open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sooliguq

**Sooliguq** ommaq inemise vai eläjä siitmise riistaq. 

Inemise sooliguq ommaq kõtukooban. Nääq saisvaq kõik üten kihin ja näütäseq vällä kui üts mitmõkõrralinõ mütsäk ja mahusõq tuuläbi üte väiko ruumi sisse häste kokko. Kui nimäq ütest ärq saavaq harotõdus, sõs näemiq, et inemisel õnnõgi ütsainus soolik om, nii kui eläjälgi. Tuu om 24 kooni 30 jalga (7-9 miitret) pikk ja kolmõjaolinõ. Edimäne jago, miä maost minemä lätt, om kõgõ pikemb, sille ja peenikene ja nimitedäs tuuperäst **[[peenükenesoolik|peenükesessoolikus]]**; keskmäne jago om jakulinõ ja pall'o lühemb, ent häste paksõmb, minkperäst täl ka **[[jämmesoolik]]** nimes om pant; kolmas jago ehk sooligu alomanõ ots, miä kõtu prügü ihost vällä juhatas, om jälq sille ja peenemb, kõgõ lühemb ja kutsutas **[[peräsoolik]]us**. Et soolik mitte ärq ei vass'uq, tuutarbis ommaq nimäq ohukõsõ naha ehk kelmega köüdedüq.

## Kirändüs
*Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Anatoomia
Tupp (anatoomia)

**Tupp** (ladina keelen *vagina*) om naisi ja imätside imetäjide kihä torokujolinõ jago, miä vii imäkuast kihä pinnalõ.

Katõgooria:Anatoomia
Titt

**Titt** vai **tilk** vai **peenis** om miihi ja esätside eläjide suguriist. Imetäjil om tä ka kusõmisriist. 

Väikeisi poiskõisi titti kutsutas latsikeelen til'us vai kaarateräkeses.

Katõgooria:Anatoomia
Anatoomia

**Anatoomia** om botaanikan, zooloogian ja arstitiidüsen oppus elolisõ välimädsest ja sisemädsest ehitüsest, timä iho jakõ kujost ja kotussõst.

Katõgooria:Anatoomia
Suu

"**Suu**" om sõna, miä tähendäs mitond asja: 
*suu - inemise vai eläjä iho osa;
*suu - likõ kotus. 

Viil om olõman jõõ suu.
Suulda siginemine

**Suulda siginemine** om sääne siginemise muud, kon õnnõ ütte vanõmbat om vaja, et luvvaq hindä perrätulõja. 

Suulda sigineseq inämbüs üterakuliidsi eloliisi, niguq näütüses arheq, pisiläseq ja protistiq, niisamatõ pall'oq kasvoq ja seeneq, kiä ommaq hulkraksõq.

## Kaeq viil
* Sugulinõ siginemine

Katõgooria:Elotiidüs
Sugulinõ siginemine

**Sugulinõ siginemine** om sääne katõsuuliidsi eloliisi siginemise viis, kon perrätulõja saamisõs om vaja ütte rakku esätselt elolisõlt ja ütte rakku imätselt elolisõlt. Sugulidsõlt sigineseq osaq eläjäq (muuhulgan inemine), kasvoq, protistiq ja seeneq. 

## Kaeq viil
* Suulda siginemine
* Sugu

Katõgooria:Elotiidüs
Sugu

**Sugu** om sääntse elolisõ üts tunnus, kinkal perrätulõjidõ saamisõs om vaja tõist elolist. Sääntside eloliisi (eläjide, kasvõ vai tõisi) lihiq jagonõsõq katõs: üteq elolisõq loovaq üttesorti sugurakkõ ("munarakkõ"), tõõsõq tõistsorti sugurakkõ ("siimnerakkõ"). Edimäidsi kutsutas **[[imäne|imätsis]]** ja tõisi **[[esäne|esätsis]]**. Et perrätulõjit saiaq, piät kats esiqsorti rakku kokko saama. Säänest sigimise viisi kutsutas sugulidsõs sigimises. 

Esätsil ja imätsil eloliisil saa hariligult ka vällänägemise perrä vaiht tetäq. 

Imäst inemist kutsutas naasõs vai tütrigus ja esäst inemist mihes vai poisis. 

Pall'odõl eläjälihel ommaq kah imätside ja esätside jaos umaq nimeq. Näütüses imäne hopõn om märä ja esäne hopõn täkk.

Katõgooria:Elotiidüs
Rasõhus (inemine)

**Rasõhus** vai **rasõndus** vai **(latsõ) kandminõ** om tuu ku naanõ kand uman imäkuan last. Tuu nakkas pääle rassõs jäämisega ja lõpõs sünnütämisega, latsõ ärqviskamisõga vai ärqkaotamisõga. Rasõhus kest hariligult 9 kuud.

Imetäjil kutsutas poigõ kandmist tiinüses.

## Pildiq

Image:Month 1.svg|Rasõhus 1. kuul
Image:Month 2.svg|Rasõhus 2. kuul
Image:Month 3.svg|Rasõhus 3. kuul
Image:Month 4.svg|Rasõhus 4. kuul
Image:Month 5.svg|Rasõhus 5. kuul
Image:Month 6.svg|Rasõhus 6. kuul
Image:Month 7.svg|Rasõhus 7. kuul
Image:Month 8.svg|Rasõhus 8. kuul
Image:Month 9.svg|Rasõhus 9. kuul


Katõgooria:Inemine
Tiinüs

**Tiinüs** vai **rammus** vai **toogi pääl olõminõ** om tuu, ku imäne imetäjä kand uman imäkuan poiga vai poigõ. Tuu nakkas pääle tiinõs jäämisega (käünüs saamisõga, juustumisõga) ja lõpõs poigimisõga vai puja ärqviskamisõga. 

Inemiisi puhul kõnõldas tiinüse asõmõl rasõhusõst. 

Mõnõl eläjälihil kest tiinüs lühkest aigu, tõisil jälq pikembät aigu. Allpuul olõvan joonõkirän ommaq mõndsi eläjide tiinüse keskmädseq pikkusõq.

Katõgooria:Zooloogia
Latsikiil

**Latsikiil** vai **hoitjakiil** om hariligust kõnõlõmis- ja kiräkeelest tõistõ keelemuud, midä kõnõlõsõq väikuq latsõq vai midä kõnõlõsõq näidega täüskasunuq inemiseq.

## Võro latsikeele sõnno
* *jän'o* - jänes
* *kiko* - kikas
* *rebo* - repän
* *tsudsu* - susi
* *peko* - tagumik
* *tsuko*, *muku* - suu
* *tilu* - titt
* *tiid'o*, *tsiidso* - kass

katõgooria:keeletiidüs
Inemise evoluts'uun

**Inemise evoluts'uun** om *Homo sapiensi* ku umaette eläjälihi peritolo ja välläkujonõminõ ao kestel. Tuud uurvaq muuhulgan säändseq tiidüsharoq niguq füüsiline antropoloogia, primatoloogia, arkeoloogia, keeletiidüs ja geneetiga.

Katõgooria:Inemine
Muistinõ aig

**Muistinõ aig** om kõgõ vanõmb aig inemiisi ütiskunna aoluun, tuu om tuu aig, mink luku panda-s kirja. 

Muistinõ aig naas' pääle inemiisi tekkümisega vähämbält 2 miljonit aastakka tagasi ja lõppi maailma esiq jakõn esiq aol. Ugandin ja muial Eestin loetas muistidsõ ao lõpos 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ jousõvaq võõramaa ristisõdijaq.

Katõgooria:Aolugu
Aoluulinõ aig

**Aoluulinõ aig** om tuu aig, minkast om kirja pant mälehtüisi. Inemiisi ütiskunna aolugu jagonõs katõs: muistidsõs aos ja aoluulidsõs aos. Aoluulinõ aig naas' pääle kirä tarvitusõlõvõtmisõga, tuu juhtu esiq maiõn esiq aol. Eestin naas' aoluulinõ aig pääle 13. aastagasaa alostusõn.

Katõgooria:Aolugu
Ökoloogia

**Ökoloogia** vai **keskkunnaoppus** vai **keskkunnatiidüs** om tiidüs, miä uur tuud, kuis elolisõq ja näide elokeskkund ütsütte mõotasõq. Ökoloogia uur ka ökosüstemme.

Katõgooria:Ökoloogia
Rasõhus

"**Rasõhus**" om sõna, miä tähendäs mitond asja: 
*sõna rasõhus - keeletiidüse termin; 
*rasõhus - latsõ kandminõ.
Kiviaig

**Kiviaig** om tuu jago aoluust, ku inemiseq tarvitivaq tüüriisto tegemises kivvi ja mõista-s viil metalist tüüriisto tetäq. Kiviaaig om muistidsõ ao kõgõ vanõmb jago. 

