Põlva kihlkunna sõnaq A-L

**Põlva kihlkunna sõnno** nimekirä edimäne jago lugõ üles sõnaq, midä "Väiko murdõsõnastigu" perrä om pruugit õnnõ Põlva kihlkunnan ja ei kohki muial. Näütüslausõq ommavaq perit "Eesti murdidõ sõnaraamatust" (EMS) ja Saarnitsa Vilmalt (SV, sünd. 1926 Lutsu küläh).

 
**aal'ma** logard; *Sa vana igävene aal'matükk! Ma sullõ vanalõ igävedsele aal'malõ taha näütädäq (EMS)!* 
 
**alealonõ** puiealonõ? 
 
**ampama** tõlvaga kolk'ma 
 
**aoviit** aoviitmine
 
**armsahe** &armas; *Ruus lõhnas armsahe (EMS).* 
 
**as'altama** asjo haardma 
 
**avihtaminõ** avitaminõ; *Mis ma esi jõuvva, tuu jõuvva, avihtamist ei jolõq (EMS).* 
 
**edeskellemä** edestämä, hebotama; *Taa mõni tütrik, edeskelles uma moodoga (EMS).*
 
**eotama** idandama; *Eotõtas siimnit (EMS). Teräq vai uaq ärq eotadaq inne maahapandmist (SV).* 
 
**haakri** pruushank 

**haanikas** <paks, kõtukas; *Um tõnõ õigõ haanikas, nüüd nakkas vast pia jo maaha saama (sünnütämä). Kana um hindä täüs võtnuq, no um õigõ haanikas (EMS).* 
 
**haavalinõ** sugunõ; *Olõ ma tuu haavalinõ inemine (EMS).* 
 
**haavinõ** haavanõ; *Haavinõ annom (EMS).* 
 
**habaritsmä** (siist-säält) haardma; *Timä tahan (tah) habaritse, haariskõlli iks ütte ja tõist  (EMS).* 
 
**habinal** &hapin; *Sööse habinal (kipõstõ, kõva helüga) (EMS). Ta juuskõ niguq habinal (SV).*
 
**hadre (hadra)** kergläne, etev; *Hadre, kes nii sääne etev inemine um, kõik naard inne esiq ärq. Taa sääne hadre ummi juttaga (EMS). Sa olõt ku vana  hadra-Leenu (SV).* 
 
**hahhatamma** porrama, haussi ajama, hahkama
 
**hahkats**' porraja, hausiajaja; *Taa no mõni inemine, taa vana hahkats. Hahkats um tuu, kes tühjä juttu aase ja ilma iist sõnno pill (EMS). "Hahkats" üteldi latsilõ, kes tükeväq pall'o tühjä jutto ajama (SV).*
 
**haigõpoolinõ** haiglanõ  

**harelg** kekats, kergemiilne, haresk; *Sai üte harelga hindäle naisõs. Üteq harelgaq ummaq õnne, mutku lindasõq pidost pitto (EMS).* 

**harolik** harolinõ, osslik; *Taa sääne harolik puu (EMS). Igävene harolik jändrik (SV).* 
 
**harvõmbihe** harvõmbahe, hõrõdampa; *Mõtsristikhainal om leheq harvõmbihe küleh (EMS).*

**haus'atama** haus'ma, haussi ajama; *Vana haus'a, misa tah hausatat (EMS).* 

**havvulisõq**  *Havvulisõq kapstaq, riivkapstaq (EMS).*

**hebelüisi** kergehe, hebevällä; *Mõsi taad rätti hebelüisi (EMS).* 

**heemekene** 1. kirmõq, õhokõnõ kõrd; *Süüq kurivaim, tah jo rasvaheemekene kah pääl (EMS).* 2. õhokõnõ v. läbipaistuja asi v. rõivas'; *Ma keedi siipi, olle väega õhukõnõ, õkva ku heemekene. Ma'i saa arvo, mis sa sääntsest heemekesest ostitki, mis taa heemekene pidä (EMS). Heemekene niguq hiussõkarv (niidi kotsilõ) (SV).* 
 
**heemik** õhokõnõ, vilets' rõivas; *Räti heemik. Undrik nigu heemik ümbre perse (EMS).* 
 
**heemile** õhokõsõs kulunu (rõivas); *Heemile peet väega ohukõsõs (EMS).* 
 
**hekotamma** hebotama 
 
**helkskõlõma** *Kiviq pandasõq sisse, sõs lüvväs nigu helkskõlõs - pütü lüümise kiviq (EMS).* 
 
**hell'otamma** hellätämä; *Taa imä kah hell'otas umma tütärt, ei tä lasõq täl kõrt kõrrõ pääle nõstaq (EMS).* 
 
**hellähtüs** hellätüs, (vanno rõividõ) volt; *Muq esäl oll' särk, sõs olli hellätüse tett sällä pääle nimete kottalõ (EMS).* 

