open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Säässaarõ

**Säässaarõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Säässaarõ õdagupiiris om Ah'a jõgi, mink kaldõq ommaq kaitsõ alaq võeduq, selle et sääl kasus käpälilliline *Dactylorhiza fuchsii.* Ah'a jõõst hummogu poolõ jääs Peräsuu. Säässaarõst põh'a poolõ jääseq Viisli külä mõtsaq ja suuq, hummogu poolõ Mooste. Lõunõ poolõ jääseq Eostõ ja Adistõ.  

Säässaarõ piire põh'ajaon om Vahtsõmõisa, miä om üte jaoga ka Viisli külä piire seen. Vahtsõmõisa om olnuq eräle külä, miä 1977. aastaga Säässaarõ alaq panti. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Säässaarõ Moostõ valda.

Säässaarõst lätt läbi Himmastõ–Rasina tii. Eostõ puult tullaq om tii veeren om vähämbält kolm rühmä ristipuid. Vähämbält kats ristipedäjät ommaq tii lähkün õkva Säässaarõ külä piiri pääl. Edesi minnäq om vähämbält üts ristipetäi kuvvõ kääpägaq kääbäskalmuaia man. Säält viil pia kilomiitre edesi om vähämbält neli ristipedäjät. Neist viil nii 800 miitret tiid piten põh'a poolõ jääs viil terveq rühm ristipuid – neli pedäjät ja kuus.

Peräsuun om Lahojärv, miä om hoitala.

2020. aastaga alostusõn elli Säässaarõn 54 inemist. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Tagakülä

**Tagakülä** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Taivaskua

**Taivaskua** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Taivaskua tetti suvitamisõ kotusõs 1930. aastil. Taivaskua lõunõpoolinõ jago oll' inne Vana-Koiola mõisa all, põ'hapoolinõ Ah'a mõisa all. 1977. aastaga saiõ Taivaskua asundusõst külä, sama aastaga panti külä piire sisse Saesaarõ külä. 

Taivaskua hummogupiiris om Orajõgi, lõunõpiiris Tarto–Koidula raudtii, õdagupiiris Tarto–Võro maantii. Tauvaskuast juuskvaq läbi Ah'a jõgi ja Leppuja. Lutsu tii veeren om katõ haroga ja nel'a ristigaq ristipetäi – Taivaskua ristipetäi. 

2020. aastaga alostusõn elli Taivaskuan 101 inemist. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Timo

**Timo** vai **Timo mõisa** om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan. 

## Aoluust

Timo küläh olliq Timo mõisa huunõq. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Veriora vald
Trohvõ

**Trohvõ** om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Trompsi

**Trompsi** vai **Trumpsi** vai **Tromsi** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva vald
Ts'olgo (Võro)

**Ts'olgo** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda. 

## Lätteq


Katõgooria:Võro valla küläq
Tännässilmä

**Tännässilmä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Külä lähkün om Tännässilmä uja. 

Külän om Kähri õigõuso kerik.

Kotusõnimmi uurnu Saarõ Evar om ütelnüq, et Tännässilmä om olnuq külä, mink elänikke om kutsut näide erilidsi silmi perrä, nä olliq *tännässilmäq. Kas tuu tähend' hellet vai tummõt, oll' tuu tuhm vai helkjä, tuud ei olõq täpsäle teedäq. Ütes võima­lusõs ommaq viil tähniq silmä iirise pääl. Ka perekunnanimes om annõt Tähnäs. Tän(n)ässilmä om kõrduv külänimi mitmõl puul Eestin (kokko viis küllä). Midägi näide silmi man om olnuq, miä inemiisi tähelepandmist om tõmmanuq – nä ommaq tõistmuudu inemiseq olnu.

## Kuulsambaq inemiseq

Latsõn om Tännässilmän elänü füüsik, kiränik ja filosuuf Kõivo Madis. 

## Kaeq viil
* Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva vald
Uibumõisa (külä)

**Uibumõisa** vai **Uibujärve külä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Uibumõisa oll' edimält Pardsi mõisa kar'amõisa, miä 1805. aastaga hindäperi mõisas saiõ. S'aksakeeline nimi *Appelsee* om võrukiilse päält saad. 

1977. aastaga panti Uibumõisaga kokko Kivijärve külä. 

Uibumõisa põh'apiiris om Tarto–Koidula raudtii, mink takan om Holvandi külä. Hummogu poolõ jääseq Võiardi, Pääsnä ja Soohara, lõunõ poolõ Pardsi, õdagu poolõ Lutsu külä. 

Uibujärven om Uibujärv ja Uibujärve suu, Uibujärvest lõunõ poolõ jääs vähämb Korgõssaarõ järv. Uibujärve põh'ajaon, vanan Kivijärve külän om Kivijärv ja Kivijärve suu. Uibumõisa külä lõunõõdagunukk om Pikämäe järve vasta.  

2020. aastaga alostusõn elli Uibumõisan 41 inemist. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Vahtsõmõisa (külä)

**Vahtsõmõisa** om inneskine külä Põlva kihlkunnan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Vanakülä

**Vanakülä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Vanankülän ommaq Kalmõtimägi, ohvripuuq ja Sanksaarõ ristimõts. 

## Kuulsambaq inemiseq

Vanaküläst om perit Eesti edimäne elokutsõlinõ tsirgouurja Härmsi Mihkli. 

## Kaeq viil
* Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Varbusõ

**Varbusõ** vai **Varbusõ mõisa** om külä Põlva kihlkunnan Kanepi vallan. Külä om vana Võro-Tarto tii veeren. 

## Huvitavat kaemist

Varbusõl om Eesti Maantiimuusõum. Küläst hummogu poolõ jääs Tilleorg. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Kanepi vald
Tros'a

**Tros'a** om kotus Põlva kihlkunnan Põlva vallan, miä seo ilma aigo om üts jago Karilatsi küllä. 

Tros'a jääs umbõs sinnäq kanti, kon om Karilatsi küläplats Leevi jõõ veeren. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Viisli

**Viisli** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.  

1991. aastagast nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve Viisli külä Mooste valda. 

Viisli külä alaq jääseq Arniko kääpäq.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Viira (Veriora)

**Viira** om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan. 

## Kaeq viil
*Viira
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Veriora vald
Viiraperä

**Viiraperä** vai **Viira** vai **Säänüste** om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Võromõisa (külä)

**Võromõisa külä** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Väis'o

**Väis'o** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Võro valla küläq
Lepä

**Lepä** om mitmõ külä nimi. 

Võromaal ommaq 
*Lepä külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan, 
*Lepä külä Hargla kihlkunnan Taheva vallan. 

Setomaal om
*Lepä külä Koolina nulgan.
Hürüvä

**Hürüvä külä** om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ ja Haani vallan. 
 
## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Naha külä (Mõnistõ)

**Naha külä** om külä Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan. Taa om Võromaa ja kõgõ Eesti kõgõ lõunapoolitsõmb külä.

## Kaeq viil

*Naha külä
*Harglõ kihlkunna küläq
Villa (Võro)

Seo artikli kõnõlõs Villa küläst Võro vallan. Ka Rõugõ vallan om Villa külä, kaeq Villa (Rõugõ).

**Villa** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Võro valla küläq
Tammistu külä (Miiksi)

**Tammistu külä** om külä Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan. 

## Kaeq viil

*Tammistu külä
*Räpinä kihlkunna küläq
Võro Instituut

**Võro Instituut** om riigi tiidüs- ja arõndusasotus, mink põhitüüs om võro keele ja kultuuri uurminõ ja edendämine. Instituut kõrraldas võro keele ja kultuuri oppamist ni oppajidõ ettevalmistamist ja tävvendüskoolitust. Pandas kokko võrokeelitsit opimatõrjaalõ, kõrraldõdas tiidüskonvõrentse ja andas vällä mitmõsugumast võrokeelist kiräsõnna tiidüsuurmiisist ja artiklikogomigõst ilokirändüseni. Instituudi tüüs om ka keelekõrraldus ja keelenõvvo andminõ ni kotusõnimmi uurminõ. Vahtsõmb tüütsiht om võro keele tagasituuminõ latsi ja latsõvanõmbidõ pruuki ni keele avvo sisse nõstminõ terven ütiskunnan. Muuhulgan om instituut osalinõ latsilõ mõtõlduisi võrokeelitside multifilmie ja puutrimänge tegemisen.