Kiviaig jaetas ummakõrda
* **vanõmbas kiviaos** (paleoliitikum),
* **keskmädses kiviaos** (mesoliitikum), 
* **noorõmbas kiviaos** (neoliitikum).

Katõgooria:Aolugu
Pronksiaig

**Pronksiaig** om tuu osa aoluust, ku mõistõti pronksist tüüriisto tetäq, a rauda viil tunda-s. Pronksiaig om muistidsõ ao keskmäne jago, inne tuud oll' kiviaig ja peräst tuud tull' ravvaaig. 

Eestin kest' pronksiaig aastagil 1500-500 i.m.a. 

Katõgooria:Aolugu
Ravvaaig

**Ravvaaig** om muistidsõ ao perämäne jago, ku lõikõ- ja sõariisto tegemise kõgõ tähtsämb matõrjaal oll' raud. 

Eestin kest' ravvaaig 6. aastagasaast i.m.a. kooni 13. aastagasaa alostusõni.

Katõgooria:Aolugu
Vana-Hiina

**Vana-Hiina** oll' hiinlaisi maa vanaao hiina tsivilisatsiooni aigu. 

## Kaeq viil
*Hiina
*Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst

Katõgooria:Vana-Hiina
Hindustani puulsaar

**Hindustani puulsaar** vai **Hindustan** vai **India puulsaar** om puulsaar Õuraasia lõunõjaon Lõunõ-Aasian. Puulsaarõ tingligus piiris loetas Indusõ ja Gangese jõõ suu vaihõlist juunt, timäst õdagu puul om Araabia meri ja hummogu puul Bengali laht. Hindustani puulsaarõst lõunõn om Sri Lanka saar.

Katõgooria:Aasia puulsaarõq
Makõdoonia kuningriik

**Makõdoonia kuningriik** oll' muistinõ kuningriik Egeusõ merest põh'a puul. Tä tekkü 8. aastagasaal i.m.a. ja sai otsa 146. a. i.m.a., ku ruumlasõq tä ärq vallutiq. Tuust õdagu puul oll' Epirus, põh'a puul Paionia, hummogu puul Traakia ja lõunõ puul Tessaalia.

## Kaeq viil
* Makõdoonia Vabariik
* Aleksandri Suur

Katõgooria:Vana-Makõdoonia
Mesoameeriga

**Mesoameeriga** (hispaani keelen: *Mesoamérica*) om maa-ala ja kultuuripiirkund Ameerikan, miä küünüs Kesk-Mehhikost Hondurasõ ja Nikaraaguani nink kon mitmõq paigapäälidseq ütiskunnaq olliq korgõhe arõnuq inne Hispaania kolonistõ tulõkit 15. ja 16. aastagasaal. Muistitsõl aol olliq sääl maa-arijidõ küläq ja suurõq poliitilidsõq ja usopääliinaq. Mesoameerikan olliq näütüses sääntseq korgõhe arõnuq kultuuriq nigu Olmeegi, Teotihuacáni, Maia, ja Asteegi umaq.

Katõgooria:Ameeriga
Katõgooria:Aolugu
Seldžuki impeerium

**Seldžuki impeerium** oll' keskaignõ islamistlik riik õdagupoolitsõn Aasian. Riigi lõi 1037. a. oguusi-turgi Kõnõki hõim ja tuu kest' 1194. aastagani. 1092. a. küündüq riigi piiriq Hindukušist hummogupoolidsõ Anatooliani ja Kesk-Aasiast Pärsiä lahõni.

Riigi pääliin oll' edimält Rei, ildampa Ishafan.

Katõgooria:Vanaq Aasia riigiq
Vanaaig

**Vanaaig** om aoluumõistõq, miä võeti tarvitusõlõ renessansiaol: vanasaos nimitedi Rooma riigi aigo ja aigo pääle tuud. Peräst vannaaigo tull' keskaig, mink alostust loeti umbõs 5. aastagasaast m.a.p. 

Ildampa om võet tarvitusõlõ mõistõq "muistinõ aig", mink all mõtõldas aigo inne vannaaigo, ku kirja viil es tundaq.

Katõgooria:Aolugu
Keskaig

**Keskaig** om aoluujago Õuruupa vanaao ja vahtsõ ao vaihõl. 

Õdagu-Õuruupan kest' keskaig 5. aastagasaast 15. aastagasaani. 

Eestin loetas keskao alostusõs 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ joudsõvaq võõramaa ristisõdijaq. 

Keskao lõpos om Eestin loet päämädselt kattõ sündmüst.

1. Reformats'ooni (lutõrlusõ) siiäqjoudmist 1520.–1530. aastagil, miä kahand' katoligu kerko tähtsüst tan.

2. 1558–1583 kestnüt Liivi sõta, miä häöt' Vanal-Liivimaal seenidseq riigikeseq (ordoriigi nink piiskopkunnaq).

Katõgooria:Aolugu
Indusõ oro tsivilisats'uun

**Indusõ oro tsivilisats'uun** oll' pronksiao tsivilisats'uun (kütse aig 2600–1900 i.m.a-.) mink keskus oll' Hindustani puulsaarõ õdagujaon Indusõ jõõ ümbre. S'oo ilma aigo om suurõmb jago tuust piirkunnast Pakistanin. 

Katõgooria:Tsivilisats'ooniq
Sumõr

**Sumõr** oll' Mesopotaamia lõunõhummogujao (ala illatsõmba Babüloonia nink Tigrisõ ja Eufrati jõõ suiõ vaihõl) nimi tuust aost, ku sumõriq sinnäq elämä asotivaq (kõgõ ildampa 3500 i.m.a.) kooni Babüloonia aoni (peräst 2000. aastakka i.m.a.). Sumõr oll' s'ooilmaaigsõ Iraagi lõunõhummogujaon.

Katõgooria:Aolugu
Ameeriga vabahussõda

**Ameeriga vabahussõda** (1775–1783; inglüse keelen *American Revolutionary War* vai *American War of Independence*) oll' sõda, miä alost' Suurbritannia kuningriigi ja timä kolmõtõist Põh'a-Ameeriga koloonia vaihõl nink minkast tull' suurõmb sõda mitmidõ Õuruupa suurriike vaihõl. Sõa lõpos tunnistõdi Ameeriga Ütisriike sõltumatust Suurbritanniast.

Katõgooria:Aolugu
Briti impeerium

**Biti impeerium** oll' riik 16. aastagasaast 20. aastagasaani, midä valitsõdi Ütiskuningriigi puult nink kohe kuuluvaq dominjooniq, kolooniaq, protektoraadiq, mandaadiq, ja tõsõq territooriumiq. Tuu tekkü, ku Inglüsmaa sai hindäle 16. aastagasaa lõpon ja 17. aastagasaa alostusõn kolooniaq ja kauplõmispostiq. Uma tippaigsõ suurusõ poolõst om tä kõgõ suurõmb impeerium, miä aoluun ülepää olnuq om. Inämb ku sada aastakka oll' tä maailma kõgõ suurõmb riik. Impeeriumi aig sai otsa 1997. a., ku Hong Kong annõti üle Hiina Rahvavabariigile.

Katõgooria:Aolugu
Must surm

**Must surm** oll' üts kõgõ suurõmb kadsoepideemiä maailma aoluun. Õuruupan oll' timä tippaig 1348-1350. 

Arvatas, et tuu katsk tapp' umbõs 75 miljonit inemist, muuhulgan 30-60% Õuruupa inemiisist.

Katõgooria:Aolugu
Vastareformats'uun

**Vastareformats'uun** vai **katoliiklik reformats'uun** oll' katoligu kerko akts'uun protõstantligu reformats'ooni vasta, minga püvveti takistaq kerkolahkõ tekkümist. Tuu kest' umbõs 1545-1648.

## Kaeq viil
*Reformats'uun

Katõgooria:Aolugu
Ristisõda

**Ristisõda** oll' Rooma-Katoligu Kerko puult kõrraldõt vai suunat sõakäük välläpoolõ ristiuso maid. Ristisõto peeti (1096–1270).

Katõgooria:Aolugu
Vahtsõnõ aig

**Vahtsõnõ aig** om aoluujago umbõs aastagast 1500 (renessansist) kooni edimädse ilmasõani (1914/1918). Inne vahtsõt aigo oll' keskaig ja pääle tuud om kõgõ vahtsõmb aig. 

Katõgooria:Aolugu
Hollandi mäss

**Hollandi mäss** (1568–1609) oll' osalidsõlt kõrdalännüq Madalmaiõ säitsmetõistkümne provindsi mäss Hispaania impeeriumi vasta. Tuu vei hindäperi Hollandi riigi luumisõniq ja tuuga naas' pääle Katsakümneaastaganõ sõda. 

