Nicest Guy" – 03:12
# "Hellbender Turbulence" – 02:46
# "Biomechanic Man" – 03:22
# "Last Kiss Goodbye" – 03:08
# "Dynamite Tonite" – 03:14
# "Monster Monster" – 03:23
# "13." – 01:08

## Inemiseq

* Tomi Putaansuu, Mr. Lordi
* Jussi Sydänmaa, Amen
* Sami Wolking, Magnum
* Erna Siikavirta, Enary
* Sampsa Astala, Kita

Katõgooria:Lordi albomiq
Katõgooria:2002 albomiq
The Monsterican Dream

**"The Monsterican Dream"** om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2004. aastagal.

## Luuq

# "Threatical Trailer" – 01:09
# "Bring It On" ("The Raging Hounds Return") – 04:35
# "Blood Red Sandman" – 04:03
# "My Heaven Is Your Hell" – 03:41
# "Pet The Destroyer" – 03:50
# "The Children Of The Night" – 03:45
# "Wake The Snake" – 03:46
# "Shotgun Divorce" – 04:42
# "Forsaken Fashion Dolls" – 03:43
# "Haunted Town" – 03:13
# "Fire In The Hole" – 03:27
# "Magistra Nocte" – 01:33
# "Kalmageddon" – 04:33

## Inemiseq

* Tomi Putaansuu, Mr. Lordi
* Jussi Sydänmaa, Amen
* Niko Hurme, Kalma
* Erna Siikavirta, Enary
* Sampsa Astala, Kita

Katõgooria:Lordi albomiq
Katõgooria:2004 albomiq
The Arockalypse

**"The Arockalypse"** om ansambli Lordi albom, miä ilmu 2006. aastagal.

## Luuq

# "SCG3 Special Report" – 03:46
# "Bringing Back The Balls To Rock" – 03:31
# "The Deadite Girls Gone Wild" – 03:45
# "The Kids Who Wanna Play With The Dead" – 04:07
# "It Snows in Hell" – 03:37
# "Who's Your Daddy?" – 03:38
# "Hard Rock Hallelujah" – 04:07
# "They Only Come Out At Night" – 03:49
# "The Chainsaw Buffet" – 03:47
# "Good To Be Bad" – 03:31
# "The Night Of The Loving Dead" – 03:09
# "Supermonstars" ("The Anthem Of The Phantoms") – 04:04

## Inemiseq

* Tomi Putaansuu, Mr. Lordi
* Jussi Sydänmaa, Amen
* Niko Hurme, Kalma
* Leena Peisa, Awa
* Sampsa Astala, Kita

Katõgooria:Lordi albomiq
Katõgooria:2006 albomiq
Deadache

**"Deadache"** om ansambi Lordi albom, miä ilmu 2008. aastagal.

## Luuq

# "SCG IV" – 00:42
# "Girls Go Chopping" – 04:02
# "Bite It Like a Bulldog" – 03:29
# "Monsters Keep Me Company" – 05:28
# "Man Skin Boots" – 03:42
# "Dr. Sin Is In" – 03:47
# "The Ghosts of the Heceta Head" – 03:38
# "Evilyn" – 04:00
# "The Rebirth of the Countess" – 01:59
# "Raise Hell in Heaven" – 03:32
# "Deadache" – 03:28
# "The Devil Hides Behind Her Smile" – 04:12
# "Missing Miss Charlene" – 05:10

## Inemiseq

* Tomi Putaansuu, Mr. Lordi
* Jussi Sydänmaa, Amen
* Samer el Nahhal, Ox
* Leena Peisa, Awa
* Sampsa Astala, Kita

Katõgooria:Lordi albomiq
Katõgooria:2008 albomiq
Would You Love a Monsterman?

**"Would You Love a Monsterman?"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2002.

## Luuq

# "Would You Love a Monsterman?" (3:04)
# "Biomechanic Man" (3:23)
# "Would You Love a Monsterman?" (radio edit) (3:04)

Katõgooria:2002 singliq
Devil is a Loser

**"Devil is a Loser"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2003.

## Luuq

# "Devil is a Loser"
# "Don't Let My Mother Know"
# "Devil is a Loser" (video)

Katõgooria:2003 singliq
Brääznik

**Brääznik** om andsambli Winny Puhh tõõnõ albom, miä ilmu 2010. aastagal.

Plaadi pääl ommaq luuq:

*1. Wonderbra
*2. Peetus
*3. Härrasmehed saabuvad
*4. Möödatujuja
*5. Tüdrukud ootavad
*6. Söögitädi
*7. Tungelteratšäi
*8. Kala tatt
*9. Brääznik
*10. Pidupäev
*11. Peegelpõrand
*12. Nõiutud saar
*13. Pole seksist loobunud veel
*14. Piinatud Geenius
*15. Pervert

katõgooria:Winny Puhhi albomiq
katõgooria:Albomiq, kon seen võro kiilt
katõgooria:2010 albomiq
Araabia kiil

**Araabia kiil** om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 280 mill'onat inemist põhilidsõlt Lähkül-Hummogumaal ja Põh'a-Afrikan.

Katõgooria:Keeleq
My Heaven is Your Hell

**"My Heaven Is Your Hell"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2004.

## Luuq

# My Heaven Is Your Hell
# Wake The Snake

Katõgooria:2004 singliq
Blood Red Sandman

**"Blood Red Sandman"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2004.

## Luuq

# Blood Red Sandman (Radio Edit)
# To Hell With Pop
# Pyromite

### Promo

# Blood Red Sandman (Radio Edit)
# Devil is a Loser
# Would You Love a Monsterman?

Katõgooria:2004 singliq
Hard Rock Hallelujah

**"Hard Rock Hallelujah"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.

## Luuq

# Hard Rock Hallelujah (Eurovicious Radio Edit)
# Hard Rock Hallelujah
# Mr. Killjoy

### German edition

# Hard Rock Hallelujah (Eurovicious Radio Edit)
# Supermonstars
# Hard Rock Hallelujah (video)
# Blood Red Sandman (video)
# Devil Is A Loser (video)

### DualDisc edition

Audio:
# Hard Rock Hallelujah (Eurovicious Radio Edit)
# Hard Rock Hallelujah
# Mr. Killjoy
DVD:
# Hard Rock Hallelujah (video)
# Blood Red Sandman (video)
# Devil Is A Loser (video)

Katõgooria:2006 singliq
It Snows in Hell

**"It Snows in Hell"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.

## Luuq

# It Snows in Hell
# EviLove

Katõgooria:2006 singliq
Who's Your Daddy?