Võro Instituut om Võro liinan ja tima tegemiisi ala käü tradits'oonilinõ võro keele ja kultuuri ala - aoluulinõ Võromaa.

## Aolugu

Instituudi tegemise mõttõ pakiq vällä 1980. aastidõ lõpun huugu lännü võro liikmisõ tegeläseq. 1990. kesken oll' selge, et võro keelele ja kultuurilõ om vajja selget riiklikku tukõ ni saa-i inämb jäiäq õnnõ ütiskundliidsi tegemiisi mano. Tuuperäst lõi Vabariigi Valitsus 1995. aastagal 14. urbõkuu pääväl riikligu tiidüs- ja arõndusasotusõ Võro Instituut.

## Tüükõrraldus

Võro Instituut käü Kultuuriministeeriumi valitsõmisõ ala. Ummi tegemiisi sääd instituut tiidüs- ja arõndustegevüse kõrraldusõ säädüse ni uma põhimäärüse perrä. Instituudi tüü perrä kaes tiidüsnõvvokogo, midä juht nõvvokogo esimiis. Instituuti juht direktri, kink nimetäs avaligu konkursi kõrran viies aastagas ammõtihe kultuuriministri. Egäpäävädse tüü tegijit, as'atundjit ja tiidrüid om Võro Instituudin katõsa, päält tuu kaias suurõmbidõ ettevõtmiisi jaos tüütäjit lepinguga mano. Võro Instituudi direktri om Padari Ivari. Inne timmä olliq direktrin Kuuba Rainer, Eichenbaumi Külli ja Kama Kaido ni edimäne direktri oll' Kasagu Enn.

## Rahastaminõ

Instituut saa rahha riigi käest, suurõmbidõ tegemiisi jaos saias rahha mano fondõst ja programmõst. Põhilidsõq instituudi tugõjaq ommaq olnuq Kultuurkapital, Hasartmängomassu Nõvvokogo ja riiklinõ programm "Lõunaeesti kiil ja kultuur".

## Välislink

*Võro Instituudi kodoleht (võro, eesti ja inglüse keelen)

katõgooria:Eesti ütisüseq

katõgooria:Võro kultuur
Villigä

**Villigä külä** om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastagal käve külä Mõnistõ valda. 

## Lätteq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Vahtsõ-Roosa

**Vahtsõ-Roosa külä** (eesti keelen Vastse-Roosa) om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Mõnistõ valda. 

## Aolugu

Vahtsõ-Roosa külän oll' Vahtsõ-Roosa mõisa. 


WMEE-exp2019-(094) endine Vastse-Roosa koolimaja.jpg|
WMEE-exp2019-(111).jpg|
WMEE-exp2019-(103) Vastse-Roosa veskid.jpg|
WMEE-exp2019-(093) Vastse-Roosa veski ja pais.jpg|


## Luudus

Vahtsõst-Roosast juusk läbi Vaidva jõgi. 

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul 2004 Vahtsõn-Roosan

## Lätteq


## Välislink
* Vahtsõ-Roosa külä kodoleht

Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kuudsi

**Kuudsi** om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inna 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan. 

Kuudsi külän om muusõum, rahvamaja ja Mõnistõ kuul.

Külän om Kuudsi ohvrikivi.

## Kaeq viil
* Kaika suvõülikuul 1992 Kuudsil

## Lätteq


Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Andrusõ

**Andrusõ** vai **Andrussõ** oll' külä Harglõ kihlkunnan. 

1977. aastaga panti Andrusõ külä kokko Saru külägaq. 

Andrusõl (küla kuni 1977) olliq Saru vallamaja, kuul ja raamadukogo, nimi tulõ talonimest, miä umakõrda oll' pant inemise nime perrä. 

## Lätteq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Koemõtsa

**Koemõtsa külä** om külä Karula kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan. 

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Triigi (Leisi)

**Triigi** om külä Saarõmaal Karja kihlkunnan Leisi vallan. 

Katõgooria:Saarõmaa küläq
Katõgooria:Saarõmaa vald
Sääre (Saarõmaa)

**Sääre** om külä Saarõmaal Jämäjä kihlkunnan Saarõmaa vallan. 

Inne umavalitsuisi kokkopandmist käve külä Torgu valda. 

Külä kõgõ parõmbahe teedäq kotus om Sõrvõ nõna ja Sõrvõ tulõtorn. 

2011. aastaga es eläq Sääne külän ammõtligult üttegi inemist. 
 

Katõgooria:Saarõmaa küläq
Katõgooria:Saarõmaa vald
Eesti lipp

**Eesti lipp** om Eesti rahvus- ja riigilipp.
  
Lipp om ristkülik, mil om kolm võrdsõt horisontaalsõt värmilaidu: sinine, must ja valge. Taa võeti edimält pruukmistõ Tarto Ülikooli Eesti Üliopilaisi Seldsi lipus ni pühitsedi ärq 4. piimäkuu pääväl 1884. Perän naati taad pidämä eesti rahvuslusõ lipus ni tä sai riigilipus, ku 24. radokuu pääväl 1918 kuulutõdi vällä Eesti Vabariik. Ammõtligult võeti lipp riigilipus 21. märtekuu pääväl 1918. 

Võro keelen pruugitas lipu kotsilõ ka sõnna "sinimustvalgõ".

Nõvvokogo Eestin keeleti sini-must-valgõ lipu pruukminõ ärq. Lipp tuudi jälq avaligult vällä 1988. aastagal ni tõmmati 24. radokuu pääväl 1989 vahtsõst üles Pikä Hermanni torni. Riigilipus võeti tä ammõtligult jälq 7. põimukuu pääväl 1990. 

**Vabariigi Presidendi lipp** om riigilipp, mink kesken om suur riigivapp (kaeq Eesti vapp).

Eesti lipu värme tähendüs:
* sinine – Eestimaa taiva, järvi ja mere värm, tõõ ni rahvusmõttõ sümbol;
* must – kodomaa mulla ja rahvarõiva pikäsärgi värm;
* valgõ – rahva püüdmine õnnõ ja valgusõ poolõ. 

## Kirändüs
* Artur Taska. *Eesti riigilipu seaduse sünd*, Stockholm 1955.
* Artur Taska (koostaja). *Sini-must-valge värvikolmik eesti luules*, Stockholm 1959.
* Karl Aun. *Sini-must-valge lipu 100 aastat*, Toronto 1984. 
* Artur Taska. *Mõtteid eesti rahva sümbolitest*, Lund 1988.
* Artur Taska. *Sini-must-valge 100 aastat: pühendus Eesti Vabariigile*, Tallinn 1992. 
* Ivo Manfred Rebane. *Eesti lipp*, Tallinn 1999. 
* Mare Kask. *Eesti hümni, lipu ja vapi saamislugu*, Tallinn 2002.

## Välälingiq
* 2006. aastagast masva Eesti lipu säädüs
* Riigilipu pruukmisõ kõrd ja hää kommõq
* Eesti lipu aolugu ja ülespandmisõ kõrd


Katõgooria:Riigilipuq
Sõnaraamat

**Sõnaraamat** om teedüsteos, kohe ommaq kuuduq määntsegi |keele vai keelekujo kõrdapiten valituidõ, hariligult tähistüjärekõrran annõtuidõ sõnno tähendüseq, tõiskeelidseq vastusõq, näütüslausõq vms. 