Katõgooria:Aolugu
Suur kerkolaheq

**Suur kerkolaheq** vai **Suur skisma** oll' krõstligu kerko lahenõminõ õigõuso ja katoligu kerkos aastagal 1054, ku Rooma paavst ja Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh ütsütte vastatsikku kerkovandõ ala panniq.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Ristiusk
Inglüse kodosõda

**Inglüse kodosõda** (1641–1651) oll' rida sõaliidsi konfliktõ ja poliitiliidsi mahhinats'uunõ parlamendipuuldajidõ ja kuningameelitside vaihõl.

Katõgooria:Aolugu
Valgustusaig

**Valgustusaig** (prantsusõ keelen *siècle des lumières*, s'aksa keelen *Zeitalter der Aufklärung*, inglüse keelen *Age of Enlightenment*, vinne keelen *Просвещение*) oll' aig 18. aastagasaa Õuruupan, ku usk kerkohe ja saisuisihe kahasi ja inämb naati väärtüstämä ratsionaalsõt mõtlõmist, demokraatiat, inemiseõiguisi ja tiidüst.

Valgustusao nimi om perit Voltaire'ilt ja Herderi Johann Gottfriedilt nink sai esiqeränis tunnõtus Kanti Immanueli artikliga "Miä om valgustus?"

Katõgooria:Aolugu
Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult

Hariligult loetas, et **Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult** naas' pääle 1492. a., kuigi inne tuud oll' olnuq vähämbält üts Ameeriga kolonisiirmise katsõq. Edimädseq teedäqolõvaq õuruuplasõq, kiä jousõvaq Ameerikahe olliq 11. aastagasaal põh'amaiõ viikingiq, kiä asotivaq Gröönimaalõ mito kolooniat ja üte lühkest aigu kestnü külä L'Anse aux Meadows kandin, miä täämbädsel aol om Newfoundlandin. Viikingiq kutsiq tuud maad Vinlandis. Gröönimaa kolooniaq peiväq vasta mitmit aastagasato, mink kestel viikingiq peiq sõto põlitsidõ elänikke inukkõga. 15. aastagasaa lõpos olliq nuuq kolooniaq häädünüq.

Aastagal 1492 joud' Ameerikahe Hispaania ekspedits'uun iinotsan Kolumbusõ Christophiga. Pääle tuud sai Ameeriga uurminõ ja kolonisiirmine kõva huu sisse. Edimält minti Kariibi mere piirkunda (muuhulgan Hispaniola, Puerto Rico ja Kuuba saari pääle) ja 16. aastagasaa alostusõn jouti Põh'a- ja Lõunõ-Ameeriga maisõmaa pääle. 1497. a. joud' Põh'a-Ameerikahe Caboti John. Ao kestel naksiq kõkkõ õdagupuulkerrä dominiirmä Õuruupa rahvaq, miä vei Ameeriga põlitsidõ rahvidõ alahiitmiseni nink suuri muudatuisini maastikun, eläjide ja kasvõ elon. Õnnõ 19. aastagasaal läts' Õuruupast Ameerikahe elämä 50 miljonit inemist.

Katõgooria:Aolugu
Suur Prantsusõ riigipööreq

**Suur Prantsusõ riigipööreq** vai **Prantsusõ kodanlinõ riigipööreq** toimu 1789–1799 Prantsusmaal. Tuu käügin kukutõdiq Prantsusmaal kuningavõim ja kaotõdiq ärq feodaalkõrd.

Katõgooria:Prantsusmaa aolugu
Inka impeerium

**Inka impeerium** oll' kõgõ suurõmb riik Ameerikan inne Kolumbust. Riigi valitsõmis- ja sõalinõ keskus oll' Cusco, miä s'oo ilma aigu om Peruun.

Katõgooria:Aolugu
Mingi dünastia

**Mingi dünastia** oll' Hiina valitsõjidõ sugu, miä valits' aastagil 1368–1644.

Katõgooria:Hiina aolugu
Mogulidõ impeerium

**Mogulidõ impeerium** (Turkki: Babür İmparatorluğu) oll' Turkin islamistlik riik Hindustani puulsaarõ pääl, miä tekkü 1526, vallut' 17. aastagasaa lõpos ja 18. aastagasaa alostusõs suurõmba jao Hindustanist nink kattõ ärq 19. aastagasaa keskpaigan.

Katõgooria:Aolugu
Osmannõ riik

**Osmannõ riik** vai **Osmannõ impeerium** vai **Ottomani impeerium** oll' riik, midä timä aol kutsuti Türgü impeeriumis. Osmannõ riigi sünnüaos loetas 1299. aastakka, ku Osman I kuulut' hindä Seldžuki impeeriumi valitsõjas. Hiilgõaol võtt' riik hindä ala suurõ jao Lõunõhummogu-Õuruupast, Lähküst-Hummogumaast nink Põh'a-Afrikast, küündüden Gibraltari väinäst Kaspia mere ja Pärsiä lahõni. Osmannõ riik sai otsa 1923. aastagal, ku kuulutõdi vällä Türgü Vabariik.

Katõgooria:Aolugu
Kuningriik

**Kuningriik** om monarhistlik riik, midä juht kuning vai kuninganna. 

Piiramada kuningavõimoga riigi kõrral kõnõldas absoluutsõst monarkiast. 

S'oo ilma aigu ommaq inämbüs kuningriikõ konstituts'oonilidsõq monarkiadq, kon kuninga võim on piiret (sakõstõ ommaq kuningalõ jätedüq õnnõ edüstüsfunkts'ooniq).

S'ooilmaaigsõq kuningriigiq:

*Bahrein
*Belgiä
*Bhutan
*Hispaania
*Holland
*Jordaania
*Kambodža
*Lesotho
*Malaisia
*Maroko
*Nepal
*Norra
*Roodsi
*Samoa
*Saudi Araabia
*Ütiskuningriik
*Svaasimaa
*Taani
*Tai
*Tonga

Katõgooria:riik
S'aksa-Rooma riik

**S'aksa-Rooma riik** vai **S'aksa Rahva Pühä Rooma keisririik** (s'aksa keelen *Heiliges Römisches Reich Deutscher Nation*, ladina keelen *Sacrum Romanum Imperium Nationis Germanicae*), edimält lihtsähe Pühä Rooma riik, oll' riik Kesk-Õuruupan keskaol ja vahtsõ ao alostusõn. 

Riigi edimäne valitsõja oll' Otto I, kiä krooniti kuningas 962. a. Riik sai otsa, ku Napoleon tuu 1806. a. ärq vallut'.

Katõgooria:Aolugu
Reformats'uun

**Reformats'uun** vai **protõstantlinõ reformats'uun** oll' 16. aastagasaal tekkünü uso vahtsõndamisliikminõ, mink tulõmusõl leiq katoligu kerkost lahko niinimitedüq reformeeridüq haroq, noist päämädseq olliq lutõrlus, kalvinism ja anglikaani kerik. Reformats'ooni alostajas loetas Lutheri Martinit ja alostuskuupääväs 31. rehekuu päivä 1517.

## Kaeq viil
* Vastareformats'uun

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Ristiusk
Poola jagamisõq

**Poola jagamisõq** vai **Poola-Leedu riigi jagamisõq** toimuvaq 18. aastagasaa tõõsõl poolõl ja noidõ tulõmusõl kattõ ärq Poola-Leedu riik (*Rzeczpospolita*). Poola-Leedu maid jagivaq umavaihõl Vinne impeerium, Preisi kuningriik ja Habsburgõ Austria. 

Jagamiisi oll' kolm tükkü. 
*Edimäne jagaminõ: 5. põimukuu päiv 1772.
*Tõõnõ jagaminõ: 23. vahtsõaastakuu päiv 1793 (tuust Austria ossa es võtaq).
*Kolmas jagaminõ: 24. rehekuu päiv 1795. Tuuga kattõ hindäperi Poola riik ärq.

Katõgooria:Aolugu
Poola-Leedu riik

**Poola-Leedu riik** (poola keelen *Rzeczpospolita Obojga Narodów* (Mõlõmba Rahva Vabariik); leedu keelen *Žečpospolita* vai *Abiejų tautų respublika*) oll' föderatiivnõ riik Õuruupan 1569–1795, miä saisõ kuun Poola Kuningriigist ja Leedu suurvürstiriigist.

Poola-Leedu piiririigiq olliq Roodsi, Vinnemaa, Türgü, Tšehhi, Austria, Brandenburg ja Õdagu-Pomorze Hertsogiriik (*Księstwo Zachodniopomorskie*).

Moskva liin kuulu Poola-Leedu riigi ala 27. süküskuu pääväst 1610 4. märtekuu pääväni 1612.

## Võromaa Poola-Leedu riigin
1582. a. sõlmit Jam Zapolski vaihhõraho perrä läts' Võromaa Poola-Leedu riigi ala ja oll' sääl 1625. aastagani, ku ruutslasõq taa kandi hindä valdustõ saivaq.