**"Who's Your Daddy?"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2006.

## Luuq

# Who's Your Daddy? (Decapitated Radio Edit)
# Who's Your Daddy? (Neutered Version)
# Devil Is A Loser (Live Version)

### Special Edition

# Who's Your Daddy? (Decapitated Radio Edit)
# EviLove (Previously Unreleased)
# They Only Come Out At Night
# Devil Is A Loser (Live Version)

Katõgooria:2006 singliq
Bite it Like a Bulldog

**"Bite It Like a Bulldog"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.

## Luuq

# "Bite It Like a Bulldog" (3:28)

Katõgooria:2008 singliq
Deadache (singli)

**"Deadache"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.

## Luuq

# Deadache – 03:28
# Where's The Dragon – 02:59

Katõgooria:2008 singliq
Nightwish

**Nightwish** om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1996.

## Liikmõq

* Floor Jansen
* Tuomas Holopainen
* Emppu Vuorinen
* Jukka Koskinen
* Kai Hahto
* Troy Donockley

## Albomiq

* Angels Fall First (1997)
* Oceanborn (1998)
* Wishmaster (2000)
* Century Child (2002)
* Once (2004)
* Dark Passion Play (2007)
* Imaginaerum (2011)
* Endless Forms Most Beautiful (2015)
* Human. :II: Nature. (2020)
* Yesterwynde (2024)

Katõgooria:Soomõ muusiga
Katõgooria:Rokkansambliq
HIM

aastagal ja mänge ütte 2017.

**HIM** om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1991 ja mänge ütte 2018.

## Liikmõq

* Ville Valo
* Mikko Paananen
* Mikko Lindström
* Janne Puurtinen
* Mika Karppinen

## Albomiq

* Greatest Lovesongs Vol. 666 (1997)
* Razorblade Romance (1999)
* Deep Shadows and Brilliant Highlights (2001)
* Love Metal (2003)
* Dark Light (2005)
* Venus Doom (2007)
* Screamworks: Love in Theory and Practice (2010)
* Tears on Tape  (2013)

Katõgooria:Soomõ muusiga
Katõgooria:Rokkansambliq
The Rasmus

**The Rasmus** om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1994.

## Liikmõq

* Lauri Ylönen
* Eero Heinonen
* Aki Hakala
* Emilia Suhonen

## Albomiq
* Peep (1996)
* Playboys (1997)
* Hell of a Tester (1998)
* Into (2001)
* Dead Letters (2003)
* Hide From The Sun (2005)
* Black Roses (2008)
* The Rasmus (2012)
* Dark Matters (2017)
* Rise (2022)

Katõgooria:Soomõ muusiga
Katõgooria:Rokkansambliq
Sonata Arctica

**Sonata Arctica** om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1996. aastagal.

## Liikmõq

* Tony Kakko
* Henrik Klingenberg
* Pasi Kauppinen
* Tommy Portimo 
* Elias Viljanen

## Albomiq
* Ecliptica (1999)
* Silence (2001)
* Winterheart's Guild (2003)
* Reckoning Night (2004)
* Unia (2007)
* The Days of Grays (2009)
* Stones Grow Her Name (2012)
* Pariah's Child (2014)
* The Ninth Hour (2016)
* Talviyö (2019)
* Acoustic Adventures – Volume One  (2022)
* Acoustic Adventures – Volume Two  (2022)
* Clear Cold Beyond (2024)

Katõgooria:Soomõ muusiga
Katõgooria:Rokkansambliq
They only come out at night

**"They Only Come Out At Night"** om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2007.

## Luuq

# They Only Come Out At Night (3.35)
# Midnight Mover (3.26)

Katõgooria:2007 singliq
Beast Loose in Paradise

**"Beast Loose In Paradise**" om ansambli Lordi singli, ilmunuq 2008.

## Luuq

# Beast Loose In Paradise (Radio Edit) (3:09)
# Beast Loose In Paradise (Dark Floors Version) (3:33)
Amoral

**Amoral** om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1997 ja mänge ütte 2017.

## Liikmõq
* Ben Varon
* Ari Koivunen
* Juhana Karlsson
* Pekka Johansson
* Masi Hukari

## Albomiq

* Wound Creations (2004)
* Decrowning (2005)
* Reptile Ride (2007)
* Show Your Colors (2009)
* Beneath (2011)
* Fallen Leaves & Dead Sparrows  (2014)
* In Sequence  (2016)

Katõgooria:Soomõ muusiga
Katõgooria:Rokkansambliq
Scorpions

**Scorpions** om s'aksa rokkansambli, miä tull' kokko 1965. aastagal.

## Liikmõq

* Klaus Meine
* Rudolf Schenker
* Matthias Jabs
* Paweł Mąciwoda
* Mikkey Dee

## Albomiq

* Lonesome Crow (1972)
* Fly to the Rainbow (1974)
* In Trance (1975)
* Virgin Killer (1976)
* Taken By Force (1977)
* Lovedrive (1979)
* Animal Magnetism (1980)
* Blackout (1982)
* Love at First Sting  (1984)
* Savage Amusement  (1988)
* Crazy World  (1990)
* Face the Heat  (1993)
* Pure Instinct  (1996)
* Eye II Eye  (1999)
* Moment of Glory  (2000)
* Unbreakable  (2004)
* Humanity: Hour 1  (2007)
* Sting in the Tail  (2010)
* Comeblack  (2011) 
* Return to Forever  (2015)
* Rock Believer (2022)

Katõgooria:Rokkansambliq
ABBA

ABBA om Roodsi poppansambli, miä tull' kokko 1972. aastagal.

## Liikmõq

* Agnetha Fältskog 
* Benny Andersson	 
* Anni-Frid Lyngstad	 
* Björn Ulvaeus

## Albomiq

* Ring Ring (1973)
* Waterloo (1974)
* Abba (1975)
* Arrival (1976)
* The Album (1977)
* Voulez-Vous (1979)
* Super Trouper (1980)
* Gracias Por La Música (1980)
* The Visitors (1981)
* Abba - Live (1986)
* Voyage (2021)

katõgooria:Popansambliq
Sturm und Drang

**Sturm und Drang** om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 2004 ja mänge ütte 2014.

## Liikmõq
* André Linman
* Henrik Kurkiala
* Jeppe Welroos
* Alex Ivars
* Calle Fahllund

## Albomiq
* Learning to Rock (2007)
* Rock 'n Roll Children (2008)
* Graduation Day (2012)

Katõgooria:Rokkansambliq
Katõgooria:Soomõ muusiga
Stratovarius

**Stratovarius** om Soomõ rokkansambli, miä tull' kokko 1984. aastagal.

## Liikmõq

* Timo Kotipelto
* Jens Johansson
* Lauri Porra
* Matias Kupiainen
* Rolf Pilve

## Albomiq
* Fright Night (1989)
* II (1992)
* Twilight Time (1992)
* Dreamspace (1994)
* Fourth Dimension (1995)
* Episode (1996)
* Visions (1997)
* Destiny (1998)
* Infinite (2000)
* Intermission (2001)
* Elements Pt. 1 (2003)
* Elements Pt. 2 (2003)
* Stratovarius (2005)
* Polaris (2009)
* Elysium  (2011)
* Nemesis  (2013)
* Eternal  (2015)
* Survive  (2022)

Katõgooria:Soomõ muusiga
Katõgooria:Rokkansambliq
Põlgastõ mõisa

**Põlgastõ mõisa** (sks. k. *Pölks*) oll' perismõisa Kanepi kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Tä luudi 17. aastagasaa lõpon, ku tä jaeti ärq  Kruutusõ mõisast.