Põhilidsõq sõnaraamaduq, kost saa teedüst võro keele kotsilõ, ommaq:

* Võro-eesti sõnaraamat
* Eesti murdidõ sõnaraamat
* Väikene murdõsõnastik

Katõgooria:Raamaduq
Poisikõsõ

**Poisikõsõ** om Vanõmuisõ tiatri nuuri miisnäütlejidõ ansambli. Ansambli luudi 2005. aastagal nink tä laul tunnõtuisi poplaulõ seto- ja võrokeelitside sõnnoga. Sõnno ommaq näil avitanuq tetäq Jäägri Merle ja Rahmani Jan. Ansamblilõ nime valimist om ilmselt mõotanuq paar aastat varrampa luud ansambli Neiokõsõ.    

## Liikmõq

### Liikmõq 2007

*Jaanovitsi Margus (Ülo)
*Jonasõ Tanel (Põvvat)
*Kütsari Riho (Venno)
*Mäeotsa Ain (Pikne)
*Tammõmäe Margus (Tõivelemb)

Pääle naidõ ommaq ansamblin laulnuq viil Joosti Janek, Tuisu Tambet ja Mähari Andres.

## Albomiq

*2007 "Tii päält iist!"
Tii päält iist!

**"Tii päält iist"** om Poisikõisi albom, kon om 13 seto- ja võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2007. aastagal lasõrtsõõri pääl. Välläandja om Eurorecords.

## Lauluq

#Intro (umalooming) 
#"Meelis" (sõnaq Jäägri Merle)
#"Hans'a õuhkaga" (sõnaq Jäägri Merle)
#"Tartsanipoig" (sõnaq Jäägri Merle)
#"99 verevät luhvtpalluuni" (sõnaq Jäägri Merle)
#"Tuljak" (sõnaq Jäägri Merle)
#"Pardsikõ ja verrev muun" (sõnaq Rahmani Jan)
#"Illos päiv" (sõnaq Jäägri Merle)
#"Nigu tõbi" (sõnaq Jäägri Merle)
#"Kiri Marialõ" (sõnaq Mäeotsa Ain)
#"Poisikõsõ" (sõnaq Rahmani Jan)
#"Popurrii" (sõnaq Mäeotsa Ain, Jäägri Merle, ...)
#Outro (umalooming)

## Inemiseq

*Jaanovitsi Margus (Ülo) - laul
*Jonasõ Tanel (Põvvat) - laul
*Kütsari Riho (Venno) - laul
*Mäeotsa Ain (Pikne) - laul
*Tammõmäe Margus (Tõivelemb) - laul, lüükriistaq
*Toodsi Jorma - klahvpilliq
*Jäägri Priit - kitra
*Sütü Mati - bass
*Aavakivi Tanel - trompet
Võrokõsõq

**Võrokõsõq** ommaq Vana-Võromaa põlidsõq eläniguq, õdagumeresoomõ rahvas, kedä või pitäq eestläisi allrahvusõs vai subnatsioonis. Võrokõisi hindäpidämise põhilidsõs alossõs om võro kiil. Võro kiilt mõist päält 70 000 inemise (73 340). 

Näid peetäs õkvaütlejis ja usaldajis ni põh'aeestläisist tsärrembis. Häste om teedäq võrokõisi külälislahkus. Võro maarahvas rehkendäs viil küländ pall'o külärahva arvamisõ ja kombidõga. Külin om alalõ vanno kombit, Võromaalt om üles kirotõt pall'o rahvalaulõ ja -juttõ.

1990ndist aastist om võro kiilt ja kultuuri seenitsest inämb tähtsäs pidämä ja edendämä naat, säälhulgan om luud küländ kõrralik hulk võrokeelist kirändüst. Riigi tiidüs- ja arõndusasotus, mink põhitüüs om võro keele ja kultuuri uurminõ ja edendämine, om Võro Instituut, mis tettü 1995. aastagal.

2023. aastaga 22. mahlakuu pääväl kutsuti kokko Võrokõisi Kongress, miä võtsõ vasta kolm otsust - keele otsus, keskkunna otsus ja hindämäärämise otsus, miä kuulut, et võrokõsõq ommaq Eesti põlinõ rahvas kuunkõlan dokumentega nigu ÜRO põlitsidõ rahvidõ õiguisi kuulutaminõ (13.09.2007); Riikevaihõlidsõ Tüü-ütisüse (ILO) põlitsidõ rahvidõ ja hõimorahvidõ lepe’ nr 169 (27.06.1989) ja Euruupa Parlamendi otsus maailma põlitsidõ rahvidõ õiguisi rikmisõ, säälhulgan maaär’võtmisõ kotsilõ (03.07.2018).

## Kirändüs

*Külli Eichenbaum, Karl Pajusalu (2001): Setode ja võrokeste keelehoiakutest ja identiteedist. – Keel ja Kirjandus nr 7, lk 483-489.
*Kaido Kama (2005): Võru asi. – Vikerkaar 7–8, lk. 115–123.
*Kaido Kama (1990): Võrokese ja tõse soomeugrilase. – Kaika Suvõülikuul Kaikal. Tartu, lk 7–11.
*Aune Valk (2000): Võrokeste identiteedist. Kadri Koreinik, Jan Rahman (toim.) A kiilt rahvas kynõlõs.. Võrokeste keelest, kommetest, identiteedist (lk 39–56). Võro Instituut'. Võro.

## Kaeq viil
*Võro Instituut
*Võro Selts VKKF
*Setoq

## Lätteq


Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Świnoujście

**Świnoujście** (s'aksa k. *Swinemünde*) om liin Poola põh'aõdagunukan, Õdagumere veeren ja S'aksamaa piiri lähkün. Świnoujścien elli 2007. aastagal 41 791 inemist.

Katõgooria:Poola liinaq
Talliin

**Talliin** vai **Talin** (eesti keelen *Tallinn*) om liin Põh'a-Eestin, Õdagumere Soomõ lahe Kopli ja Talliina kolga veeren. Talliin om Eesti pääliin ja Harjo maakunna valitsõmiskeskus. Talliinast hummogu puul om Jõelähtme, lõunõ puul Jüri nink õdagu puul Keila kihlkund.

2006. aasta 1. hainakuu saisoga om Talliinan 400 445 kirjäpantut elänikku. Liina pindala om 156,3 km², mink sisse jääseq ka Ülemiste ja Harku järv ni Aegna saar.

2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Talliina elänikkunnast eestläisi 55,3%, vindläisi 36,8%, ukrainlaisi 2,9%, valgõvindläisi 1,6%, suumlaisi 0,5% nink juutõ 0,4%.

Talliinan eläväq võrokõsõq ommaq tennüq Tal'na Võro Seldsi. 

Talliina aoluulinõ, inne taanlaisi ja s'akslaisi tulõkit pruugit nimi **Kesoniemi** om alalõ hoitunuq Lõunõ-Soomõn, kohe om muistitsõl aol Eestist rahvast elämä lännüq.

## Lätteq


## Välälingiq
* Kodoleht

Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Õuruupa pääliinaq
Türgü

**Türgü Vabariik** (türgu keelen *Türkiye Cumhuriyeti*) om riik Aasian, Lähkü-Hummogumaa põh'aõdagujaon ja Õuruupa lõunahummogunukan.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Gallery

File:Anit Kabir (6526103103).jpg|
File:Aya sofya.jpg| 
File:Kocatepe Mosque Ankara.jpg| 
File:State Painting and Sculpture Museum of Ankara.jpg| 
File:DolmabahceMainGate.JPG| 
File:İzmir clock tower.jpg| 
File:Pamukkale00.JPG| 
File:Eskişehir-Aycan.jpg| 
File:Antalya falezler.jpg| 
File:Alanya.jpg| 
File:Bluemosquefront.jpg| 
File:Diyarbakir P1050751 20080427135832.JPG| 


## Kaeq viil
* Maailma maaq

## Välislingiq

Katõgooria:Türgü
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Õuruupa maaq
Ruitlasõ Olavi

**Ruitlasõ Olavi** (Olavi Ruitlane, sündünüq 1. hainakuu pääväl 1969 Tarton) om kiränik ja luulõtaja, kiä om kirotanuq ka võro keelen. Tä om üles astnuq pundiga Viie pääle ja täl om Uman Lehen uma kolumn. 