**hernine** rõugõarmilinõ; *Hernitse näoga inemine (EMS).* 
 
**higonõ** higine, heonõ; *Iho um higonõ. Välimine akna um higonõ (EMS). Iho läts' higotsõs kõik (SV).* 

**hiipri** ohukõnõ, vilets rõivas; *Ohukõnõ kleidi hiipri. Undriku hiipri (EMS).* 

**hikitelemä** itsitämä, pall'o naardma

**hil'ok** aiglanõ, saamatu 

**hindsetämmä** ussitama? 

**hindätpite** 1. rassõ; 2. hindä perrä; *Taa tüü (vai rõivas) om mul hindätpite tettü (SV).*

**hol'o** = **hol'do** lontrus poiskõnõ, kiä tüküs ullõ tükke tegemä
 
**huubus** puhang, tuulõtõmmõq; *Egaq õigõt huubust ei olõq, saa-iq vilja tuulõtaq (SV).*  

**hubat** kerglanõ 
 
**hudra** huur 

**huma-hublik** <hain 

**hunnih** pur'oh; *Hunnih pää oll'. Taa nakkas jo hunni jäämä (SV).* 

**(h)urm** härmätis 
 
**hurmõlinõ** &(h)urm 

**hõelahe** viletsähe 

**hõõdak** võõras arvosaamalda (kiil') 

**hädändelemä** (as'anda) hädäldämä; *Egaq täl õigõt hätä ei olõq, muudku hädändeles (SV).*  

**hänkmä** <põiklõma 

**höühkellemä** uhkõlt rõivih käümä 
 
**höüs** <praht 

**hüllüne** &hüll 

**hürbeldämmä** santi tegemä, võlss' rõivit sälgä ajama; *Latsõq aivaq suuri rõivaq ja hürbeldiväq (SV).*

**iilme** 1. ido; *Viläterä um kasuma lännüq, iilme um väläh. Terä aasõ iilme vällä (EMS).* 2. ila; *Iilmet aja suust vällä (SV).*

**ihnõqkoi** ihnõq inemine; *No tuu vana ihnõqkoi (SV).* 
 
**ikelüs** ikaldus, takistus, õnnõtus; *Mul oll' tii pääl üts ikelüs. Ikelüse peräst saa inime suure kah'u (EMS). Tuukõrd oll' tuu ikelüsaasta (SV).* 
 
**imändakala** lod'akala
 
**indsik** indsitäjä, inemine, kiä kõik aig naard; *Taa muudku indsitäs, indsik omgi (SV).* 
 
**ivaja** järäjä; *Nakkas säänest ivajat vallu ajama (EMS).*
 
**jaarama** 1. jaurama, müllämä, väikeisi ull'uisi tegemä; *Mis saq tah jaarat jälq, vana juudas. August tah jaaras' ütte lukku, pess' kõik purus (EMS).* 2. litsi lüümä, indlõma; *Taa mõni tütrek, taa jaaras ütte lukku meestega. Taa jaaras muido naistega, ei tiiäqki, mis kotoh uma nainõ ja latsõq tegeväq (EMS).*
 
**jairamma** kõlbmada ello elämä, litsi lüümä
 
**jalajanõ** &jallai 
 
**jarg** järk; *Taa sõna lätt tuud samma jargu pite edesi. Naid tulõ pall'ogi naid jarga ette (EMS).*
 
**jomlikanõ** jombõlinõ; *Jomlikanõ lang (EMS). Jomlikanõ rõivas vai muld (SV)* 
 
**jommõlinõ** jombõlinõ, jämmembit kotussit täüs; *Ma'i tiiäq, kuis taa lang sul nii jommõlinõ um (EMS).* 
 
**jondelinõ** jombõlinõ; *Ta ketras jondelist langa (EMS).* 
 
**jondõrga** juntrik (puu); *Taa um kõvvõr nigu jondõrga. Ümbre minejä jondõrka (EMS).*  
 
**jontlikanõ** juntlikanõ; *Ku oll' jo väega laonu pae, sõs sai sääne jontlikanõ kah ja jäi nädsäs ka alt (leib) (EMS).* 
 
**jontrik** juntrik, kõvvõr, osslikanõ; *Va jontrik puu (EMS).* 
 
**jurnama** nuiama, sant'ma, vällä press'mä vai kauplõma; *Ta tulõ inne su mano, mutku nuias ja jurnas, mitte ärq ei lääq. Jurnas nigu mustlanõ (EMS). Käve siin jurnamah, annaq-annaq tälle (SV).* 
 