## Välisllingiq

*Põlgastõ mõisa kotsilõ või kaiaq Eesti mõisaportaalist

Katõgooria:Kanepi kihlkunna mõisaq
Itaalia kiil

**Itaalia kiil** om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 61,5 mill'onat inemist põhilidsõlt Itaalian, Sveidsin, kotussidõ Afrikan jm.

Itaalia kiil om kujonuq rahvaladina keelest. Keele edimädseq kirälidseq mälehtüseq ommaq peri 9.–10. aastagasaalt.

Itaalia kiräkiil om kujonuq Firenze kandi murdõ perrä (Dante ja Boccaccio loomingu mõol).

Itaalia keelest om peri suur jago muusiga ala sõnavarast.
 

Corsivo- come scriverlo a mano in italiano, schede didattiche con alcuni esempi di Paolo Villa (prima edizione commons wikimedia org)-Letters-characters in italics-cursive- how to write it by hand in Italian.pdf|Käsitsi kirjutatud kursiiv Itaalia koolis (XX ja XXI sajand)
 

## Lätteq


## Kirändüs
* Raffaele Simone, *Enciclopedia dell'italiano*, Treccani, 2010.
* Fabrizio Berloco, *[https://books.google.ru/books?id=DYynDwAAQBAJ&pg=PA1#v=onepage&q&f=false The Big Book of Italian Verbs: 900 Fully Conjugated Verbs in All Tenses. With IPA Transcription, 2nd Edition]*, Lengu, 2018. ISBN 978-8894034813
* Palermo Massimo, *Linguistica italiana*, Il Mulino, 2015. 9788815258847

Katõgooria:Itaalia
Katõgooria:Romaani keeleq
Kar'ala

**Kar'ala** om aoluulinõ piirkund Fennoskandian Vinnemaa ja Soomõ territooriumil.

Aoluulinõ Kar'ala jagonõs järgmäidsis põhiliidsis piirkunnõs: 
*Põh'a-Kar'ala
*Lõunõ-Kar'ala
*Laadoga-Kar'ala
*Hummogu-Kar'ala:
**Valgõ mere Kar'ala
**Aunusõ-Kar'ala

Naist Põh'a- ja Lõunõ-Kar'ala ommaq Soomõn, a ülejäänüq Vinnemaa võimualotsõn Kar'ala Vabariigin. Lisas om Vinnemaal viil piirkundõ, midä mõnikõrd köüdetäs  Kar'alagaq, nuuq ommaq Kar'ala kannas, miä jääs parhillastõ Leningradi oblastihe, Tveri Kar'ala ja Äänisjärve hummoguveere lähküdseq maaq.

## Kaeq ka
* Kar'ala Vabariik

Katõgooria:Kar'ala
Katõgooria:Õuruupa maaq
Kar'ala Vabariik

**Karjala Vabariik** (kar'ala keelen *Karjalan tazavaldu*, vepsä keelen *Karjalan Tazovaldkund*, soomõ keelen *Karjalan tasavalta*) om hindävolinõ vabariik Vinnemaa võimu all. 

Kar'ala Vabariik om Vinnemaa Põh'aõdagu föderaalringkunnan. Kar'ala Vabariigil ommaq piiriq Soomõ, Leningradi oblasti, Vologda oblasti, Arhangelski oblasti ja Murmanski oblastiga.

Vabariigi ainugõnõ riigikiil om vinne kiil. Kar'ala, vepsä ja soomõ kiil ommaq säädüse perrä "riikligult toeduq" keeleq. Näid pruugitas põhilidsõlt kultuurin, kunstin, koolitusõn ja meediän, näid uuritas ja arõndõdas.

## Aolugu
Kar'ala Vabariik om osa aoluulidsõst Kar'alast.

## Poliitiga

Kar'ala Vabariigi pää (vinne keeli *глава*) om Katanandovi Sergei, kiä valiti ammõtihe 2002. aastagal.

## Luudus

## Valitsõmisjaotus
Vabariik jagonõs 15 rajoonis.

## Rahvastik

2002. aastagal elli Kar'alan loendusõ perrä 716 281 inemist, kinkast kar'alaisi oll' 65 651 (9,2%). Vepsläisi oll' 4870 (0,7%), suumlaisi 14 156 (2%). Kõgõ inämb oll' vindläisi, 548 941 (76,6%).

## Kultuur

## Kaeq viil
*Kar'ala
*Maailma maaq
Sarkozy Nicolas

**Sarkozy Nicolas** (**Nicolas Sarkozy** sünnünimega **Nicolas Paul Stéphane Sárközy de Nagy-Bocsa**; sündünüq 28. vahtsõaastakuu pääväl 1955 Pariisin) om Prantsusmaa hüäpoolinõ poliitik, Prantsusmaa president ja Andorra vürst 2007. aastagast. Tä om olnuq Prantsusmaa siseministri ja konsõrvatiivsõ eräkunna (UMP) kandidaat Prantsusmaa 2007. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'. 

Sarkozy om esä puult ungarlanõ ja imä puult juut.

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa poliitiguq
Soomõ-ugri keeleq

**Soomõ-ugri keeleq** ommaq uurali kiilkunna suurõmb haro (vähämb haro om samojeedi keeleq). Soomõ-ugri keeleq jagonõsõq ummakõrda **soomõ** haros, mink kiili (soomõ, eesti, võro jt) kõnõldas Euruupa põh'aosan ni **ugri** haros, mink kiili kõnõldas Doonau veeren (ungari) ja Aasia Õdagu-Tsiberi jaon (handi ja mansi kiil). Soomõ-ugri keeleq olõ-õi sugulasõq indo-õuruupa kiiliga, mink hulka kuulusõq inämbüs Euruupa keelist. 

Keeletiidläseq arvasõq, et kõk soomõ-ugri keeleq ommaq tulnuq ütest soomõ-ugri algkeelest. Tuu algkiil, midä kõnõldi aastatuhandit tagasi, jagosi mitu kõrda vähämbäs ja nii saiq kõk soomõ-ugri keeleq.

Pääle soomõ-ugri kiili ommaq uurali keeleq viil ka samojeedi keeleq. 
Mõnõq keeletiidläseq pruukvaq sõnno *soomõ-ugri keeleq* ja *uurali keeleq* sama tähendüse perrä. 

Soomõ-ugri kiili soomõ harro või viil edesi jakaq saami, õdagumeresoomõ, mordva, mari ja permi rühmäs ni ugri harro obiugri ja ungari rühmäs. Handi ja mansi keele päämurdõq ommaq kah sisulidsõlt umaette keeleq. 