## Elokäük

Ruitlasõ Olavi sündü 1. hainakuu pääväl 1969 Tarto liinan Võromaalt peri tüüliisi perren. Katõ-kuudsõlt kolisi elämä Võro liina. Esä um peri Varstu vallast Mõtstagast, imä vanõmbaq Murati lähkült. Ruitlasõ Olvai lõpõt'  Võro I 8-klassilidse kooli ni käve kolm aastakka Võro Tüüstüstehnikumin. Lõpõt' Võro kaugoppõkeskkooli. Ruitlanõ om olnuq ehitüsmaalri, treial, autujuht, katlakütjä, valvur, tüükua meistre, varustaja, kar'us. 

Põrõhõlla eläs Võõpson.

## Kuuluvus

*Eesti Kiränike Liido liigõq
*Tarto Nuuri Autoridõ Kuundisõ liigõq 
*Eesti Autoridõ Ütisüse liigõq
 
## Looming

Ruitlasõ Olavi om kirotanuq nii luulõt, proosat ku näütemänge võro ja eesti keelen. Luulõt, proosat, artikleid, arvostuisi vms. om avaldanuq Vikerkaaren, Eesti Ekspressin, Sirbin, Eesti Päevalehen, Võromaa Tiatajan, DI-n jne. 

Olavi om kirotanuq laulutekste ansamblidõlõ ja kollektiivele Kala, Koer, Mtj, Orelipoiss, Bernhard, Ummamuudu, Pixels, Eliit, Lõkõriq.
 
## Teossõq
 
*“Inemise sisu", Tarto 1998 (Luulõtusõq võro- ja eesti keeli) 
*"kaera jaan ja mister propper", Võro 1999 (Luulõtusõ võro- ja eesti keeli) 
*“Kail”, 2000 (latsiromaan).
*“Volli”, Võro 2004, 64 lk. (Mõtsavelledraama üten vaatusõn, viietõistkümnen pildin). (Lavastõdiq 2004 Mõtsavelle talon Vahtsõn-Roosan Võro Tiatriateljee puult.)
*“Kroonu”, 2005 (Vinne sõaväest kõnõlav romaan, 2004. a. romaanivõistlusõl 2. kotussõga hinnat tüü.)
*“Peko”, 2005 (Näütemängokäsikiri setodõ nurmõjumnalast Pekost. Katõpääle Kauksi Üllega.)
*“Naine”, 2009 (romaan)
*“Vee peal”, 2015 (romaan)
 
### Avaldõt kogomikõn
 
*“Hea raamat”, Tarto 1998 (NAKi proosakogomikun jutt) 
*"Tagasi prügimäele", 2000, kirästüs "Tänapäev" (Eesti punkluulõ antoloogia, kokko säädnü Rooste Jürgen)
*"Viie tunni tee / Five Hours Away", 2001 (Põh'amaiõ Ministride Nõvvokogo Talliina Infobüroo ja AcrossWords)
*"Ime kütken tähe poole kist", 2002, Print Best Viljandi (Eesti murdõluulõ antoloogia, kokko säädnü Kärneri Siim)
*“Emajõe kondor", 2002 (NAK- I kogomik, Ruitlasõlt valik luulõtuisi)
*“Väinämöisen paluu”, 2002 (Soomõ-Ugri keelin kirotajidõ antoloogia. Ruitlasõlt valik luulõtuisi.)
*Antoloogia “Tallinnasta pois”, Absurdia, Helsinki 2003 (Ruitlasõlt novell "President", Soomõ kiilde tõlknu Hämäläisen Raija.)
*"Viie pääle", 2005, Väiku Välläandja (võrokeeline luulõtuisi ja laulutekste kogo + CD; kaasautoriq Contra, Ilvese Aapo, Rahmani Jan ja Pulga Jaan.)
*"Kuldmuna", 2007, Seto Ateljee Galerii, Obinitsa (võrokeelitside latsinäütemänge kogomik; säitsmepääle Contra, Merca, Rahmani Jani, Kauksi Ülle, Ojari Eliisabeti ja Ojari Triinuga.)

## Tunnustusõq
 
*1. kotus aokirä “Kalastaja” puult kõrraldõdul kalastusteemälidsel kirändüsvõistlusõl “Kalamehejutt” (2001)
*4. kotus Kalevala MM-il Espoon. (2002)
*2. kotus 2004. a. romaanivõistlusel romaaniga “Kroonu”
*Kangro Bernardi kirändüspreemiä (2004)
Saarõkülä (Räpinä)

**Saarõkülä** om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä vald
Oe külä

**Oe** külä (vai **Oekülä**) om külä Võro maakunnan Antsla vallan Urvastõ kihlkunnan.

## Kuulsambaq inemiseq

* Oe külän ommaq sündünü Kangro Bernard ja Pärsimäe Karl. 
* Oe külän eläs Pulga Jaan.

## Lätteq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Antsla vald

Katõgooria:Võromaa küläq
Katõgooria:Antsla valla küläq
Pärlijõe

**Pärlijõe** (**Pärlijõõ**) om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Pärlijõõ külä om kokku säet hajataludõst. Vanõmbaq taluq ommaq Kassikõrdsi, Korgõperve, Käänujõõ.

Külä om Pärlijõõ veeren ni tuu perrä uma nime saanuq.

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Haanimiihhi nõvvokoda

**Haanimiihhi nõvvokoda** um vabatahtlinõ ütisüs, kohe ummaq kogonuq meheq, kiä pidäväq tähtsäs muistõhavvadsõ Haanimaa elo- ja mõttõviit. Haanimiihhi nõvvokoda taht avitaq jovvulidsõ perändüskultuuri ja ummi kimmähe juurdunuisi kombidõga Haanimaal vahtsõst herädäq.

## Tegemiseq

* Haanimiihhi nõvvokoda korjas ja jaga tiidmist hindäperi elo, haani keele, kombidõ ja käsitüü elohn ja väehn pidämises. Nõvvokoda pidä tähtsäs luudu hoitmist ja pühhipaiko kaitsmist ni vahtsõstluumist. 

* Nõvvokoda taht ummi tegemiisi mano haardaq nuuri, et näile näüdädäq ja vahtsõst avvo sisse nõstaq Haanimaa muistõhavvatsit kombit ja eloviit. 

* Nõvvokoda um sisse sõknuq Haanimaa oppamisõ raa (Imärada), midä kävvehn või egä huvilinõ ütehn haanikeelidse saatjagaq Haanimaa luudut ja vanno tiidmiisi tundma oppiq.

* Haanimiihhi nõvvokua iistvõttõhn um sündünüq luguhus “Legend' Haanimaast ja Ilmasambast”, kohn kynõldas ilmamuna sümboligaq köüdetüt Haanimaa saamisluku. Kunstnik Margna Epp um luguhusõ pandnuq vägevide saarnõidsi plankõ pääle ni tuud um näüdät mitmõhn paigahn Eestihn, a taa um joudnuq ka liivlaisi maalõ. 

* Haanimiihhi nõvvokua pinokota um nätäq olnuq nii Haanimaal ku kavvõmbahn. Nõvvokua meheq käüväq sündmüisil ja ütleseq uma syna sekkä ettevõtmiisil, miä avitasõq hoitaq ja avvo sisse nõstaq perändüskultuuri ja hindäperi ello. Haanimiihhi nõvvokoda um ütehn kynõlnuq Võromaa visioonikonvõrendsil ja mitmil muil mõttõtalossil.