Katõgooria:Aolugu
Renessanss

**Renessanss** (prantsusõkeelitsest sõnast *renaissance* 'vahtsõstsündümine') oll' Itaaliast alanu ja 14.-17. aastagasaal kestnü aig Õuruupa kultuuriluun. Tuul aol liiguti religioonikesksilt väärtüisilt inemisekeskse maailmapildi suunan.

Katõgooria:Aolugu
2010

**2010. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10223.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* 13.–15. põimukuu päiv – Kaika suvõülikuul 2010 Haanin

### Eestin
* Luudi Wikimedia Eesti
* Luudi muusikidõ punt Kiiora

### Muial ilman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* Käärmanni Alfred, mõtsaveli

### Eesti inemiseq
* Lehiste Ilse

### Muu ilma inemiseq
* Salingeri Jerome

## Egäsugust

* 2010 ilmunuq raamaduq
* 2010 ilmunuq albomiq

 

Katõgooria:21. aastagasada
2010
Edimäne ilmasõda

**Edimäne ilmasõda** oll' edimäne sõda, kon tapõl' suurõmb jago maailma suuri riikõ. Sõda kuulutõdiq vällä tuu pääle, ku 28. piimäkuu pääväl 1914 tapõti Sarajevon Austria ertshertsog Franz Ferdinand, nink tä kest' 11. märtekuu pääväni 1918. Sõdivaq riigiq olliq jagonuq kattõ liiri: Antandis ja Keskriiges.

## Kaeq viil
* Tõnõ ilmasõda

Katõgooria:Aolugu
Viikingiq

**Viikingiq** olliq muistitsõst Skandinaaviast (Roodsist, Norrast, Taanist) perit meresõitjaq, kink kultuuri häitsemisaig oll' umbes 8.–11. aastagasaal (nn. viikingiaig). 

Viikingiretki teiq (esiqeränis 11.–12. aastagasaal) ka saarlasõq.

Katõgooria:Aolugu
Yuani dünastia

**Yuani dünastia** vai **Suur Yuani riik** oll' nii Mongoli riigi jakk ku mongolidõ luud riik parhilladsõn Mongoolian ja Hiinan aastagil 1271-1368.

Katõgooria:Aolugu
Tõõnõ ilmasõda

**Tõõnõ ilmasõda** (1. süküskuu päiv 1939 – 2. süküskuu päiv 1945) oll' suur sõda, kohe oll' kist suurõmb jago maailma rahvist ja riigest. Sõa käügin võeti sõaväkke üle 100 miljoni inemise, miä tege tuust kõgõ aoluu kõgõ suurõmba sõa. Sõan tapõti üle 70 miljoni inemise, noist inämbüs olliq eräinemiseq. Niipall'o inemiisi olõ-iq tapõt ütengi tõõsõn sõan.

## Kaeq viil
* Edimäne ilmasõda

Katõgooria:Aolugu
Nõvvokogoliit

**Nõvvokogoliit** vai **Nõvvokogo Sotsialistlikkõ Vabariike Liit** vai **NSV Liit** vai **NSVL** (vinne keelen *Союз Советских Социалистических Республик* vai *Советский Союз* vai *СССР*) oll' aastagil 1922–1991 eksistiirnü sotsialistlik riik, midä valits' kommunistlik partei.

Katõgooria:Nõvvokogoliit
Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Katõgooria:Vanaq Aasia riigiq
Nõvvokogo Liido-Afganistani sõda

**Nõvvokogo Liido-Afganistani sõda** oll' ütsä aasta pikkunõ sõda Afganistanin, kon Nõvvokogo Liido sõavägi toet' valitsõvat marksistlikku Rahvademokraatlikku Afganistani Parteid (PDPA), kiä sõdisi muds'ahiide vasta, kedä toediq mitmõq riigiq, muuhulgan Ameeriga Ütisriigiq, Saudi-Araabia ja Pakistan. Sõda naas' pääle 7. põimukuu pääväl 1978. Nõvvokogo väeq naksiq Afganistanist vällä minemä 15. lehekuu pääväl 1988 ja olliq lõpligult vällä lännüq 15. radokuu pääväs 1989. Tuun sõan pidiväq Nõvvokogo poolõ pääl sõdima ka pall'oq Võromaa miheq.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Sõaq
Sõda

**Sõda** om katõ vai inämbä osapoolõ sõariistoga võidõlus, midä hariligult peetäs tuuperäst, et saiaq võimo määntsegi maa üle. 

Sõto om maailma aoluun kõikaig olnuq.

## Kaeq viil
* Rahu
* Kodosõda

Katõgooria:Sõandus
Rahu

**Rahu** om olokõrd, ku peetä-iq sõta. Ku sõda ärq lõpõtõdas, sõs hariligult sõlmitas rahulepüng. 

## Kaeq viil
* Sõda

Katõgooria:Sõandus
Vinne Keisririik

**Vinne Keisririik** vai **Vinne Impeerium** (vinne keelen Российская империя) oll' 1721-1917 riik Õuruupan ja Aasian ja Ameerikan. Vinne Keisririigi iinkäüjäs oll' Moskva tsaaririik ja perrätulõjas 1917. aastaga radokuu riigipüürdmise tulõmusõl 1/14. süküskuu pääväl 1917 vällä kuulutõt demokraatlinõ Vinnemaa Vabariik. Tuu riigi osas oll' ka Võromaa ja muu Eesti.

Katõgooria:Aolugu
Ameeriga Ütisriike kodosõda

**Ameeriga Ütisriike kodosõda** (inglüse keelen *American Civil War* vai *War Between the States*) oll' aastagil 1861–1865 Ameeriga Ütisriike territooriumil peet sõda Uniooni (Põh'a) ja Konföderats'ooni (Lõunõ) vaihõl. Sõa päämiidsis põh'ussis om üteld or'andust, Lõunõ majanduslist maahajäämist nink tävveste esiqmuudu mõttõviise ja ütiskunnakõrraldust.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Sõaq
Vinne kodosõda

**Vinne kodosõda** (1917–1923) oll' sõda, miä toimu innestidse Vinne keisririigi maa-alal "verevide" ja "valgidõ" vaihõl peräst tuud, ku inämbläseq 1917. aastagal Oktoobripüürdega Petrogradin võimo haariq.

Katõgooria:Aolugu
Kodosõda

**Kodosõda** om sõda, midä pidäväq üte riigi piiren organiseeridüq rühmäq vai mõnikõrd ka riigiq, miä ommaq tekkünüq määntsegi riigi lagonõmisõga. Sõdiva poolõ tsiht või ollaq saiaq hindä kätte võim riigi vai piirkunna üle, saiaq umalõ piirkunnalõ sõltumadus vai muutaq valitsusõ poliitikat. 

## Kaeq viil
* Vinne kodosõda
* Ameeriga Ütisriike kodosõda
* Hiina kodosõda

Katõgooria:Sõandus
Apartheid

**Apartheid** oll' ammõtlinõ rassõ erälde hoitmisõ poliitiga, midä Lõunõ-Afriga Vabariigin aeti 1948–1994. Sõna *apartheid* om perit afrikaani keelest ja tähendäs eräldeolõmist. Tuu poliitiga tsihis oll' piirata mustanahaliidsi põliselänige õiguisi ja hoita alalõ valgõ veidembüse ülembvõim. 

Lõunõ-Afrikan naati rassõ erälde hoitma joba sõs, ku tuu oll' Hollandi koloonia. Ammõtlidsõs poliitikas kuulutõdiq apartheid pääle 1948. aastaga üldvalimiisi. Säädüse perrä jaeti inemiseq neljä rassirühmä: mustaq, valgõq, värmilidseq ja indialasõq. Egalõ rühmäle nätti ette umaq elopaigaq ja nii mõnõkiq sunniti tuuperäst elopaika vaihtama. Mustõlõ ja valgilõ tetti erälde kooliq, haigõmajaq, tsukõluskotussõq jne. Sakõstõ saivaq mustaq kehvembit teenüssit ku valgõq.
 
Apartheidipoliitikalõ tegi lõpo Mandela Nelsoni presidendisvaliminõ 1994. aastagal.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Lõunõ-Afriga Vabariik
Briti India

**Briti India** all mõtõldas aojako 1858-1947, ku Hindustani puulsaar oll' britivõimumaa, vai sõs tuud maad hinnäst tuul aol.

Katõgooria:Aolugu
Võõravõimumaa

**Võõravõimumaa** vai **koloonia** om maa, miä poliitilidsõlt ja majanduslidsõlt sõltus määntsestki riigist (imämaast vai metropolist), a miä olõ-iq tuu riigi osa. Hariligult om võõravõimumaa imämaast kavvõn. Näütüses India oll' umal aol britivõimumaa.

20. aastagasaal saiq inämbüsest võõravõimumaiõst hindäperi riigiq.