## Soomõ-ugri kiili nimekiri haroldõ ja rühmilde

:soomõ haro
::	õdagumeresoomõ keeleq
:::	eesti kiil
:::	võro ja seto kiil
:::	soomõ kiil
::::	meä kiil
::::	kveeni kiil
:::	ingerikar'ala kiil
:::	kar'ala kiil
::::	periskar'ala kiil
::::	aunusõkar'ala kiil
:::	lüüdi kiil
:::	liivi kiil
:::	vepsä kiil
:::	vad'a kiil
::	saami keeleq
:::	õdagusaami kiil
:::	lõunõsaami kiil
:::	uumajasaami kiil
:::	luulajasaami kiil
:::	piitimesaami kiil
:::	põh'asaami kiil
:::	hummogusaami kiil
:::	inarisaami kiil
:::	akkalasaami kiil
:::	kildinisaami kiil
:::	koltasaami kiil
:::	tur'asaami kiil
::	mordva keeleq
:::	ersä kiil
:::	moksa kiil
::	mari keeleq
:::	niidümari kiil
:::	mäemari kiil
::	permi keeleq
:::	komi (süräkomi) kiil
:::	permikomi kiil
:::	udmurdi kiil
:::	bessermani kiil
:ugri haro
::	ungari rühm
:::	ungari kiil
::	obiugri rühm
:::	handi kiil
:::	mansi kiil

## Soomõ-ugri kiili tunnusjuuni

Hulgalõ vai esiki inämbüsele soomõ-ugri keelile ummaq tunnusliguq sääntseq keelejoonõq nigu hulga käänüssit (külgekliipjäq vai aglutiniirjäq keeleq), vabahelükokkokõla ja sõna päärasõhus edimädse silbi pääl.

## Kaeq viil
Maailma keeleq

Katõgooria:Keeletiidüs
Mehhigo

**Mehhigo**, ammõtlidsõlt **Mehhigo Ütisriigiq**, om riik Põh'a-Ameerikan, mil om piir põh'a puul Ameeriga Ütisriikega ni lõunõhummogun Guatemala ja Belizega. Mehhikost õdakuhe jääs Vaiknõ suurmeri ja hummoguhe Mehhigo laht ja Kariibi meri. Mehhigo om kõgõ põh'apoolitsõmb ni suurusõ poolõst kolmas Ladina-Ameeriga riik. Mehhiko pääliin om México. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus
Mehhigo jagonõs 31 osariigis.

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Mehhigo
katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Põh'asaami kiil

**Põh'asaami kiil** om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 15 000–25 000 inemist Lapimaal (Norran, Soomõn ja Roodsin). 

Kõnõlõjidõ arvo perrä om põh'asaami kiil kõgõ suurõmb saami kiil.

Egä aripäävä õdagu või Norran, Soomõn ja Roodsin kaiaq riigitelevisioonist uudissit põh'asaami keelen. Kolm kõrda nädälin ilmus põh'asaamikeeline aoleht Ávvir, mink toimõndus om jaet Guovdageaidnu ja Kárášjohka alõvi vaihõl.

## Tähistü

## Mõnõq kasulikuq synaq

## Välislingiq
* Põh'asaamikeeline Vikipeediä
* Kirätükk aolehist ja aokir'ost põh'asaami keelen. YLE Sámi Radio kodoleht. (Pruugitu 14.04.2010.)

Katõgooria:Saami keeleq
Katõgooria:Lapimaa
Toomõmägi (Tarto)

**Toomõmägi** om luuduslinõ tsälkorgõga piiret mägi Tarto liinan Imäjõõ ürgoro hüä poolõ pääl. Toomõmäelt om algusõ saanuq Tarto liin. 

Arvatas, et 6.–8. aastagasaa ümbre tekkü Toomõmäele vana maaliin Tarbatu, minkast 11–12. aastagasaal kujosi vällä muinasmaakonna Ugandi üts katõst keskusõst.

1030. aastagal võtiq Tarbatu ärq vindläseq, a 1061. aastagal lüüdi nä nii Tarbatust ku tervest Ugandist vällä.

Ristisõdijaq võtiq Tarbatu ärq aastagal 1223. Päält tuud, 1224. aastagal ehiteti muistidsõ maaliina varõmidõ pääle kivist Tarto piiskobiliin ni Toomõmäest sai Tarto piiskopkunna keskus. Piiskobiliina mano ehitedi ka väkev tuumkerik. Parhilladsõ tähetorni kotsil olnuq piiskobiliin jäi varõmihe Põh'asõa aigo. 

Päält Tarto Ülikooli vahtsõst vallalõtegemist 1802. aastagal naksiq Toomõmäele kerküma ülikooli ehitüseq – klassitsistlik Vana Anatoomikum, tähetorn jt. Tuumkerigu varõmidõ kooriruumi jago tetti ümbre Tarto Ülikooli Raamadukogos. Inämbüs Toomõmäest om täämbädsel pääväl katõt pargiga, miä panti kah kasuma 19. aastagasaal. 

Toomõmäel om Riigikohto maja ja oll' 2009. aastagani Tarto sünnütüsmaja. Vanan Anatoomikumin tüüt' aastil 2000-2011 Tarto Ülikooli Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus.

Supreme Court of Estonia.JPG|Riigikohto hoonõq Toomõmäel
Musumägi 2008.JPG|Toomõmäe Mus'omägi
Tartu Tähetorn veebrauaris 2012.JPG|Tarto tähetorn
Anatomical Theatre, Tartu.JPG|Vana Anatoomikum
Kuradisild talvel.JPG|Kuradisild
Tartu Statue K.E. von Baer 02.jpg|
Tartu Cathedral.jpg|Tarto tuumkerik


Katõgooria:Tarto
Katõgooria:Eesti mäeq
Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus

Tarto Ülikooli **Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus** om tiidüsallovaihõlinõ keskus Tarto Ülikooli humanitaartiidüisi ja kunstõ valdkunna eesti ja üledse keeletiidüse instituudi all. Keskus kõrraldas keele- ja kultuuriuurmiisi aoluulidsõn lõunõeesti (võro, seto, mulgi ja tarto) keele- ja kultuuripiirkunnan. Keskus kõrraldas ülikoolin lõunõeesti keele ja kultuuri kursusi ja ilmutas raamatit.

Keskus luudi aastagal 2000. Aastil 2000–2011 tüüt' tä Tarto liinan Toomõmäel Vanan Anatoomikumin, aastagast 2011 olliq keskusõl ruumiq Lossi huulidsa opihuunõn (Lossi huulits 3-134). Päält tuud ommaq keskusõ ruumiq (tüütarõ ja loengutarõ) olnuq ülikooli Jakobi 2 huunõn.

## Kaeq viil
* Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat IX-X

## Välislingiq
* Keskusõ kodolehekülg
* Aivar Kull, "Kultuurikeskus annab endast ülevaate" (Lõuna-Eesti kultuurikeskuse I aastaraamatu tutvustus) – Tartu Postimees 8. mahlakuu päiv 2003, lk 3
* Saar, Eva; Pajusalu, Karl (2021). Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskus 20. Eva Saar, Karl Pajusalu, Mart Velsker (Toim.). Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat XIX-XX. (257−285). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.

Katõgooria:Lõunaeesti kiil
Katõgooria:Tarto Ülikuul
Katõgooria:Tarto
Kveeni kiil

**Kveeni kiil** vai **kainu kiil** om õdagumeresoomõ kiil, midä kõnõlõsõq põhilidsõlt Põh'a-Norran eläväq kveeniq ehk kainulasõq. Innembide peeti kveeni kiilt soomõ keele murdõs, veidembüskeele staatusõ sai tä aastatgal 2005.