2005. aastaga hainakuuhn sõlmõq Haanimiihhi nõvvokua ja Seto Kuningriigi Kroonikogo iistkynõlõjaq katõ muistidsõ naabri Setomaa ja Haanimaa vaihõl tõõnõtõõsõ avvostamisõ kokkoleppe. Nõvvokoda um naanuq säädmä lähkümbät läbikäümist ka liivlaisi ja tõisi põlitsidõ rahvidõ iistkynõlõjidõgaq.

## Välislink

*Haanimiihi nõvvokua kodoleht

katõgooria:Võromaa
Kaika suvõülikuul 2007 Ruusal

**Kaika suvõülikuul 2007 Ruusal** peeti Ruusa koolimajan 10.–12. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Kalla Urmas, pääkõrraldaja Trumsi Marge. 

Pääle loengidõ arotõdiq võro kultuuri väärtüse üle, kullõldi lauluparkõ Liiso ja Ütsiotsõ laulu, käüdi Leevakul kaeman välänäütemängo "Jõvvujaam", kaeti võrokeelitsit multikit jne. Bussireis vei silmämä Virosi järve, kullõma Tamra Kaitu ja mõtsavelje Kivisilla Ilmarit Maarjalilli talon Pääsnä külän, kaema Võukülä liinamäke ja Toolamaa mõisa. Tandsus mängeväq pilli ansambli "Mahmõr" ja plaatõ Ilvesse Aapo ja Rahmani Jan. 

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2007
Kaika suvõülikuul 2006 Valgjärvel

**Kaika suvõülikuul 2006 Valgjärvel** peeti Valgjärve koolimajan 11.–13. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Kama Kaido, pääkõrraldaja Ojari Triinu. 

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2006
Nagõl

**Nagõl** om terävä otsaga ravvast pulk, midä päämädselt pruugitas puust asjo ütsüte külge kinniq lüümises. Nagla tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas nagla pääs. Naklo lüvväs vasaraga.
Jalg

**Jalg** om asi, mink pääle toetõdas; miä hoit asjo pistü. Eläjäq tarvitasõq jalgo viil ütest paigast tõistõ liikmisõs. Tsirgõl ja inemiisil om kats jalga. Tooliq ja lavvaq saisvaq kah pistü jalgo pääl. 

## Eläjä jalg
Eläjil om hariligult 2 vai 4 jalga (näütüses sälgroodsoga eläjäq), vai sõs 6, 8, vai 12 (näütüses mutiguq ja härmävidäjäq). Mõnõ eläjä jalgo kotsilõ üteldäs **käpp** (nt. pini, kass, kahr, jänes), tõisi puhul tarvitõdas iks sõnna **jalg** (lehm, lammas, põdõr, kunn).

## Inemise jalg
Inemise jala jaoq ommaq jalavars, jalajakk ja labajalg. 

## Kaeq viil

*Inemise jalavars

Katõgooria:Inemine
Konsabi Voldemar

**Konsapi Voldemar** (**Voldemar Konsap**) oll' muusigamiis, Räpinä miiskoori juhataja, kiä elli 1902-1976. Timä veli Konsapi Paul oll' ka muusigamiis.

Katõgooria:Võromaa inemiseq

http://www.geni.com/people/Voldemar-Konsap/6000000005940909232
Inemine

**Inemine** tulõ iho poolõst muidõ luud-asjo sekkä arvadaq, tuuperäst et timä iho om maapäälitsist ehk maitsist as'ost võet ja ku timä koolõs, sõs saa iho jälq mullas. Inemiseq käävä katõ jala pääl, ainult inemisele om umanõ mõtlõmine ja kõnõlõmine.

## Inemise iho

Inemise iho om suurõst hulgast mitmõsugutsist jakõst kokko säet. Kõigil jakõl om uma esiqeräline tallitus. Mõnõq jaoq ommaq kõvaq, nii luuq, tõsõq jälq pehmeq, nii liha ja sisekund, mõni jago om vetel, nii veri. 

Kõgõ kõvõmbaq jaoq ehk luuq ommaq ütes värgis kokko pantuq, miä üte maja puuvärgi sarnatsõs võimiq arvadaq ja miä iholõ kujo ja kindmüse and. S'oosinanõ luuvärgi om kõigilt puult lihaga ja nahaga katõt, nii et kui hambaq arvamadaq jätämiq, ütski luu pal'as ei olõq. Liha sais luiõ pääl suurõmbin ehk vähämbin kimbokõisin, miä mitmõnäolidseq ommaq ja muskliis kutsutasõq. 

Iho tühen ruumõn, miä luist ja lihast saavaq var'atus, lövvämi kõgõ hõrnõmbaq iho jaoq, nii kui ai, süä, ja sooliguq. Kõik iho jaoq saavaq umma toitu verest, miä lugõmadaq pall'o suuni läbi ihon juusk ja kõiki paiko küünüs, ent liigutamisõ jovvu saavaq nimäq väikeisist niidikeisist, miä aiust ja sälgroodso säsüst tulõvaq ja närves nimitedäseq. Liha vaihõl lövvüs siin ja sääl rasva ja väläst puult om iho nahaga katõt. 

Suurõmbaq iho jaoq ommaq pää, kihä, käeq ja jalaq. Pää sisen om ai, pää külen nägemise, kuulmisõ, haisutundmisõ ja maitsmisõ riistaq. Kihä sisen saisvaq süä, täü ehk kops ja muu sisekund.

Kihä om sisestpuult rõivastõt, nii ku voodõrdõt, pehmide, niiskidõ nahkoga ja üte risti saisva, osast hintidse, osast lihadsõ vahesaina läbi, minkal vaheliha ehk vahenahk nimi, kattõ jakko jaet. Päälmädsen jaon ehk rõnnakooban ommaq süä ja täü, alomaedsõn jaon ehk kõtukooban siitmise riistaq. 

Inemine süü ja juu ja ärqseeditüst söögist valmistõdas vahtsõnõ jovvulinõ veri. Siitmise riistaq ommaq kõtukooban ja nimelt n'ooq: mago, pääle tuu mass ja sapitill hääl puul, põrn ja kõtu-sülenäärmeq kur'al puul, alapuul kõtukooban sooliguq. 

## Mõistatuisi inemise kotsilõ
**Hark all, paun pääl, pauna pääl rist, risti pääl nupp, nupi külen lõksutaja, lõksutaja pääl haisutaja, haisutaja pääl pilgutaja, pilgutaja pääl suur mõts, kahara pääga poiskõnõ aja tsiku mõtsast vällä?* (Inemine sugi har'aga pääd. Urvastõ vai Karula kihlkund, 1892.)
**Hark, hargi pääl paun, pauna pääl rist, risti pääl vaagutaja, vaagutaja pääl pilgutaja, pilgutaja pääl mägi, mäe pääl mõts, mõtsan om eläveid [[susi|sussõ]] ja [[kahr]]õ sisen?* (Jalaq, kõtt, käeq, suu, silmäq, pää, hiussõq, täiq. Harglõ kihlkund, 1888.)
**Hark hargi pääl, ts'algutaja ts'algutaja pääl, pilgutaja pilgutaja pääl, mõts mäe pääl, soeq mõtsahn?* (Inemine. Lutsi, 1894.)
**Hommukuspoolõ käü nellä jala pääl, lõunapoolõ katõ jala pääl ja õdagu kolmõ jala pääl?* (Inemine. Harglõ kihlkund, 1956.)
**Homingu nelä pääl, lõunõaigo katõ pääl, õdangu kolmõ pääl?* (Inemise igä. Põlva kihlkund, 1890.)

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

## Lätteq


Katõgooria:Inemine
Kaika suvõülikuul 1989 Kaikal

**Kaika suvõülikuul 1989 Kaikal** 6.–9. põimukuu pääväl oll' kõgõ edimäne võrokõisi Kaika suvõülikuul. 

Edimäst kõrda tull' kokko üle saa võrokeelidse ja -meelidse inemise, peeti võrokeelitsit loengit. Edimäst kõrda kõnõldi laembalt võrokõisist ja võro keelest, edimäst kõrda arotõdi võro keelen tiidüse üle.