Katõgooria:Riik
Katõgooria:Aolugu
Külm sõda

**Külm sõda** (1945–1991) oll' poliitilinõ, ideoloogilinõ ja majanduslik konflikt, miä kest' pikkä aigu pääle Tõist ilmasõta ja kon ütelpuul olliq Nõvvokogo Liit ummi liitlaisiga ja tõsõl puul demokraatlidsõq õdagumaaq iinotsan Ameeriga Ütisriikega.

Katõgooria:Aolugu
Iisraeli riigi välläkuulutaminõ

**Iisraeli riigi välläkuulutaminõ** toimu 14. lehekuu pääväl 1948, pääväl, ku Briti mandaat lõppi. Tuul pääväl kuulutõdiq ammõtlidsõlt vällä, et om luud vahtsõnõ juudi riik, sääl, kon oll' olnuq Palestiina Briti mandaat ja kon kunagi olliq olnuq Iisraeli ja Juudi Kuningriik.

Katõgooria:Iisrael
Hiina kodosõda

**Hiina kodosõda** oll' sõda Kuomintangi (Hiina Natsionalistligu Partei) ja Hiina Kommunistligu Partei juhituisi väki vaihõl aastagil 1927-1936.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Sõaq
Dekolonisiirmine

**Dekolonisiirmine** om koloonijidõ ärqkaotaminõ. Kunagidsõst kolooniast või saiaq hindäperi riik, tä või kokko minnäq mõnõ tõõsõ riigiga vai saiaq hindäle "vabalt assotsieeritüse" staatusõ.

Kuigi dekolonisiirmise näütüisi om joba muistitsõst aost, om vahtsõmbal aol olnuq mito esiqeränis aktiivsõt dekolonisiirmise aigo. Nuuq ommaq Hispaania impeeriumi lagonõminõ 19. aastagasaal, Austria ja Osmannõ impeeriummõ lagonõminõ Edimädse ilmasõa aigo, Briti, Prantsusõ, S'aksa, Itaalia ja Ameeriga impeeriummõ lagonõminõ Tõsõ ilmasõa aigu nink Vinne Nõvvokogo impeeriumi lagonõminõ pääle Berliini müürü ärqlahkmist 1989. a.

Katõgooria:Aolugu
Prantsusõ-Preisi sõda

**Prantsusõ-Preisi sõda** (19. hainakuu päiv 1870 – 28. vahtsõaastakuu päiv 1871) oll' sõda Prantsusmaa ja Preisi Kuningriigi vaihõl. Tuu lõppi preislaisi võidoga ja ütidse S'aksamaa luumisõga.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Sõaq
Ütidse S'aksamaa luuminõ

**Ütidse S'aksamaa luuminõ** oll' poliitilidselt ja administratiivsõlt ütidse S'aksa riigi luuminõ, miä ammõtlidsõlt sündü 18. vahtsõaastakuu pääväl 1871 Versailles' Palee piiglisaalin. Sinnäq kokkotulnuq S'aksa riike valitsõjaq kuulutiq pääle Prantsusmaa allaandmist Prantsusõ-Preisi sõan Wilhelm I S'aksa impeeriumi valitsõjas.

## Kaeq viil
*Õdagu- ja Hummogu-S'aksamaa kokkominek
*Bismarcki Otto

Katõgooria:Aolugu
Õdagu- ja Hummogu-S'aksamaa kokkominek

**Õdagu- ja Hummogu-S'aksamaa kokkominek** (s'aksa keelen: *Deutsche Wiedervereinigung*) oll' protsess aastagil 1989-1990, mink käügin S'aksa Demokraatlidsõst Vabariigist (Hummogu-S'aksamaast) sai S'aksa Liitvabariigi (Õdagu-S'aksamaa) osa. Tuu lõppi 3. rehekuu pääväl 1990. 

## Kaeq viil
* Ütidse S'aksamaa luuminõ

Katõgooria:Aolugu
Suur majanduspitsüs

**Suur majanduspitsüs** vai **suur majandusõ sadaminõ** oll' 1930-ndil aastagil, ku kõgõn ilman oll' majandusõ langus ja pall'oq inemiseq kaotiq tüü.

Katõgooria:Aolugu
Lahesõda

**Lahesõda** (2. põimukuu päiv 1990 – 28. radokuu päiv 1991) oll' Ütitside Rahvidõ loaga alostõt 34 riigi koalits'ooni sõda Iraagi vasta, miä oll' Kuveidi ärq vallutanuq. Sõda lõppi Iraagi väki vällälüümisega Kuveidist.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Sõaq
Holokaust

**Holokaust** (kreeka keelen holokauston, 'tävvelidselt ohvõrdõt'; heebrea keelen השואה HaSho'a, 'hädä') oll' Tõsõ ilmasõa aigu S'aksamaa puult juutõ vasta toimõ pant genotsiid. Tapõti umbõs 6 miljonit juuti.

Katõgooria:Aolugu
India vabahusliikminõ

**India vabahusliikminõ** oll' 1857. aastagast 1947. aastaga 15. põimukuu pääväni, ku India pässi Briti võimu alt nink timäst sai hindäperi riik. Tuust liikmisõst võtiq ossa pall'oq poliitilidsõq ja ütiskundlidsõq organisats'ooniq nink vabahusõ iist võidõldi nii sõariistoga ku ilma. Liikmisõ kõgõ kuulsamb iistvidäjä oll' Gandhi Mahatma.

Katõgooria:Aolugu
Iraani riigipööreq

**Iraani riigipööreq** vai **Islamirevolutsiuun** toimu 1979. aastagal ja muut' Iraani konstitutsioonilidsõ monarkia, kon valits' šahh Pahlavi Mohammad Reza, islami vabariigis, midä juhtõ ajatolla Khomeynī Rūḩollāh. Ajatolla Khomeini oll' ka riigipüürdmise juht ja vahtsõ riigi põh'andaja. Tuud riigipüürdmist om kutsut suurusõ poolõst kolmandas riigipüürdmises pääle Prantsusõ riigipüürdmist ja oktoobripööret. Om üteld, et tuu sündmüs tekk' islamifundamentalismist "poliitilidsõ jovvu ... maiõn Marokost Malaisiani."

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Iraan
Ütidse Itaalia luuminõ

**Ütidse Itaalia luuminõ** (itaalia keelen: *il Risorgimento*) oll' 19. aastagasaa poliitilinõ ja ütiskundlinõ liikminõ mink Apenniini puulsaarõ pääl olnuisist riigest sai üts ütine Itaalia riik. Loetas, et tuu liikminõ naas' pääle 1815 Viini Kongressi ja Napoleoni valitsusao lõpoga nink jousõ suurõst luust lõpolõ 1871 paiku Prantsusõ-Preisi sõaga.

Katõgooria:Aolugu
Meiji restaurats'uun

**Meiji restaurats'uun** vai **Meiji riigipüürdmine** oll' sündmüisi ahhil 19. aastagasaa tõõsõ poolõ Jaapanin, miä kõvva muut' tuu maa poliitilist ja ütiskundlist ülesehitüst.

Katõgooria:Aolugu
Korea sõda

**Korea sõda** (25. piimäkuu päiv 1950 - 27. hainakuu päiv 1953) oll' sõda Põh'a-Korea ja Lõunõ-Korea vaihõl. Põh'a-Koread toetiq Nõvvokogo Liit ja Hiina Rahvavabariik, Lõunõ-Koread Ameeriga Ütisriigiq, Ütiskuningriik ja tõõsõq õdagumaaq. Sõategevüs lõppi vaihõrahuga.

Katõgooria:Aolugu
Mutsuhito

**Mutsuhito** (jaapani keelen 睦仁) vai **keisri Meiji** (3. märtekuu päiv 1852 – 30. hainakuu päiv 1912) oll' Jaapani keisri 1867. aastagast 1912. aastagani. Mutsuhito deviis oll' Meiji ('helksä valitsus' vai 'valgustõt rahu').

Tä kuulut' hindä Jaapani valitsõjas pääle uma esa Osahito surma ja lõi Tokugawa šoguni Yoshinobu väki. Mutsuhito vei uma residentsi Kyōtōst Tōkyōhe. Teno timä reformõlõ nõssi Jaapan ütes maailma suurvõimos. Timä valitsusaol peet Vinne-Jaapani sõan ja Hiina-Jaapani sõan võit' Jaapan Vinnemaad ja Hiinat.

## Kaeq viil
* Meiji restaurats'uun

Katõgooria:Jaapani keisriq
Kolmas Riik

**Kolmas Riik** vai **Kolmas Reich** (s'aksa keelen *Drittes Reich*) vai Natsi-S'aksamaa oll' S'aksamaa (S'aksa Riigi ja Suurs'aksa Riigi) kujondlik nimetüs aastagil 1933–1945, ku riiki valits' Hitleri Adolfi juhit natsionaalsotsialistlik käsovalitsus. 