Kveeni kiil om lähkühe köüdet kolmõ soomõ-ugri keelega, midä kõnõldas Põh'a-Skandinaavian: meä kiil, kar'ala kiil ja soomõ kiil. Naidõ kiili kõnõlõjaq saavaq tõõnõtõõsõst inämbüisi ilma vaivalda arvo.

Kveeni kiil om saanuq mitmit lainsõnno norra keelest, näütüses pruugitas sõnna *tyskäläinen* (s'akslanõ) soomõ sõna *saksalainen* asõmal. Kveeni keelen pruugitas ka vanno soomõ sõnno, midä Soomõn inamb pruugita-ai.

2005. aastagal arvati ollõv Norran 2000–8000 kveeni keele kõnõlõjat.

1860-ndist aastist om pruumnuq Norra valitsus kveene ärq assimiliiriq. Keeleti ärq kveeni keele tarvitaminõ koolõn ja valitsusasotuisin, kveenikeelitside kotusõnimmi asõmalõ panti norrakeelidseq. 1970-ndist om kveenel ja saamlaisil ammõtligult lubat pruukiq umma kiilt. Kveeni kultuuri ja keele vasta om huvi nõsõman. Kõrraldõdas kveeni keele kursusisi, kiilt opatas ülikoolin ja kveeni keele ja kultuuri alalõhoitmisõs ni edendämises om luud Kveeni instituut.

## Keelenäüdüs ja võrrõlus sugukiiliga

Läteq: Terje Aronsen. "Miksi kvääninkieli kirjakielenä". *Ruijan Kaiku* 1/2004.

## Välislingiq
 Kveenikeeline proomi-Vikipeediä
* Kveeni instituudi kodoleht

Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Katõgooria:Norra
Larssoni Carl

**Carl Larsson** (1853-1919) oll' Roodsi kunstnik.

## Pilte


Image:Julaftonen av Carl Larsson 1904.jpg |*Joulupuulpäiv* (1904-1905)
Image:Våren (1907) av Carl Larsson.jpg|*Kevväi* (1907)
Image:Breakfast under the Big Birch. From A Home (26 watercolours) (Carl Larsson) - Nationalmuseum - 24220.tif|*Kõiv* (1896)


Larsson
Larsson
Stokholm

**Stokholm** (ka **Tokholm**, roodsi keelen *Stockholm*) om liin ja vald Roodsi keskjaon Õdagumere veeren ja üteliidsi Roodsi pääliin. Elänikke om Stokholmin 825 057, Suur-Stokholmi piirkunnan, miä vastas tervele maakunnalõ, om elänikke päält katõ mill'ona.

Stokholm om olnuq liin 13. aastagasaast pääle ni 14. aastagasaast pääle om taa olnuq Roodsi poliitiga ja majandusõ keskus. Stokholmin om ka Roodsi kuninga loss ja Roodsi parlament.

### Pilte Stokholmist

File:Stortorget Gamla Stan Buildings.JPG|Vanaq majaq vanaliina Stortorgetil
File:Strommen 2007.jpg|Stokholmi Grand Hôtel
File:Stockholms-stadsbibliotek-2003-04-14.jpg|Stokholmi avalik raamadukogo
File:Hamngatan 2008a.jpg| Nordiska Kompanieti kaubanduskeskus
File:Kungsgatan 2008b.jpg|Kungstornen
File:Stockholm-03.jpg|Lõunõpoolinõ Riddarholmeni sild
File:Hoghus 1-5 2007a.jpg|Hötorgeti ehitüseq, kaet Sveavägenilt
File:Drottninggatan sommaren 2006.jpg|Kaubandushuulits Drottninggatan


Katõgooria:Roodsi liinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Baueri John

**John Bauer** (1882-1918) oll' Roodsi kunstnik.

## Pilte


Image:God kväll, farbror! Hälsade pojken.jpg |*Tere õdagust, herrä!* (1915)
Image:John Bauer 1915.jpg |*Trolliq ja kuningatütär * (1915)
Image:Tyr and Fenrir-John Bauer.jpg |*Tir ja Fenrir* (1911)


Bauer
Bauer
Frianti Émile

**Émile Friant** (1863-1932) oll' Prantsusmaa kunstnik.

## Pilte


Image:Toussaint 1888 800.jpg|*Armuannõq* (1886)
Image:Friant La Discussion politique.jpg |*Vaiõlus * (1889)
Image:Emile Friant Les Canotiers de la Meurthe 1888.jpg |*Keskpäiv* (1888)


Friant
Friant
De La Touri Georges

**De La Touri Georges** (Georges de La Tour) (1593-1652) oll' Prantsusmaa kunstnik.

## Pilte


Image:Georges de La Tour 007.jpg |*Maarja Magdaleena* (1625-1650)
Image:Georges de La Tour 040.jpg |*Muusik * (1624-1650)
Image: Georges de La Tour 022.jpg |*Unõnägo * (1628-1645)


La Tour
La Tour
Sann

**Sann** oll' ja um ka parhilla iks erälde hoonõh talo tõisist huunist kavvõmban, jõõperve pääl vai lumbi veeren. Peris vanal aol tetti sanno ka maa sisse, nii et õnnõ katus vällä jäi paistuma.

Vanast olliq kõik sannaq savvusannaq. Kütmise aigo tull' sau kõik sanna sisse, palgiq olliq sisest kõik ärq mustas savvunuq ja nõõga kuun. 

Sannaahi oll' ligi saina, maakivvest ja savist tett, savil viil liiva seen. Keresekivves kor'ati kõik raudkiviq. Kerese alaqpoolõ pantiq suurõmbaq kiviq, päälepoolõ pantiq vähämbäq kiviq. Sanna es kütetäq kuusõpuuga, tuu pill kibõnit ja või sanna palama panda.

Meheq käveq inne sannan, inne um sann kuumõmb, naasõq latsiga käveq perän. Kõik pererahvas ja tiinjäq ütenkuun.

Sääntseq vanõmbaq inemiseq, kel määnest kotust es olõq ja mõisahe moonamehes ka taha-as minnäq, nuuq elliq talo sannan. Kon oll' miis naasõga, kon naastõraas ütsindä. Latsõq käveq näil tallõ pite kar'an.

## Sannaviht

Mõskmisõ jaoss olliq vihaq noorõ kõo ossõst, noore kõo latva kiä ärq es lõikaq, tuu olõki-s vihass hüä. Inne jaanipäivä täüskuu aol lätsiq kõik maja naasõq üts lõunavaheq lehessile. Vihaq köüdeti kinniq ja panti sanna pääle orrõ pääle kuioma. Vihta havvutõdi kuuma vii sisen, sis pehme vihaga oll' hüä mõskõq. Ku leheq mant ärq lätsiväq, sis visati timä vällä sanna kõrvalõ, sis naasõq korssiq nuuq roodsuq kokko ja teiq leeväaho pühkmise luvvas.

## Sann ku arstimiskotus

Ku mõni tõbi oll' külge saanuq, sis küteti sann lämmäs ja naati sääl arstma. Küläarst pand' tan kuppõ ja lask' verd. Ku viländ verd joosnuq oll', köüdeti haav puuvillatüküga kinniq ja valmis.