**jusima** 1. järämä; *Hiireq ärq jusinuq (EMS).* 2. tõist inemist maaha tegemä, siunama; *Ta jusi taa kallal alati (SV).*
 
**jusitamma** peenikeses järämä; *Hiireq ärq jusitanuq. Ubinaq ärq jusitõt (EMS).* 
 
**[[jõõkaasik]]** <lill; *Jõekaasigu (jõõkaasigõ) häelmeq ummaq inämb hebevällä (EMS).*
 
**jõlaõllõma** <vaht'ma; *Ku timä kerkoh ka sais, sõs mutku jõlaõllõs inne ümbretsõõri (EMS).* 
 
**jõlvõhtumma** jõvvõtus, nõrgas jäämä; *Taa tüü mano jõlvõhtut õkva ärq. Sa es süüq midägi, sa jõlvõhtut ärq (EMS).* 
 
**jõrm** ikja lats 
 
**jõrvi ajama** ikma 
 
**jõssõldamma** tuhlama, mitte paigah püsümä; *Joba jälq jõssõldas, aase kõik tõsõ as'aq pahepoodi (EMS). Mis tiiq jõssõldat, ajat jälq kõik segi (SV).* 
 
**järetämmä** *Mul hiust järetäs - tulõ tükkä otsast maaha (EMS).*
 
**kaalastok** krae; *Vanast kannimiq maneskit, es olõq kaalastokk nigu nüüd (EMS).* 
 
**kaamõhain** kummõl, kaamõl 
 
**kabjotamma** edesi-tagasi juuskma; *Küll naid võhne oll' pall'o, ku na sääl vineeri takah kabjotamma nakasõq (EMS).* 
 
**kadrigoq** <kiri 
 
**kadõusshain** kolmõkõrdnõhain 
 
**kaejastõ-** kaejatsi-; *Kaejastõ pudõr (EMS).* 
 
**kagrak** kitur puu vai luum; *Mõni pedäjäkagrak iks kasus tah Palandsuuh (EMS).*
 
**kakõrus** kaltsak, katskiisi rõividõga inemine; *Käü ku vana kakõrus, rõivaq ummaq lohakallaq (EMS).* 
 
**kaldak** kaltsak  
 
**kallistik** kallak, mäeviir; *Ku mehil aigo oll', sõs meheq aivaq hobõsõq kohe sääntse lakõ jao päle_s, nuuq otsevaq säl noit kõrgatsit iks ja võisiini, sääl sääntsit mäe kallistika pite (EMS).* 
 
**kammõlkaal** kangõkaalnõ inemine 
 
**kamps** kamak; *And' hää kampsi siipi (EMS).*
 
**kamusk**' 1. leib, karask'; *Oll' tatriku üsätsist kah leib, esiq ütel', et tatrikukamusk', oll' väega must (EMS).* 2. tükk', kamak; *(Leevä)kamusk' (murrõt tükk') oll' käeh ja haugas' säält (SV).* 
 
**kasitama** kaasitama 
 
**kas'ketama** kaasitama
 
**kassikoolussih** *Kassikoolussih - kassikõnõ makas, pand maaha, tä um, ei makaq, ei olõq üleväh, um iks nigu luuramisõ peri (EMS).*
 