Osavõtjit oll' 138. Kõnõlõjidõ hulgan olliq Kama Kaido, Visseli Agu, Keema Hella, Kaalepi Ain, Kronbergi Janika, Kauksi Ülle, Ojala Uno, Kasaku Enn ja Kõivo Madis.

## Välislingiq
* Kaika suvõülikuul. Valit tüü 6.-9. augustil 1989 Kaikal peet edimedsest võrokiilsest oppajide oppamisest

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:1989
Klezmer

**Klezmer** om muusigastiil. Klezmermuusikat ommaq tennüq Hummogu-Õuruupa juudiq. Taa om sego vinne, türgü ja mustlaisi rahvamuusikast nink juudi muusikast. 

Vanast mängiti säänest muusikat juudi saajon ja usopidostuisil tandsus. Kõgõ hariligumbaq klezmerpilliq ommaq klarnet ja viiol.

## Välislingiq

Katõgooria:Muusiga
Pää

**Pää** om inemise vai eläjä iho jago, mink külen ommaq hariligult silmäq, kõrvaq, nõna, suu ja ai. Mõndsil väega lihtsil eläjil olõki-õiq pääd. 

## Kaeq viil

* Inemise pää

Katõgooria:Anatoomia
Inemise pää

**Inemise pää** om inemise iho jago, mink sisen om ai ja mink külen ommaq nägemise, kuulmisõ, haisutundmisõ ja maitsmisõ riistaq. 

Pää külen om kokko 22 luud, miä kõik tõnõ tõsõga kõvva kokko ommaq kasunuq, maaharvatu õnnõgi lõvvaluu (11), miä liikja om. Palgõ ehk näo jaos tulõ naist luist 14 tükkü, päälagi esiq ehk aiukaus näüs külh õnnõgi ütest kumõrast ehk võlvitust luust olõvat, ent kui teräväst perrä kaemiq, lövvämiq, et tä 7 luust kokko om kasunu. Nail luiõl ommaq hurmõlidsõq veereq, miä tävveligult tõnõ tõsõ sisse sünnüsseq. Veereq ommaq sõs kui salapulkõga kinniqpantuq ja nii kõvva, et luid ei lüümise ei põrotamisõ ei ka kangutamisõ läbi kuust ärq ei saaq. Kokkokasumisõ kotusõq palja aiukausi ehk päälae pääl näütäseq kui ummõlusõq vällä ja nimitetäs naid kotusit ka ummõluisis. Tahtvaq tohtrõq pääluud ütest ärq timä mitmõhe jakko laotadaq, sõs ei võiq tuu mud'o sündüdäq, kui et kuivõ hernit pääluu täüs pandvaq ja vet pääle kaldasõq. Paisuvaq herneq ajavaq luu lahki. 

Ilda sündünü latsil ei olõq päälagi viil tävveste kokko kasunu, miä tasatsõ kobimisõ läbi ärq või tundaq. Nuuq kats kotust, miä päälae pääl pehmeq kobida ommaq, kutsutasõq meelekotusis ja kasusõq viil tõsõl eloaastagal kinniq.

## Mõistatuisi
* *Siidiniidi keräkene, säidse mulku seehn?* (Inemise pää. Rõugõ kihlkund, 1895.)
* *Siidiniidi kerä, säidse mulku sisen?* (Pää. Räpinä kihlkund, 1889.)
* *Siidikerä, niidikerä, säidse mulku seeh?* (Pää. Setomaa, 1927.)
* *Siidine keräkene, säidse mulku sisen?* (Inemise pää. Rõugõ kihlkund, 1889.)

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

## Lätteq


Katõgooria:Inemine
Hammas

**Hammas** om kõva, luumuudu asi inemise vai eläjä suu, midä om vaja söögi purustegemises. Mõnõq eläjäq, esieränis kiskjaq, tarvitasõq hambit viil jahipidämises ja hindä kaitsmisõs.

Pääle eläjide võivaq hambaq ollaq viil näütüses sael ja hammasrattal. 

## Kaeq viil

* Inemise hammas

Katõgooria:Anatoomia
Inemise hammas

**Inemise hambit** piämiq kah luiõ sekkä arvama, tuuperäst et nääq päält ja sisest ommaq tävveste luusugutsõq. Täpsämbähe hambaq ommaq nä päält luusugutsõq ja sisest sidõkoelidsõq liitorganiq. Inemiseq tarvitaseq näid söögi purustegemises, kõnõlõmisõs ni hambaq hoitvaq trammin näolihassit.

## Hambidõ liigiq
Täüskasunul inemisel om 28-32 hammast, nimelt 14-16 all ja 14-16 pääl. Hambaq ommaq kolmõmoodolidsõq, selle et nääq ommaq kolmõ tarvitusõ pääle luuduq. Edimädseq hambaq ehk intsisiiviq, 4 all, 4 pääl, ommaq söögi haukamisõ ehk külest ärqlõikamisõ tarbis ja tuuperäst ku mõnõq lõikamisõ riistaq lapigoq ja vaivaq. Nukmadsõq hambaq ehk premolaariq, 4 all, 4 pääl, ommaq inämb hööriguq ja teräväq ja kõlbasõq esieräligult kinniqpidämise ja kaksamisõ pääle. Purimadsõq hambaq ehk molaariq, 4-6 all, 4-6 pääl, ommaq lajaq ja paksoq ja piät süüki purustama ja peenükeses jahvatama. Perämädseq purimadsõq hambaq vai tarkusõhambaq tõõnõkõrd puuduseq, selle et funktsioonilidselt näil inämb olõ-õi ülesannõt. 

## Hambidõ arõnõminõ
Inemine tulõ ilma hambilda ilmalõ, kuiki kõik piimähambakibõnaq ommaq joq lõvvaluiõ seen olõman. Latsil om 3-4 aastagas joq kõik 20 piimähammast suun: 8 edimäst hammast, 4 silmahammast ni 8 purimast hammast. Nukmaidsi hambit latsil ei olõq - nääq nakkasõq ilmuma 9. aastagal. Kuvvõndal vai säitsmendäl aastagal nakkasõq piimähambaq vällä sadama, minkpääle pia kõvõmbaq jäädväqhambaq asõmõlõ kasusõq. Nelätõistkümneniq vai viietõistkümneniq aastaganiq tulõvaq tõõsõq jäädväqhambaq. Tarkusõhambaq tulõvaq viil 18 ja 25 aastaga vaihõl, mõnikõrd ka viil ildampa, igimäst vällä. 
 
## Hamba ehitüs
Hammas sais kuun kolmõst päämidsest komponendist. Edimäne om seo, midä miiq näe - hamba email. Email om õnnõ hambakrooni osan ni seo om kõgõ kõvõmb inemise kudõ. Tõõnõ komponent om dentiin. Dentiin on hamba päämine komponent, taa on hamba krooni-, kaala- ni juurõosan olõman. Email ni dentiin ommaq luusugudsõq hambaosaq, email om kõvõmb, dentiin om pehmemb. Kolmas komponent on hambasäsü vai hambapulp, miä om ehitüse poolõst kohhil sidõkudõ, mink seen om hulga närve ni veresuuni. Hambasäsügaq kasus hammas latsõiän; täüskasunul om pulbi päämine ülesannõq halust märkü andaq ni hammast kaitsaq. Pulp kaits hammast vahtsõndõn pulbilähelist dentiini, miä pidä pisiläisi sissetükmist kinniq.

## Kaeq viil

*Hammas

Katõgooria:Inemine
Sälgruuts

**Sälgruuts** om inemise luuvärgi osa. Sälgruuts om 33 tüküst ehk jakust kokko pant, miä kõrrõluuga, sidemidega ja hintega väega kõvva tõnõtõsõga ühendetüq ommaq, ent sõski õigõ häste sälgroodsol painuda andvaq. 