Katõgooria:Huunõq
Katõgooria:Kultuur
Maasik

**Maasik** vai **maas'kas** om ruushäitsmeliidsi sugukunda kuuluv hainapereh. Egäpääväkeelen mõtõldas maasiga all inämbüisi taa haina verevät (mõnõl sordil ka valgõt, roosat vai kõllast) marja. Maasik om üts inämbkasvatõduid haino maailman. Eestin kasus mõtsikult **mõtsamaasik** ja kasvatõdas **aiamaasikat** egäl puul- Hiiomaast Setomaani. Lisas nailõ kasus Eestin mõtsikult viil üts maasiga hainaperre sort - rämm. 

## Kasumiskotusõq ja kasvataminõ

Parõmb kasumiskotus om veidükese likõmba maaga tuulõ iist kaidsõt nõlv. Maasik ei tahaq saisvat vett, tuuperäst kasu-ui tä häste lohkõ ja tihtsä maa pääl. Maasik tund hinnäst häste hoobis korgõmbidõ kotussidõ pääl, miä keväjide kipõmbahe lämmäs lätväq. Maasikidõ kasumiskotussõn ei tohiq ollaq mitmõaastatsit haino. Maasik taha-ai saiaq väega pall'o läpäsnikku, muido kasvatas tä marjo asõmõl hoobis suuri lehti. Peräst saagikorjamist väetedäs maasigapinnärd süküsväetüsega, et tekkünüq rohkõhe häiermäalgmit. Keväjä, peräst lumõ sulamist, puhastõdas maasigapinnär murorihaga ärq, et vanaq leheq ärq võttaq üten kah'otegijidega, kiä võisõq talvõ üle elläq.

Katõgooria:Mar'aq
Katõgooria:Kasvoq
Rämm

**Rämm** (ladina keelen *Fragaria viridis*) om maasiga hainoperre sort. Rämmi kasus mõtsikult üle Eesti, a inämb om tedä mereveeritside hainamaiõ pääl. Lõunõ-Eestist om rämmi hulga harvõmb löüdäq. Rämm kasus inämbüisi kuiva ja lubjadsõ maa pääl. Rämmi mar'aq ommaq mõtsmaasikast makõmbaq ja esiqsugumadsõ maigu ni hõnguga.

Rämm om rehkendüisi perrä tegünü nii 6,24 miljoni aastaga iist. 

## Mar'a nimest
Mar'a võrokeeline nimi *rämm* om peri Harglõ kihlkunnast.

Seto keelen kutsutas rämmi - *pokk* (mitm. *pokaq*) ja eesti keelen *muulukas*, a soomõ keelen *karvamansikka*.

katõgooria:mar'aq
katõgooria:kasvoq
Sõir

**Sõir** om soolanõ, kõva ni väkev vana ao pidolik piimäruug. Tuud tetti keväjä ja suvõl, ku piimä rohkõmb oll'. Sõira jaos nakati jo aiksahe hapundpiimä korjama. Sõir sais kavva aigo, ku häste hoidaq. 

Sõira tetti hariligult hapnõstpiimäst. Tuu keedeti ärq väiku tulõ pääl, sis kurnati hõrrõ rõiva pääl ärq, klopiti munnõ sisse ja panti küümnit kah. Tuu sego panti linadsõ rõiva sisse, ku suur timä sai vai ku suurt taheti. Panti sis ütes üüs ja päiväs rassõ kivi sõira pääle, et liim häste vällä nõrgus. Edesi kuivati sõir päävä käen katussõ pääl kõvas. Läbikuivat sõir sais jõuluni. Oll' hüä, ku tuud oll' muguq võttaq.

Munõlda oll' sõira iks hüä tetäq, tuu oll' ruttu, a tuu saa-õs jälq nii hüä ku munnõga. Ku munnõ pall'o sõira sisse sai, oll' jälq illos vahanõ sõir. Jaanipääväs tetti iks munasõira. 

A tetti sõira ka rõõsast piimäst: sis rõõsk piim aeti katlan kiimä, panti kohopiim sisse ja aeti viil kiimä, sis panti nardsu sisse ni päivä saiba otsa vällä. Üüse oll' sõir soola seen, päivä saiba otsahn. 

## Välislingiq

http://www.ekspress.ee/news/paevauudised/toit/soir-kodukootud-juustunauding.d?id=27687893

## Kirändüs

Helju Kaal, Mari Must, Eevi Ross (2005) "Kuiss vanal Võromaal eleti". Eesti Teaduste Akadeemia Selts. Talliin

Katõgooria:Söögiq
Peko

**Peko** oll' nii Eesti- ku Soomõmaal vahn viläjummal. Setomaal oll' Peko tähtsä kujo, kinka olliq köüdedüq väega tähtsäq kogokundliguq rituaaliq viil sadakund aastatakka tagasi. Pekot om peet pühäs ja tedä pututavat om hoiõt saladusõn. Tä om hariligult vällä raot ütest puupalgist. Pekot hoiõti timä jaos tettü vaka seen aidan, a külbi aol viidi tä vällä nurmõveere pääle vahtma. Pekot om Setomaal kutsut **räüsäpuuslis**.

Peko avvos tull' küläkogokund kats kõrda aastan kokko - nuuq ommaq Pekopühäq vai -praasniguq tävvekuu õdangil. Üts kõrd oll' jüripääva aigu, ku egäst talost tull' perremiis ni peränaanõ. Ütenkuun süüdi ni juudi Peko avvos. Tõõnõ kõrd' oll mihklipääva aigo, ku õnnõ perremeheq kokko tulliq. Üten käüti sannan, seiq-jõiq, a pääminõ oll' perän moro pääl taplõminõ. Tuu, kel edimädses veri vällä tull', sai Peko uma hoolõ ala tulõvas aastas.

Ildampa läts' Pekousk segi ka ristiusoga: Pekot naati kerikuhe üten võtma, et tä sääl õnnistust saasiq, a perän vidi põllo veerele viläõnnõ tuuma.

Kuigi setokõsõq proovõq Pekodõ kultust var'adaq, om üts Peko nätäq Tarto liinan Talorahva muuseumin (kaeq pilti).

Täämbädsel pääväl pidäväq setokõsõq Pekot umas kuningas, kink esindäjä – Setomaa ülembtsootska – niisamatõ kõrd aastan valitas, unnõ tä om üts miis õkva rahva hulgast.