**kasting** soost 
 
**keeverdämmä** kiirdo ajama, keerotama; *Pää niguq nakas' keeverdämä (SV).* 
 
**keeverdümmä** kiirdo lüümä; *Mul lei pää keeverdümä, pää lei kiirdo (SV).*
 
**kihl** kihlkund; *Seo kihla inemine (EMS).* 
 
**kiilas** (sitaveotalossõh); *Tõsõq tedä irvseväq, et ta kiilasõs jäänüq um (EMS).* 
 
**kiip** ohukõnõ leeväkikk
 
**kiipli** kõhn inemine vai elläi; *And' mullõ tuu vana lehmäkiipli (EMS).* 
 
**kiipsmä** ohukõst leibä lõikama; *Mi sa taahn kiipsit, lõikaq iks ilosaq kikuq (EMS).* 
 
**kistmeq** lööveq; *Sõs piat (last) sääntse jahõmba viiga mõskma, sõs nuuq kistmeq kaossõq ärq (EMS).* 
 
**kikotaja** tikutaja 
 
**kipuhtamma** tibutama; *Veit'kese kipuhtas vihma (EMS).* 
 
**kirbusilmine** <kangakiri
 
**kirmamma** huuplõma; *Timä kirmas ütte lukku, tege hindä nii suurõs võimumehes (EMS).* 
 
**kirpsilm** <kangakiri; *Kirpsilmä koetas nelä nitsegaq (SV).* 
 
**kiskmisi** kiskõh, kiskmisegaq; *Tuu sõna um nii vaivalinõ, nigu kiskmisi tulõ vällä (EMS).* 
 
**kiugõlõma** kiunma, hitsitämä, hõiskama; *Kutsik kiugõlõs (EMS).* 
 
**kiutma**  
 
**kivvanõ** kiudpilvine; *Taivas um kivvanõ, ega vihõm tulõmata ei jääq (EMS).* 
 
**kivvukanõ** kivvulinõ 
 
**kivvutus** tulõsoetus; *Mineq tuuq kivvutuisi, tuli ei lääq palama (EMS).* 
 
**klupp**' (lumõ)tükk'; *Klupiq olliq hobõsõl jalgo all, hobõnõ kumast' noidõ kluppõ pääl. Illos' puuklupikõnõ (puukluts') (SV).*
 
**klõbõ** liivanõ, vilätü maa; *Vana liiva klõbõ (EMS).* 
 
**klõmm**' 1. kimbatus, hädä; *Jäi uma jutuga klõmmi (EMS). * 2. klomp'; *Tull' nigu klõmm' kurku ette, es mõistaq edesi kõnõldaq (SV).* 
 
**klõn'otamma** 1. ütesttüküst juuma; *Taad piimä üttelukku tä (väikenelats') klõn'otas, sõs püksiq ei saisakiq kuivaq (EMS).* 2. niisama vaht'ma; *Klõn'otas sääl, ei tiiq midägi (SV).*
 
**koerakuu** radokuu 
 
**kohamahtu** kogõmada, juhuslikult; *Ma kohamahtu sai teedäq (EMS).* 
 
**kohelasti** kohevahe 
 
**kohonõ** 1. kohhev; *Hää kohotsõ villagaq lammas' (EMS).* 2. vatunõ; *Kohonõ oluq (SV).* 
 
**kohruvalõ** kohruvalla 
 
**kohtuq** munaq; *Mihil umma kohtuq (EMS).* 
 
**kolahtuma** mürres minemä
 
**koldõnõ** ts'ombõlinõ; *Ta um väega koldõnõ tii, hirmsahe pess ja raputas (EMS).* 
 
**koll**' ahokumm'; *Rehe aho koll' (EMS).* 
 
**kollõq** sulamada iä keväjä
 
**kombõrka** kombõrdaja, vigatside jalgoga inemine vai elläi; *Läts' niguq vana kombõrka (SV).* 
 
**kometska** 1. kortli; *Kometska viina mass' kolm kopkat. Kometskahe lask' viina. Vanast oll' sarvõst tettüisi kometskit (EMS).* 2. väikene var'oalonõ
 
**koohkille** kohegi; *Koohkille ei olõq taganõda, mineq vai jõkkõ (EMS).* 

**koohkilt** kostkilt; *Silmä ei tulõq (ei näeq) koohkilt (EMS).* 
 
**koohkite** kohegi 
 
**koon'o** tasanõ, saamatu vai laisk inemine; *Ta om ku vana koon'o (EMS).* 
 
**kormõndama** korjama; *Ta kormõndas kõgõ kokko (EMS).* 
 
**kostkist** kostkilt 
 
**kotsi** kotsil; *Um nuh Timo kotsi (EMS).* 
 
**krambihain** <hain; *Krambihainaq, üteq sinidseq hainaq ollivaq nii sääntside ligõidõ kotustõ pääl võso veere all ja, kukukõnõ, siimne kukukõnõ otsah ja väega peenikeseq leheq (EMS).*
 
**krants'nulk** ristnukk 
 
**krats'ak** truksa, traks'; *No meheq, olkõq krats'akaq, tõstkõq (EMS)!*
 
**krats'o** 1. linahari; *Lina kolgand pite tõmmatas alla krats'oga. Lina punda panmise krats'o (EMS).* 2. kartolivõmisõ käpp (SV)
 
**kreega** kokkokäüjä säng'; *Sääl oll' üts' kreega, sääne sängü muudu, koh maada sai (EMS).*

**kreego** kablapõh'aga magamisraam; *Kreegol katõl puul oll' höörik puu, otsah olliq lavvaq, jalaq olliq lap'koq, nuu olliq risti. Kablust oll' mähitü põhi (EMS).* 
 