"Kolmas Riik" tähüst' natsionaalsotsialistligu mõttõviisi perrä riiki, mink iinkäüjäq olliq S'aksa-Rooma riik (843–1806, "Edimäne Riik") ja S'aksa keisririik (1871–1918, "Tõõnõ Riik"). 

"Kolmas Riik" pidi peräst Weimari Vabariigi lõppo 1933. aastagal nakkama tähüstämä S'aksamaa hiilgusõ tagasitulõkit.

Katõgooria:Aolugu
Napoleoni sõaq

**Napoleoni sõaq** olliq sõaq midä Napoleoni juhit Prantsusõ edimäne keisririik pidi aastagil 1803-1815. Nuuq sõaq tulliq pääle Suurõ Prantsusõ riigipüürdmise sünnütet sõto. Prantsusmaa vallut' kipõstõ suurõmba jao Õuruupast, a jäi ka vallutõt maiõst kipõstõ ilma pääle hallõt lüvväqsaamist Vinnemaal 1812. aastagal. Napoleoni kaotuisi tulõmusõl tull' Prantsusmaal jälq võimolõ Bourbonõ monarkia ja kattõ ärq S'aksa-Rooma riik. Samal aol naas' Hispaania impeerium nõrgõnõma, tuuperäst, et ku Prantsusmaa Hispaaniat okupiirse es sutaq tuu inämb ummi võimoalotsit maid inämb nii häste kontrolli ja Ladina-Ameerigan naati tegemä riigipüürdit. Teno Napoleoni sõtolõ sai Briti impeeriumist maailma kõgõ võimsamb riik inämb ku saas aastagas. 

Napoleoni sõaq lõppiq ku Napoleon sai 18. piimäkuu pääväl 1815 Waterloo all lüvväq ja sõlmiti Tõnõ Pariisi Raholepüng.

Katõgooria:Aolugu
India jagaminõ

**India jagaminõ** oll' Briti India jagaminõ usupiire perrä mink tulõmusõl tekküväq 14. põimukuu pääväl 1947 Pakistani Dominjon (minkast ildampa saivaq Pakistani Islamivabariik ja Bangladeshi Rahvavabariik) 15. põimukuu pääväl 1947 India Unioon (ildampa India Vabariik).

Katõgooria:Aolugu
Hispaania kodosõda

**Hispaania kodosõda** toimu 17. hainakuu pääväst 1936 1. mahlakuu pääväni 1939 Tõsõn Hispaania Vabariigin.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Sõaq
Versailles' rahulepüng

**Versailles' rahulepüng** sõlmiti 28. piimäkuu pääväl 1919 liitlasriike ja S'aksamaa vaihõl Prantsusmaal Pariisin Versailles' lossi Piiglisaalin. 

Rahulepüngile kirotõdi ala pääväl, ku sai täüs viis aastakka Edimädse ilmasõa vallapästnüst ertshertsogi Ferdinandi Franzi atõndaadist.

10. vahtsõaastakuu pääväl 1920 kehtimä naanu lepüng lõpõt' ammõtlidsõlt Edimädse ilmasõa.

Katõgooria:Aolugu
Vietnami sõda

**Vietnami sõda** oll' sõda Vietnamin, Laosõn ja Kambodžan, miä kest' 26. süküskuu pääväst 1959 30. mahlakuu pääväni 1975. Ütel puul oll' kommunistlik Põh'a-Vietnam ja timä toetajaq, tõõsõl puul Lõunõ-Vietnam, kedä muuhulgan toetiq Ameeriga Ütisriigiq. Sõda lõppi Põh'a-Vietnami võidoga.

Katõgooria:Aolugu
Katõgooria:Vietnam
1973. a. nahvtakriis

**1973. a. nahvtakriis** naas' pääle 1973. a. rehekuun, ku Araabia Nahvtat Vällävidävide Maiõ Organisats'uun OAPEC kuulut' vällä nahvtaembargo "vastussõs Ameeriga Ütisriike otsussõlõ toetadaq Iisraeli sõaväke" Jom Kippuri sõan. Kriis kest' 1974. a. urbõkuuni. 

Katõgooria:Aolugu
Akbar Suur

**Akbar Suur** (**Jalaluddin Muhammad Akbar**, 1542-1605) oll' kolmas suurmogulist India valitsõja. Tä tull' võimulõ 1556. a. nink vallut' tagasi kunagi suurmogulidõlõ kuulunuq alaq Põh'a-Indian Afganistanini ja lajõnd' ummi valduisi lõunõn Godavari jõõni. Tä kärpe suurmaaumanikkõ džagirdarrõ võimo, lõi püsüvä keskvõimo ja haldussüstemi. 

Akbar oll' sufismi- ja šiismilembene nink tä pand' masma uskõ salmisõ. Tä tugõsi nii islami ku hindu kultuuri.

Katõgooria:India inemiseq
Aleksandri Suur

**Aleksandri Suur** vai **Makõdoonia Aleksandri** (356–323 i.m.a.) oll' Makõdoonia kuning (**Alexandros III**) aastagil 336–323 i.m.a. Tä oll' antiikao kõgõ kuulsamb ja võidukamb väejuht, Philippos II ja Olympiasõ poig nink Aristotelese kasvandik.

Katõgooria:Makõdoonia kuningaq
Qingi dünastia

**Qingi dünastia** (hiina keelen: 清朝; pinyinin: Qīng Cháo) oll' perämäne Hiina valitsõjidõ dünastia. Tä valits' aastagil 1644–1912. Inne tuud oll' Mingi dünastia ja peräst tuud tull' Hiina Vabariik.

Katõgooria:Hiina aolugu
Solidaarsus

**Solidaarsus** (poola keelen *Solidarność*) om Poola ammõdiütisüisi liit, miä luudi 1980. a. süküskuun Gdański laivavabrikun nink mink edimäne juht oll' Wałęsa Lech. 

Solidaarsus oll' edimäne ammõdiütisüs peräst Tõist ilmasõta Hummogu-Õuruupan, miä allu-s kommunistõlõ.

Katõgooria:Aolugu
Augustus

**Augustus** (**Gaius Julius Caesar Augustus**, 63 i.m.a. – 14 m.a.p.) oll' Vana-Rooma riigi edimäne keisri. Tä valits' 16. vahtsõaastakuu pääväst 27. aastagal i.m.a. kooni uma surmani 19. põimukuu pääväl 14. aastagal m.a.p.

Katõgooria:Vana-Rooma keisriq
Bismarcki Otto

**Bismarcki Otto** (**Otto Eduard Leopold von Bismarck**, 1815–1898) oll' S'aksa poliitik, edimäne S'aksamaa riigikantslar. Bismarcki kõgõ suurõmbas teos peetäs ütidse S'aksamaa luumist.

Katõgooria:S'aksamaa poliitiguq
Bolivari Simon

**Bolivari Simon** (**Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios**, 1783–1830) oll' Ladina-Ameeriga revoluts'ooni juht ja nelä riigi riigipää.


Bust of Simon Bolivar in Toronto-Canada-20210613.jpg|Bolivari Simon , Toronto - Kanada
Statue of Simon Bolivar in Tehran- Iran-20150417.jpg|Bolivari Simon , Teheran - Iraan

Katõgooria:Venezuela poliitiguq
Annani Kofi

**Annani Kofi** (**Kofi Atta Annan**, sündünü 1938) om Ghana diplomaat, kiä oll' 1. vahtsõaastakuu pääväst 1997 kooni 1. vahtsõaastakuu päväni  2007 Ütitside Rahvidõ säitsmes pääsekretär. Annan ja Ütidseq Rahvaq saiq 2001. a. Nobeli rahupreemiä.

Katõgooria:Ghana inemiseq
Katõgooria:Nobeli rahupreemiä saajaq
Julius Caesar

**Gaius Julius Caesar** (100 i.m.a. – 44 i.m.a.) oll' Vana-Rooma väejuht, poliitik ja kiränik. Täl oll' tähtsä osa tuun, et Rooma Vabariigist sai Rooma impeerium.

Katõgooria:Vana-Rooma poliitiguq
Karl Suur

**Karl Suur** (prantsusõ keelen *Charlemagne*, s'aksa keelen *Karl der Große*, ladina keelen *Carolus Magnus*; 742 - 814) oll' Frangi riigi kuning aastagast 768. Tä oll' kõva väejuht haardõn Frangi riigi ala nii S'aksamaa (Elbe jõõni), Põh'a-Itaalia ku ka Lõunõ-Prantsusmaa ja Madalmaaq. Täämbädse päävä Prantsusmaa maiõst es sutaq tä õnnõ bretoonõ maid (Bretagnet) vallutaq. Uma keisririigiga pand' tä alossõ kolmõlõ illatsõmbalõ Õuruupa suurriigilõ: S'aksamaalõ, Prantsusmaalõ ja Itaalialõ. Tä pidi hinnäst Rooma keisride perrätulõjas ja nimit' hinnäst Õdagu-Rooma keisris. 