## Kaeq viil
* Peko (eepos)

Katõgooria:Jumalaq
Katõgooria:Setomaa
Vermeeri Johannes

**Vermeeri Johannes** (*Johannes Vermeer*, 1634–1675) oll' hollandi kunstnik.

## Pilte


Image:Girl with a Pearl Earring.jpg |*Tütrik ja klips* (1665)
Image:Vermeer - The Milkmaid.jpg |*Näüdsik * (1647-1675)
Image:Johannes Vermeer - The Astronomer - 1668.jpg |*Taivaoppus* (1668)


Katõgooria:Hollandi inemiseq
Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Halsi Frans

**Halsi Frans** (*Frans Hals*, 1580? - 1666) oll' Belgiä/hollandi kunstnik.

## Pilte


Image:Frans Hals - Luitspelende nar.jpg |*Muusik*(1623-1624)
Image:Frans Hals - Portrait of Jacob Olycan - Mauritshuis 459.jpg |*Jacob Olycan* (1625)
Image:Frans Hals 1644 Portrait of Joseph Coymans.jpg |*Joseph Coymans* (1644)


Katõgooria:Hollandi inemiseq
Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Tsehhi kiil

**Tsehhi kiil** (tsehhi keelen *čeština*) om üts õdaguslaavi keelist. Taad kõnõlõs ku imäkiilt 12 mill'ona inemise ümbre päämädselt Tsehhin.

Tsehhi kiil om väega lähkü slovaki keelele. Inämbüs täüskasunuid tsehhe ja slovakkõ saavaq tõõnõtõõsõ keelest kergehe arvo. Ka poola kiil om tsehhi keelele lähkü, a siski kavvõmb ku slovaki kiil.

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Tsehhi
Düreri Albrecht

**Düreri Albrecht** (*Albrecht Dürer*, 1471-1528) oll' s'aksa kunstnik.

## Pilte


Image:Albrecht Dürer 081.jpg |*Klebergeri Johannes* (1526)
Image:Albrecht_Dürer_-_Emperor_Charlemagne.jpg |*Karl Suur* (1512)
Image:Albrecht Dürer - Portrait of Maximilian I - Google Art Project.jpg |*Maximilan I* (1519)


Dürer
Dürer
Ho Chi Minh

**Ho Chi Minh** (vietnami keelen Thành phố Hồ Chí Minh) om kõgõ suurõmb liin Vietnamin. Liin om Lõunõ-Vietnamin Saigoni jõõ suun. Aastil 1954–1976 oll' Ho Chi Minh Lõunõ-Vietnami pääliin. 1975. aastagani oll' liina nimi **Saigon** (vietnami Sài Gòn). Uma parhilladsõ nime sai liin perän Vietnami sõta.

Inne vietnamlaisi tulõkit 17. aastagasaal oll' Saigon väiku kalamiihikülä.

Katõgooria:Vietnami liinaq
Rubensi Piitre Paul

**Rubensi Piitre Paul** (Peter Paul Rubens, 1577-1640) oll' flamandi baroque kunstnik.

## Pilte


Image:Rubens, Peter Paul - Flight into Egypt - 1614.jpg|* Jalgama* (1614)
Image:Pope-peter pprubens.jpg| *Püha Piitre*
Image:Peter Paul Rubens 160.jpg| *Leinä* (1614)


Rubensi
Rubensi
Miikse

**Miikse** om külä Setomaal.

Sääl om vinne kerik, pühiq ommaq vanal jaanipääväl. Kerik om pühitset ristjä Johannõsõlõ. Kerigu ehitiväq meheq üüse Stalini aigu 1953, jummal kaits' inemiisi.

## Lätteq


Katõgooria:Setomaa küläq
Reni Guido

**Reni Guido** (Guido Reni; 1575-1642) oll' itaalia kunstnik.

## Pilte


Image:David, Reni (Louvre INV 519) 02.jpg |*Davide con la testa di Golia* (1605)
Image:Guido Reni 031.jpg |*San Michele arcangelo* (1635)
Image:Guido Reni 038.jpg |*Nesso rapisce Deianira* (1621)


Reni
Reni
Van der Weydeni Rogier

**Van der Weydeni Rogier** (*Rogier van der Weyden*, 1399 or 1400 -1464) oll' hollandi kunstnik.

## Pilte


Image:Rogier van der Weyden 027.jpg|*1460*
Image:Rogier van der Weyden 001.jpg|*1448-1451*
Image:El_Descendimiento,_by_Rogier_van_der_Weyden,_from_Prado_in_Google_Earth.jpg|*1443*
 

Katõgooria:Hollandi inemiseq
Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Maausk

**Maausk** om maarahva (eestläisi) põlinõ umausk, mil om tähtsä osa eesti kultuurin. Maauso päämädses põhimõttõs om luudu ja edevanõmbidõ avvostaminõ. Maausoliidsi ütistämises ja näide huvvõ iist saismisõs luudi 1995. aastagal usoütisüs Maavalla Koda.

Mõnikõrd om maausos kutsut ka tõisi rahvidõ luudususkõ. Eesti maausolisõq soovitasõq noidõ kotsilõ parõmb pruukiq nimitüisi "umausk", "luudususk" vai "põlisusk".

## Tunnõtuid maausoliisi
*Elleri Kalle
*Kama Kaido
*Kaasigu Ahto
*Heinapuu Andres
*Leete Art
*Vigala Sass
*Jäägeri Merle
*Barkalaja Anzori

## Kaeq viil
*Sirvikallendri

## Välislinke

*Maavalla Kua (maausoliisi ütisüse) võrgoleht
*Ahto Kaasik, "Omausust omailmas"

katõgooria:maausk
katõgooria:usk
Läti kiil

**Läti kiil** (läti keelen *latviešu valoda*) kuulus indoõuruupa kiilkunna balti rühmä. Taa om Läti Vabariigi ammõtlinõ kiil.

## Kiri
Läti tähistü põh'as om ladina tähistü, midä om tävvendet diakriitiliidsi märkega (makron pikki vabahelle tähüstämises - ā, ē, ī, ū, vanastõ ka ō; haak tähti š, č ja ž pääl ni sedii tähti ģ, ķ, ļ ja ņ, vanasti ka ŗ all pehmehüse tähüstämises).

## Aolugu
Läti kiil oll' algusõn õnnõ üte hummogubalti hõimo kiil. 

Kõgõ vanõmb lätikeeline trükütekst katoligu katõkismus om peri 1585. aastagast. 

Läti kiräkiil arõsi vällä 19. aastagasaa tõõsõs poolõs.

## Kaeq viil

*Latgali kiil
*Leedu kiil
*Semaidi kiil

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Läti
Horvaadi kiil

**Horvaadi kiil** (horvaadi keelen: hrvatski jezik) om indoõuruupa kiili slaavi rühmä kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Horvaatian ni Bosnian ja Hertsegoviinan.