Säidse ülemäist tükkü (pildi pääl pruuniq) nimitetäseq kaala ruudsjakus; sõs tulõvaq 12 rõnna ruudsjakku (sinitseq), viis nimeside ruudsjakku (kõllatsõq), viis tõnõ tõsõga kokko kasunut ristluiõ ruudsjakku (rohilidsõq) ja neli alaotsa ehk tagaotsa ruudsjakku (lillaq). Kõik ruudsjakuq, maahaarvat õnnõgi 4 kõgõ alomaist, ommaq sisest tühäq, nii et naaq, kui kõik tõnõ tõsõ pääl saisvaq, üte pikä toro tegeväq, miä sälgroodso säsüga täüdet om. 

Ega rõnna-ruudsjaku külest lät kats küleluud vällä, kummalõgi poolõ üts; nuuq 24 küleluud painusõq edepoolõ ja sünnütäseq rõnnakorvi ehk rõnnakasti. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Inemise rõnnakorv

**Inemise rõnnakorv** om inemise luuvärgi osa. Rõnnakorvi tegeväq 24 küleluud. Sälgroodso ega rõnna-ruudsjaku (noid om 12 tükkü) külest lätt kats küleluud vällä, kummalõgi poolõ üts; nuuq küleluuq painusõq edepoolõ ja sünnütäsegiq rõnnakorvi ehk rõnnakasti. Säidse ülemäist küleluu paari ommaq rõnna pääl rõndvitsaga ehk rõnnalehega kokko kasunuq ja nimitetäseq õigis küleluiõs, tõsõq 5 paari kutsutasõq väärküleluiõs ja nuuq ei putuq mitte rõndvitsa külge. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Inemise luuvärk

**Inemise luuvärk** om luiõ kogo, miä and inemise iholõ kujo ja kindmüse. 

Luuvärk om mitmõmoodoliidsist luist kokko pant. Luiõ arv om 207. Täüskasunul inemisel tulõvaq viil 32 hammast mano.Luuq ommaq osast kõvastõ kokko kasunu, osast krõmps- ehk kõrrõluuga tõnõ tõsõga ühendet, nii et näid õnnõgi veidüq liigutadaq ehk painutadaq või. Tõsõq luuq jälq liiguvaq kergehe, nii kui väitse terä väitse pää sisen - nuuq luuq ommaq sõs sidemidega ja hintega jakkõ läbi ühendet. Egaüte sääntse luu ots om jakun sille krõmps- ehk kõrrõluuga katõt ja üte õlisarnatsõ vedelüsega, miä jaku-võidõs kutsutas, nilbõs tett. Tuuläbi liiguvaq luuq jakust kergembäst, nii kui ka vankriq, uuriq ehk massina rattaq sõs õnnõgi kergehe käüväq, kui nääq rasva ehk õliga võietu ommaq.

Luiõ muud om mitmõsugunõ. Mõnõq ommaq lajaq ja lapikoq, nii nimelt puusaluuq ja luuq pää külen; tõsõq ommaq lühkeseq ja paksoq, nii nimelt sälgroodso tüküq; jälq tõsõq ommaq toro-sarnatsõq ja sisest tühäq; torodõ sisen om säsü. Päält ommaq luuq üte nahaga katõtuq, miä luu-nahas nimitetäs. Tuust nahast käü pall'o suuni läbi ja noidõ suuni läbi saavaq luuq umma toitu.

Latsõpõlvõn ommaq luuq krõmpsluu sarnatsõq ja õigõ väikeisi latsi luuq ommaq pehmeq ja painuvaq. Tuuperäst piät ette kaetama, et väikeisi latsi kõvva kinniq ei mähitäq ei ka liig varra saistaq ja minnäq ehk kõndi ei lastaq, tuuperäst et tuu läbi painuvaq pehmeq luuq pia kõvõras ja saavaq kõgõs eloaos ärqnurjastetüs. Katõlkümnemäl eloaastagal arvata ommaq luuq tävves ja kõvas saanuq; vana iä sisen lääväq nimäq hapras ja võivaq kergehe katski murduda.

Pääluu om sälgroodso otsan. Rõnnaq, kõtt ja sälg nimitetäse kihäs, kihä külen ripuvaq käevarrõq ja jalavarrõq. Käevarrõq ommaq kihäga olajaku läbi olaluuga ja labaluuga ühendetüq. Sälgroodso alomatsõ jao külen istus kummalgi puul üts puusaluu. Mõlõmbaq puusaluuq, ristluiõ-roodsotüküq ja taga- ehk alaotsa luuq kokko sünnütäseq üte kausisarnatsõ kujo, miä pekis nimitetäs. Noid luid kutsutas tuuperäst ka pekiluiõs. Puusaluiõ külen ripusõq jalavarrõq. Käevarsi ja jalavarsi luuq ommaq tõnõ tõisi sarnatsõq.

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Anatoomia
Katõgooria:Inemine
Luuvärk

**Luuvärk** om luie kogo, miä and iholõ kujo ja kindmüse. 

## Inemise luuvärk

Inemise luuvärgin om 207 luud. Täüskasunul inemisel tulõvaq viil 32 hammast mano.

Katõgooria:Elotiidüs
Käevars

**Käevars** om inemise iho osa. 

Käevarrõq ommaq kihäga olajaku läbi olaluuga ja labaluuga ühendetüq. Päälmäne käevarrõ jago om ütest luust, ent alomanõ käevarrõ jago katõst luust. Käejakk om 8 väikesest luust kokko pant. Käejakuga saisvaq kuun 5 peoluud, peoluiõ otsan ripusõq sõrmõluuq. Peo om käevarrõga ütel joonõl. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Künnärpää

**Künnärpää** om käe osa. Tä jääs käevarrõ päälmädse ja alomadsõ jao vaihõlõ.

Katõgooria:Inemine
Käejakk

**Käejakk** om käe osa, miä jääs käevarrõ ja peo vaihõlõ. Tä om kokko pant 8 väikesest luust. 

Katõgooria:Inemine
Peo

**Peo** om käe osa. Tä sais kuun peopesäst ja sõrmist. Peoluid om 5 tükkü, noidõ otsan ripusõq sõrmõluuq.

Katõgooria:Inemine
Põlv

**Põlv** om jala osa, miä jääs jalavarrõ alomadsõ ja päälmädse jao vaihõlõ. Põlvõjaku kottal ehk põlvõ külen sais üts vallalinõ luu, miä nimitetäs põlvõkeeris.

Katõgooria:Anatoomia
Inemise jalavars

**Inemise jalavars** om inemise iho osa. 

Jalavarrõq ripusõq puusaluiõ külen. Jalavarrõq ommaq käevarsi sarnatsõq. 

Päälmäne jalavarrõ jago ehk **kints** om ütest luust, ent alomanõ jalavarrõ jago ehk **siir** katõst luust. Jalajakk om 7 väikesest luust kokko pant. Jalajakuga saisvaq kuun 5 labajalaluud, labajalaluiõ otsan varbaluuq. Labajalg sais seerega vinklin kuun, tuu tunnistas, et inemine om luud pistü käümä ja katõ jala pääl kõndma, ent mitte kumaruisi kõigi nelä pääl, nii kui eläjäq. 

Sääl, kon kindsoluu ja seereluu kokko käüväq, tuu om **põlvõjaku** kottal ehk **põlvõ** külen, sais üts vallalinõ luu, **põlvõkeeri** nimi.

## Mõistatuisi jalaseere kotsilõ

* *Miis lätt mõtsa, kõtt kodo poolõ?* (Jalamar'aq. Setomaa, 1956.) 
* *Miis lätt mõtsa, kõtt kaes kodo poolõ?* (Jala seeremar'aq. Setomaa, 1935.)