Karl Suur oll' Pippin Lühkese poig ja Ludwig Vaga esä.

Katõgooria:Frangi kuningaq
Karl V

**Karl V** (1500–1558) oll' Habsburgõ suust S'aksa-Rooma riigi valitsõja 1519–1556, keisri alatõn 1530. aastagast, Aragóni ja Kastiilia (illatsõmba Hispaania) kuning (Carlos I nime all) 1516–1556, S'aksa kuning 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuning (Carlo IV), Burgundia hertsog (Charles II) (1506–1555) ja Austria ertshertsog, viimädse valitsõja aastagil 1519–1521.

Karl V aol joud' Habsburgõ valitsõjasugu uma võimsusõ tippu. Et timä võimo ala kuuluvaq ka Hispaania asomaaq Lõunõ-Ameerikan, sõs üteldi Karl V impeeriumi kotsilõ, et tuu kotsil lää-i päiv ilmangi ala.

Timä poig oll Hispaania kuningas Felipe II ja timä veli oll' Ferdinand I, kiä sai S'aksa-Rooma keisrist päält Karli. 

Katõgooria:S'aksa-Rooma keisriq
Kleopatra VII

**Kleopatra VII** (69 i.m.a. – 30 i.m.a.) oll' hellenistligu Egüptüse perämäne valitsõja aastagil 51–30 i.m.a. Tä om kõgõ tuntumb Ptolemaioisi suust valitsõja.

Katõgooria:Egüptüse vaaraoq
Elizabeth I

**Elizabeth I** (1533 – 1603) oll' perämäne Tudoridõ suust Inglüsmaa ja Iirimaa kuninganna, kiä valits' aastagil 1558–1603. Timä aol muutu Inglüsmaa võimsas mere- ja koloniaalriigis.

Katõgooria:Inglüsmaa kuningaq ja kuningannaq
Franz Ferdinand

**Franz Ferdinand** (1863–1914) oll' Austria ertshertsog ja trooniperijä 1896-1914. Tä oll' ka Modena hertsoglidsõ perekunna pää perämädse hertsogi Francesco V tõstamendi perrä aastagast 1875. 

Timä maahalaskmisõ pääle 28. piimäkuu pääväl 1914 Sarajevon kuulut' Austria-Ungari Serbiäle sõa. Tuu pääle kuulutiq Austria-Ungariga liidon olõvaq maaq (Kolmikliit) ja Serbiäga liidon olõva maaq (Antant) ütsütele sõa nink pääle naas' Edimäne ilmasõda.

Katõgooria:Austria inemiseq
Gandhi Mahatma

**Gandhi Mahatma** (**Mohandas Karamchand Gandhi**, 1869–1948) oll' India poliitik, kiä juhtõ vägivallalda võidõlust Briti võimo vasta Indian, miä lõppi India vabassaamisõga ja and' huugu liikmisilõ inemiseõiguisi ja vabahusõ iist üle ilma.

Katõgooria:India poliitiguq
Capet' Hugues

**Capet' Hugues** (**Hugues Capet**, u. 940 – 996) oll' edimäne Prantsusmaa kuning timä perrä nime saanust kapõtingõ suust. Tä krooniti kuningas 3. hainakuu pääväl 987 nink tä pidi tuud ammõtit uma surmani 24. rehekuu pääväl 996.

Katõgooria:Prantsusmaa kuningaq
Castro Fidel

**Castro Fidel**( audio)  (**Fidel Alejandro Castro Ruz**, sündünüq 1926, koolnuq 2016) oll' Kuuba poliitik, Kuuba riigipüürdmise juht. Tä oll' 1959–1976 Kuuba pääministre nink aastagil 1976–2008 Kuuba Riiginõvvokogo ja Ministride Nõvvokogu päämiis. 2011. aastani oll' tä Kuuba Kommunistligu Partei edimäne sekretär.

Katõgooria:Kuuba poliitiguq
Che Guevara

**Che Guevara** [tše ge'vaara] (**Ernesto Guevara**, 1928–1967) oll' Argentinast perit marksistlik revoluts'onäär, tohtri, kiränik, intellektuaal, diplomaat, mässäjide juht. Tä oll' üts tähtsämb tegeläne Kuuba riigipüürdmise man.

Katõgooria:Argentina inemiseq
Katõgooria:Kuuba inemiseq
Hirohito

**Hirohito** (裕仁) (1901–1989) oll' Jaapani 124. keisri, kiä valits' 1926–1989. Timä valitsõjadeviis oll' Shōwa, minkperäst tedä tundas ka ku Shōwa-tennot. Tä oll' perämäne Jaapani keisri, kedä avvustõdi 1945. aastagani ku sintoismiuso elävät jumalat.

Katõgooria:Jaapani keisriq
Tšingis-khaan

**Tšingis-khaan** vai **Temutšin** (1155 vai 1162 – 1227) oll' mongoli suurkhaan aastagast 1206 kooni uma surmani nink aoluu üts kuulsampi vallutajit. 

Tšingis-khaan lõi aoluu kõgõ suurõmba ütest tüküst kuun saisva impeeriumi, vallutadõn katõkümne aastaga kestel inämbüse Hiinast, Kesk-Aasia, Tsiberi ja tõisi maid.

Katõgooria:Mongoolia inemiseq
Louis XIV

**Louis XIV** (1638–1715), tunnõt ka ku **Pääväkuning** (prantsusõ keelen *le Roi Soleil*), oll' Prantsusmaa ja Navarra kuning. Timä valitsõmisaig 1643. aastagast kooni surmani 1715. aastagal kest' 72 aastakka, 3 kuud ja 18 päivä - tuu om kõgõ pikemb Õuruupa monarhi valitsõmisaig, miä teedäq om.

Katõgooria:Prantsusmaa kuningaq
Napoleon I

**Napoleon I** vai **Napoleon I Bonaparte** (1769–1821) oll' Prantsusmaa riigi- ja väejuht, kink tegemiseq mõotiq pall'o 19. aastagasaa alostusõ Õuruupa poliitikat. 

Tä valits' Prantsusmaad 11. märtekuu pääväst 1799 11. mahlakuu pääväni 1814 ja 13. urbõkuu pääväst 1815 22. piimäkuu pääväni 1815.

Katõgooria:Prantsusmaa keisriq
Monzón

**Monzón**, katalaani keelen **Montsó**, om Hispaania liin Aragóni piirkunnan.

2010. a. joulukuun oll' Monzónan 17 115 kirjäpantut elänikku, 2018. aastaga oll' elänikke 17 166.

Liina pindala om 155,01 km².

## Sport

Monzón liinast om peri tunnõtuid sportlaisi, näütüses olümpiavõitja Conchita Martínez, Javier Moracho, Eliseo Martín, Delfín Campo, Javier Gazol.

## Kuulsambaq inemiseq

* Ignacio de Luzán (1702–1754), autor.
* Joaquín Costa (1846–1911), politik.
* Javier Moracho (1957), om Monzón üles kasunu olümpiävõitja.
* Conchita Martínez (1972), om Monzón üles kasunu olümpiävõitja.
* Eliseo Martín (1973), om Monzón üles kasunu olümpiävõitja.

Katõgooria:Hispaania liinaq
Istja Sõnn

**Istja Sõnn** (lakoota keelen *Tĥatĥánka Íyotake*, inglüse keelen *Sitting Bull*, umbõs 1831 – 1890) oll' hunkpapa lakoota siuudõ šamaan ja sõapäälik, preeriaindiaanlaisi vabahusvõidõlusõ üts juht.

Katõgooria:Indiaanlasõq
Tutanhamon

**Tutanhamon** oll' Vana-Egüptüse vaarao 18. vaaraodõ suust. Tä valits' umbõs aastagil 1336–1327 i.m.a.

Katõgooria:Egüptüse vaaraoq
Wilhelm II

**Wilhelm II** (s'aksa keelen *Prinz Friedrich Wilhelm Viktor Albrecht von Preußen*, 1859–1941) oll' perämäne S'aksa keisri ja Preisi kuning (s'aksa keelen *Deutscher Kaiser und König von Preußen*), kiä valits' nii S'aksa keisririiki ku Preisi kuningriiki 15. hainakuu pääväst 1888 9. märtekuu pääväni 1918.

Katõgooria:S'aksamaa keisriq
Katõgooria:Preisi kuningaq
William I

**William I** vai **William Vallutaja** (1027 vai 1028 - 1087) oll' Normandia hertsog alatõn 1035. aastagast (William/Guillaume II nime all), kiä vôit' Hastingsi tapõlusõn anglosaksõ, nõssi 25. joulukuu pääväl 1066 Inglüsmaa troonilõ (William I nime all) ja oll' Inglüse kuning elo lõponi 1087. a.