 

## Horvaadi tähistü


Image:Latin alphabet Aa.svg|(**a**)
Image:Latin alphabet Bb.svg|(**be**)
Image:Latin alphabet Cc.svg|(**ce**)
Image:Latin alphabet Čč.png|(**če**)
Image:Latin alphabet Ćć.svg|(**će**)
Image:Latin alphabet Dd.svg|(**de**)
Image:Latin alphabet Dždž.png|(**dže**)
Image:Latin alphabet Đđ.svg|(**đe**)
Image:Latin alphabet Ee.svg|(**e**)
Image:Latin alphabet Ff.svg|(**ef**)
Image:Latin alphabet Gg.svg|(**ge**)
Image:Latin alphabet Hh.svg|(**ha**)
Image:Latin alphabet Ii.svg|(**i**)
Image:Latin alphabet Jj.svg|(**je**)
Image:Latin alphabet Kk.svg|(**ka**)
Image:Latin alphabet Ll.svg|(**el**)
Image:Latin alphabet Ljlj.png|(**elj**)
Image:Latin alphabet Mm.svg|(**em**)
Image:Latin alphabet Nn.svg|(**en**)
Image:Latin alphabet Njnj.png|(**enj**)
Image:Latin alphabet Oo.svg|(**o**)
Image:Latin alphabet Pp.svg|(**pe**)
Image:Latin alphabet Rr.svg|(**er**)
Image:Latin alphabet Ss.svg|(**es**)
Image:Latin alphabet Šš.png|(**eš**)
Image:Latin alphabet Tt.svg|(**te**)
Image:Latin alphabet Uu.svg|(**u**)
Image:Latin alphabet Vv.svg|(**ve**)
Image:Latin alphabet Zz.svg|(**ze**)
Image:Latin alphabet Žž.png|(**že**)
Image:Latin alphabet i+e.svg|(*i(j)e*)
Image:Latin alphabet r+r.svg|(*ŕ*)


* Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje 
* Horvaadi keele akadeemiä

Katõgooria:Horvaatia
Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Da Messina Antonello

**Da Messina Antonello** (Antonello da Messina; 1430-1479) oll' itaalia kunstnik.

## Pilte


Image:Antonello da Messina - Virgin Annunciate - Galleria Regionale della Sicilia, Palermo.jpg |*Vierge de l'Annonciation* (1475)
Image:Messina.Madona01.jpg |*Madona with SS Nicholas of Bari, Anastasia (?), Ursula, Dominic and Helen (1475/76)
Image:Antonello da Messina 026.jpg |*Kreuzigung'' (1455))


Messina
Messina
Haani

**Haani külä** om külä Rõugõ kihlkunna Haanimaa jaon Rõugõ vallan.

Haanin om Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi.

Inne 2017. aastaga umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Haani vallan ja Haani valla keskus.

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul 2010 Haanin

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Haanimaa

**Haanimaa** om põlinõ kultuuripiirkund Võromaal, miä võtt hindä ala suurõmba osa Rõugu kihlkunna hummogujaost ja Haani korgõstmaast. Haanimaa um esiqeräline nii uma mägidse luudu ku ka muust Võromaast parõmbahe alalõhoitunu põlidsõ haani keele, kultuuri ja eloviie poolõst. Haanimaa um jaet mitmõ umavalitsusõ (Haani, Rõugõ ja Vahtsõliina vald) vaihõl ja timä keskus om Haani külä üteh Eesti ja Baltimaiõ kõgõ korgõmba mäe Suurõ Munamäega.

Haanimaa põlidsõ keele, kultuuri ja eloviie alalõhoitmisõ ja edesiviimise iist pidä tiidsähe huult innekõgõ Haanimiihhi nõvvokoda, a üteh avitasõq ka tõõsõq seldsiq ja ütisüseq. Haanimaa luudu, a ka eloviie hoitminõ om ka Haani luuduspargi ülesannõq.

katõgooria:Võromaa
katõgooria:Rõugõ kihlkund
Mina lätsi Siidile

**"Mina lätsi Siidile"** om albom, kon om pääl vanõmbit ja vahtsõmbit võrokeelitsit laulõ, latsi ütlemiisi ja lugõmiisi, unõlaulõ ja unõjutt. Laulvaq, lugõvaq ja pilli mängväq Võromaalt perit latsõq ja muusiguq. Albom om ilmunuq 2009. aastagal lasõrtsõõri pääl. Kokkosäädjä om Giannakaina Laube Kadri ja välläandja Võro Instituut.

Plaadivihun ommaq Laube Kadri ja Kõivupuu Marju edesõnaq, laulõ tekstiq ja lõpon jutt tuust mille ja kuis piässi latsiga võro kiilt kõnõlõma.

## Lauluq, lugõmisõq, jutuq

#Teretüs
#Tii, tii, tihalanõ
#Lauligu latsõpõlv (Urvastõ kihlkunna rahvalaul)
#Kuudsi Hipõ haidataba (Harglõ kihlkunna kandlõlugu)
#Kodominek
#Soemäng
#Olõs mul üts väikene veli (rahvalik, Lattigu Jaan)
#Kiä meil pahanu?
#Oi, mul oll' väiku vellekene (Karula kihlkunna rahvalaul)
#Kassi minek
#Mina lätsi Siidile (Võro rahvalaul)
#Nakrimäng
#Kelläao'
#Tsiiri-tsiiri tsirgukõnõ (Võro rahvalaul)
#Handa, handa hahekõsõ' (Rahvalaul)
#Kaaratsimm (Rõugõ kihlkunna kandlõlugu)
#Vana varõs (Kalbusõ Eva, Iheri Rihhard)
#Sõrmõnime'
#Puupää rock'n'roll (Rahmani Jan, Rahmani Jan)
#Haanja miis (rahvalik, Räppo Jaan)
#Hällülaul (Hargla kihlkunna rahvalaul)
#Isabeli hällülaul (Tauli Anu, Padumäe Isabel)
#Unõlaulukõnõ (Vahtsõliina kihlkunna rahvalaul)
#Vanaimä hällülaul (Tauli Anu, Haki Kevin)
#Unõjutukõnõ 
#Maka',maka' (Räpinä kihlkunna rahvalaul)

## Teedüs

Katõgooria:Võrokeelidseq albomiq
Katõgooria:2009 albomiq
Hiina kiil

**Hiina kiil** (漢語 *hànyǔ* vai 中文 *zhōngwén*) om hiina-tiibedi kiilkunna kiil, midä kõnõlõs päält 1,3 miljardi inemise päämidselt Hiina Rahvavabariigin, Taiwanin, Singapurin (nain main om taa ammõtlik kiil), Malaisian, Indoneesiän ja muial. Tegemist om kõnõlõjidõ arvo poolõst maailma kõgõ suurõmba keelega. 

Hiina keele all mõtõldas inämbüisi ammõtlist kiilt, midä Hiina Rahvavabariigin nimitedäs *[[putonghua]]*. Tegeligult sais hiina kiil kuun suurõst hulgast keelist ja murdist, miä ommaq tõõnõtõõsõst nii pall'o tõistõ, et ütitsest hiina keelest kõnõldas õnnõ ütidse kiräkeele ja ütitside kultuuritraditsiuunõ peräst.

Katõgooria:Keeleq
Üts rahvas - kats kiilt

**Üts rahvas - kats kiilt** om võro keele kavvõstopmisprogramm ja võrgoväreht. Programmi abiga saa oppiq ja har'otaq võro kiilt. Programmi kodoleht om üteliidsi ka võro keele võrgoväreht, kost saa mitmõsugust tiidmist võro keele kotsilõ. Säält löüd näütüses võro keele kotsilõ käüvit kirotuisi, pilte ja linke. Programmi ja võrgovärehti om loonuq Kelbä Raivo.

## Välislink
* Kavvõstopmisprogrammi ja võrgovärehti kodoleht

katõgooria:võro kiil
katõgooria:Internet