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

## Kaeq viil

*Jalg

## Lätteq


Katõgooria:Inemine
Käsi

**Käsi** om inemise iho osa. Inemisel om kats kätt ja nuuq ripusõq kihä külen, üts kur'al, tõnõ hääl puul. Kässiga saa inemine tetäq tüüd.

Käe jaoq ommaq käevars, käejakk ja peo. 

## Kaeq viil

*Jalg

Katõgooria:Inemine
Labajalg

**Labajalg** om jala kõgõ alomanõ osa. Labajalaluid om 5 tükkü, noidõ otsan ommaq varbaluuq.

Katõgooria:Inemine
Muskli

**Musklis** kutsutas liha kimbokõist, miä sais inemise vai eläjä luiõ pääl.

Muskliq ommaq suurõst hulgast väega peenikeisist lihanarmist kokko pant, miä üte hõrna koe läbi, köütmise kudõ nimi, kuun püsüseq. Nii häste musklit kui ka narmit, minkist naaq nii kui kokko köüdetüq ommaq, võimiq hõlpsahe ärq tundaq, kui ütte keedetüt ehk küdsetüt eläjä lahja liha tükkü terävähe läbi kaemiq. Inemise liha om eläjä lihalõ kogoni sarnanõ. 

Muskliq ommaq vereväq nätäq, selle et näist arvamada hulk peenikeisi suuni läbi käü, miä verd täüs. Musklidõ otsan ommaq hinteq, miä näid üte ehk katõ luu külge kinnitäs. Ega muskli sisse lääväq ka peenikeseq niidiq aiust ja sälgroodso säsüst; n'ooq niidiq ehk närviq andvaq musklidõlõ liigutamisõ joudu, nii et nimäq, kui inemine taht, hindä kokko tõmbasõq ja lühembäs saavaq. Tuu läbi piät luu, kink külen muskli ots om, kuigi viisi hindä liigutama. Kõik ihojagodõ liikmise sünnüseq musklidõ kokkotõmbamisõ ja lühendämise läbi. Kui üts närv tõbõ läbi jovvõtumas jääs ehk kui tedä ärq lõigatas, sõs kaotasõq ka kõik muskliq, miä timä läbi saivaq liigutõdus, uma liikmise jovvu ärq ja saavaq hälvätüs. 

Inämbüisi kõik muskliq võivaq liigutõdus saiaq, kuna inemine taht; ent mõnõq liigusõq ja tegeväq tüüd ka inemise tahtmada ehk ilma et inemisel vaja olõssi ega kõrd liigutamist tahmisõ läbi sünnütädäq. Nii om nimelt lugu noidõ musklidõga, miä hõngutõmbamist toimõtavaq, verd soonin juuskma ajavaq ja muid elo ülespidämises tarviliidsi toimõtuisi tallitasõq. Mõnõq muskliq ei olõq mitte luiõ, õnnõ ommaq naha külge kinniq pantuq. Niisugutsit musklit lövvämiq palgõn, nii nimelt tuu rõngasugunõ muskli suu ümbre, miä tekev om, kui mokkõ pikäs aias. Musklidõ vaihõl ja pääl lövvüs sakõstõ rasva. 

Kui muskliq kavva ja kõvva ommaq liikunuq ehk tüüd tennüq, sõs väsüseq nimäq ärq ja tarvitasõq puhkust. Har'otamisõ läbi võivaq nimäq ütlemädä jovvukas ehk kõvas saiaq. Jo tuugi tarbis om suurt joudu vaja, kotitäüt vilja säläga ärqkandaq, selle et tuu nõstang kaald ehk lits ütsindä sälgroodso pääle, miä mõnõ esierälidse muskli abiga õkva ehk pistü piät hoiõtus saama.

Ent mitte ütsindä ihojoud ei saaq musklidõ har'otamisõ läbi kasutõtus, õnnõ har'otamisõ läbi või inemine ka ärq oppi ummõ iho liikmit ülikärmähe pruukma. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Ai

**Ai** om eläjide iho jago, miä kontroll kesknärvisüstemmi. Inämbüisi om ai pää sisen ja kaitsõt pääluuga. 

## Kaeq viil

* Inemise ai

Katõgooria:Inemine
Rõnnakuup

**Rõnnakuup** om kuup inemise (ja tõisi eläjide) kihä päälmädse jao sisen, midä kaitsvaq rõnnakorv, nahk ja muskliq. Rõnnakooban ommaq süä ja täü. Rõnnakoobast allapoolõ jääs vaheliha ja tuu all kõtukuup. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Süä

**Süä** om riist, miä pand verd eläjide ihon juuskma. Süä om rõnnakooba sisen. 

## Kaeq viil
* Inemise süä

Katõgooria:Anatoomia
Inemise süä

**Inemise süä** om riist, miä pand verd inemise ihon juuskma. 

Süä sais pia õkva keset rõndo, veidükese kur'al puul, ja om näo poolõst pia kolmõnukalinõ. Tä om üts suur tühi muskli, miä hindä kõrdapite lajas tetäq ja kokko tõmmata või. Sisest om tä kattõ jakko ehk kambrehe jaet, kost mitu suurt suunt vällä lätt. Kambreq kutsutasõq süämekambris ja kannus tõnõ hääle, tõnõ kur'alõ poolõ. Soonõq ommaq pehmeq ja vinnütetäväq torokõsõq, minkide sisen veri kõiki paiko iho sisse juusk ja sõs jälq süämehe tagasi tulõ. Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs aja tä vere üte jao suuni läbi, miä timäst vällä lääväq ja elosoonis kutsutasõq, hindä sisest iho sisse; ent kui süä hindä jälq lajembas tege, sõs täüt tä hindä verega, miä tõisi suuni läbi ihost timä timä sisse tagasi juusk. Noid suuni nimitetäs verisoonis.  

Terve inemise süä tõmbas hindä arvada 70 kõrd ega minoti sisen kokko, tuu om sõs üte tunni sisen inämb kui 4000 kõrd, ja lajendas hindä ka niisama sagõdahe. Latsi man sünnüs tuu viil sagõdambast, ent vanno inemiisi man harvõmbast. Ega kõrd, kui süä hindä kokko tõmbas ja verd elosuundõ sisse aja, lüü tä uma otsaga viiendama ja kuvvõndama küleluu vaihõl kur'al puul rõnda vasta, miä selgehe ärq tundaq või, kui sääl kottal käsi iho pääle pandas. Või ka väega häste tähele pandaq, kuis veri ega süämelöögiga eolsuuni sisen tuksumisõ viisi edesi saa ajetus, kui sõrm kohegi iho pääle pandas, kon mõni suurõmb elosuun õkva naha all sais, nii kui all puul käejaku külen, kost ka tohtrõq tõbõ aol elosuunt kaesõq. Kui iho kõvva ja kärmähe om liikunu, sõs lüü süä rutõmbahe ja kõvõmbahe ja niisama tuksusõq sõs ka elosoonõq rutõmbahe ja kõvõmbahe; nii om ka sõs lugu, kui miiq miil kuigi viisi esierälikult liigutõt om, pahanõ, ärqheitünü, ülirõõmus, häbelik, pelglik ehk muido nii. Tõbõdõn lüü süä ja tuuperäst ka elosuun pia rutõmbast pia pikälidsembält, pia kõvõmbahe pia nõrgõmbahe; tuuperäst piät arst tõbitsõl elosuunt kaema, et tuuperäst tõbõst arvo andaq.

## Kaeq viil

*Süä

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine
Vaheliha

**Vaheliha** ehk **vahenahk** om risti saisja, osast hintine, osast lihanõ vahesaina inemise kihä sisen. Tä jaga kihä sisestpuult kattõ jakko. Päälmädsen jaon ehk rõnnakooban ommaq süä ja täü, alomatsõn jaon ehk kõtukooban siidmise riistaq. 

## Kirändüs

* Hurda Jakob, "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun "Looja ees", Tarto, 2005.

Katõgooria:Inemine