Katõgooria:Inglüsmaa kuningaq ja kuningannaq
Kuninganna Victoria

**Kuninganna Victoria** (1819–1901) oll' Suurbritannia ja Iirimaa Ütiskuningriigi kuninganna 20. piimäkuu pääväst 1837 ja Briti India edimäne keisrinna 1. lehekuu pääväst 1876 uma elo lõponi. Tä oll' kuninganna 63 aastakka ja 7 kuud, kavvõmb ku ütski tõnõ Briti monarh inne vai peräst tedä ja kavvõmb ku ütski tõõnõ naanõ aoluun. Timä valitsusaigo kutsutas viktoriaanlidsõs aos, tuu oll' Ütiskuningriigi jaos tüüstüslidse, poliitilidsõ, tiidüslidse ja sõalidsõ edenemise aig.

Katõgooria:Ütiskuningriigi kuningannaq
Saladin

**Saladin** (**Ṣalāḥ ad-Dīn Yūsuf ibn Ayyūb**, u. 1138 — 1193) kurdi muslim, kinkast sai Egüptüse ja Süüria sultan. Tä juhtõ muslimidõ võidõlust frankõ ja tõisi Õuruupast perit ristisõdijidõ vasta Vaihhõmere hummoguveeren nink vallut' Palestiina Palestiina Kuningriigi käest pääle Hattini tapõlust. Uma võimo tipul oll' tä Egüptüse, Süüria, Iraagi, Hijazi ja Jeemeni valitsõja. Täl om tähtsä kotus kurdi, araabia, pärsia ja türgü kultuuriluun.

Katõgooria:Egüptüse sultaniq
Piitre I

**Piitre I** (vinne keelen *Пётр I Алексеевич*, *Пётр I* vai *Пётр Великий*, 1672–1725) oll' Vinne tsaar 1682–1721 ja Vinne Keisririigi keisri 1721–1725. 

Tä modernisiirse Vinnemaad võttõn iinkujjo Õdagu-Õuruupast nink vallut' Vinne riigile mano pall'o maid.

## Lugu

Lepsoni Jaan (sünd. 1866?) Väiko-Viirksü küläst Räpinä kihlkunnast om 1940. a. kõnõlnuq üte jutu joodikust soldanist ja tsaarist Piidre Edimädsest. 

*Tuu oll' sõs, ku vanast Vinne riike valits' tsaar Piidre Edimäne. Sõs tuu käve väega sakõhe üüseti [[Peterburk|Peterbuura]] huulitsede pääl vol'na rõiveh ja kai, kuis rahvas ellevä ja mis teiväq. Ütskõrd, ku timä niimuudp üüse kõn'se, johto timä ütele eesti soldanele mano, kiä kõrtsist joomast oll' tulno ja huulitsa viirde rentslehe makama jäänüq. Timä lask' soldane säält ütte ilosahe majja viiäq. 

*Ku soldan hummogo ülest virgo, nägi timä, et maka uhkõh sängüh siidipatjo pääl ja lavva pääl om putel viinaga ja viinapits kah kõrval ja sakuskagi lavva pääl. Äkke ilmo kostke nigu maa alt vana hall vanamiis vällä, näädäs käega lavva pääle ja käsk' juuma naataq. Soldan pidi toda nigu nal'äst ja nakas kah vasta naarma. Vanamiis sai vihatsõs ja ähvärd' lüvväq suurõ kadajatsõ kepiga, mis timäl käeh oll'.

*Soldan istõ lavva mano, jõi pudeli viinast tühäst, sei sakuskat pääle ja vanamiis vahet tühä pudela jälke tävve vasta ümbre ja käske juvvaq. Soldan jõi nii kavva, ku jäi lavva mano makama. Ku soldan makamast ülest virgo, nägi timä, et maka jälke siidipatjo pääl sängüh. Jälke sääne samadõnõ nali alost' otsast pääle. Piät lavva mano minemä ja juuma nakama. Ku vasta ajat, ähvärdäs vanamiis nuiaga. Soldane küsümise ja nõudmise pääle, et koh timä om ja misperäst timäle viina sunnitas vägüse juvvaq, vanamiis ei ütleq mitte üts sõna, muudku ähvärdäs õnnõge nuiaga lüvväq, ku soldan ei juuq.

*Niimuudo võõs'e minnäq mito päivä vai es'ke nädälet müüdä, ku ütskõrd soldan hummogo ülest virgo ja nägi, et oll' kasarmoh umah koiguh. Sõs sai soldanel hää miil, et joba ütskõrd pässe timä tuust vägüse viina juumisest. Päält tuu es võtaq timä inämb uma eloaig tsilka viina suu sisse.

Katõgooria:Vinnemaa keisriq
Stalini Jossif

**Stalini Jossif** (vinne keelen *Иосиф Виссарионович Сталин*, sündünüq 18. joulukuu pääväl 1878, koolnuq 5. urbõkuu pääväl 1953) oll' Nõvvokogo Liido Kommunistlidsõ Partei Keskkomitee pääsekretär 1922. aastagast uma elo lõponi 1953. aastagal. Pääle tuud, ku Lenin 1924. a. ärq kuuli, sai täst Nõvvokogo Liido riigipää. 

Timä sünnüperäne nimi oll' Džugašvili Ioseb. Nimme Stalin tarvit' tä edimäst kõrda 1913. a.

Katõgooria:Nõvvokogo Liido riigipääq
Timur

**Timur** vai **Tamerlan** (1336-1405) oll' mongoli peritollo Turkestani väejuht, kiä 14. aastagasaal vallut' ärq suurõ jao Õdagu- ja Kesk-Aasiast nink pand' alossõ umanimelidsele valitsõjasuulõ.

Katõgooria:Turkmeeniä inemiseq
Gaulle'i Charles

**Gaulle'i Charles** (**Charles André Joseph Marie de Gaulle** [šarl andr'e žoz'ef mar'i dö gol], 1890–1970) oll' Prantsusõ sõaväeläne ja riigimiis, kiä juhtõ Prantsusõ väki Tõsõn ilmasõan. Ildampa 1958. a. lõi tä Viiendä Prantsusõ Vabariigi nink oll' tuu edimäne president 1959-1969.

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Trotski Lev

**Trotski Lev** (vinne keelen *Лев Давидович Троцкий*, sünnüperäne nimi *Leiba Davidovitš Bronštein*, 1879–1940) oll' juudi peritollo Vinne inämbläsest riigipüürdjä ja marksismi teoreetik. Var'onime "Trotski" võtt' tä hindäle 1902. aastagal, ku tä tarvit' reismises lövvet vai varastõt passi Trotski nimele.

Aastagal 1906 otsust kohus saata Trotski ar Tsiberihe, a 1907. aastaga radokuul sai tä põh'apõtruga pagõma Sumatvoši (Berjozovo) kandist Handimaalt, ku tä konvoi Salehardi poolõ läts'.

Trotski oll' üts tähtsämpi Vinne Oktoobripüürde juhtõ. Nõvvokogo Vinnemaa ja Nõvvokogo Liido edimädsil aastagil oll' tä tähtsä poliitik: välisasjo rahvakomissar (välisministri), sõaasjo rahvakomissar (sõjaministri), Verevä väe luuja ja ülembjuhataja. Peräst Lenini surma (1924) alanun võimovõitlusõn jäi tä Stalinilõ alla. Trotski saadõti 1929. aastagal Nõukogude Liidost vällä nink ildampa tapõti Nõvvokogo julgõolekiorganidõ agendi puult Mehhikon.

Katõgooria:Vinnemaa inemiseq
Katõgooria:Nõvvokogo Liido poliitiguq
Mandela Nelson

**Mandela Nelson** (**Nelson Rolihlahla Mandela**, 1918-2013) oll' Lõunõ-Afriga Vabariigi edimäne demokraatlidsõlt valit president. Tä pidi tuud ammõtit 1994-1999.

Inne presidendis valimist oll' tä apartheidivastadsõ liikmisõ aktivist. 1962. aastagal panti tä vangi, sinnäq jäi tä 27 aastagas.  Vangin olõmisõ aigu sai täst apartheidivastatsõ võitlusõ sümbol. Peräst vabassaamist 11. radokuu pääväl 1990 propagiirsõ tä ärqlepmispoliitikat, miä tegi lihtsämbäs üleminegi demokraatlidsõlõ riigikõrralõ. Tä valiti presidendis edimäidsil vapol valimiisil Lõunõ-Afriga Vabariigin 27. mahlakuu pääväl 1994. Tollõn ammõtin oll' tä 1999. aastagani.

Katõgooria:Lõunõ-Afriga Vabariigi inemiseq
Katõgooria:Lõunõ-Afriga Vabariigi poliitiguq