**kripatamma** 1. <määr'mä; 2. kripõldama; *Midägi mul hinge pääl kripatas (SV).*
 
**kriuhklõma** tülütsemä
 
**krobahtuma** krobelidses minemä; *Tii um ärq krobahtunuq (EMS). Käekiq ommaq ärq krobahtunuq, määr'mist tahtvaq. Rõivas' om ärq krobahtunuq (SV).* 
 
**krobanõ** krobeline; *Tii om väega krobanõ (EMS). Rõivas' om krobanõ (SV).*
 
**krumbitsõmma** <süümä, haina haukama; *Elläi ehk hobõnõ krumbitsõs, mõnõ kõhna paigakõsõ pääl (EMS).*
 
**krumpma** = **krumbitsõmma**; *Elläi ehk hobõnõ krump', krumbitsõs. Hobõsõq sääl pall'a söödü pääl krumbõvaq (EMS).*
 
**krungutamma** kaarna hellü tegemä; *Ku kaarna krungutas, sõs um midägi tulõmah. Kaarnaq krungutasõq - krunk, krunk (EMS).* 
 
**krunksi** -h kõvõrah(e); *Mitmõl um sõrm' krunksi jäänüq (EMS).* 
 
**krun'o** kron'o; *Taa vana (hobõsõ)krun'o täl om (SV).* 
 
**kruts'ma** 1. kruts'kidegaq kiusama, tõsõ käest midägi vällä pitsitämä vai petmä; *Minno kah krutsitas külq, kaias mia jälq kavalusõgaq kätte saias (EMS). Taa om nii kõva kruts'ma tõsõ käest vällä (SV).* 2. vaivama; *Tüüga om ärq krutsitu (EMS). Maq olõ kah nii tühäs ärq krutsitu, olõ-iq midägi võtta (SV).* 
 
**kruts'umma** hinnäst ärq vaivama; *Inemine om tüüga ärq kruts'unuq. Hobõnõ kruts'u tüüga ärq (EMS).* 
 
**krõbets'ka** krõpõ, kõrvõnuq; *Kõik' seo vainu sääne krõbets'ka kuiv (EMS). Ku tä paras' krõbets'ka oll', peris mustas es olõq palanuq. Krõbets'kaq - paapõh'a pruuniq kaapõq (SV).* 
 
**krõdahõ** kõvva? 
 
**krõhniq** saapa tallaravvaq; *Krõhniq lüvväs talla ala (EMS).*
 
**krõim** <veski osa? 
 
**krõimuma** kriimustuma; *Prille piät nii hoitma et, ei tohiq päävä kätte panda ja ei tohiq jälq kohegi kalõ pääle kaq, kost krõimus (EMS).* 
 
**krõkats**' kokkokäüjä magamisasõq 
 
**kubarik** <hain; *Kubariguq, hainaq, ku lambil lutikit um siseh, sis andas (EMS).* 
 
**kubõrlik** krobõlinõ, kumukõisigaq; *Taa sääne kubõrlik rõivas', ei olõq sille (EMS).* 
 
**kukutõllõma** hüpütämä; *Last käpil (kässi pääl) kukutõllõs, hüpütelles (EMS).* 
 
**kullõskukk** kullõrkupp 
 
**kumarihe** kumargil; *Linna kakutas kumarihe (EMS).* 
 
**kumastõlõma** komistama; *Hobõnõ kumastõllõs nelä jala päälgi, pia sõs inemisel katõ pääl ei trehvüq (EMS).* 
 
**kummutõlõmma** tühendämä; *Ärä jõie viisi täüsi, kummutõli kuusi täüsi (EMS).* 
 
**kunadanõ** määntse ao; *Maq ei tiiäq, kunadanõ s'oo luulõtus om (= määntsest aost s'oo luulõtus perit om) (SV).*

**kuristõlõma** kurku kuristama 
 
**kurst'ma** and'e korjama; *Ku oll' olõkatus kataq, sis kurstiti olgi. Villo kurstitas (EMS).* 
 
**kuul'ma** vana jõõsäng; *Jõõ kuul'ma, kost inne um jõgi olnuq (EMS).*

**kõbu** puu kaivmise riist; *Kõbuga kaivõti ruuht (EMS).*
 
**kõbunõ** turbanõ; *Kunagi olnuq põvva aasta, tuli saanuq sisse, oll' kõbunõ maa, terveq talv' palanuq (EMS).*
 
**kõdisõmma** sosinal kõnõlõma; *Mis tiiq tah kõdisõt (EMS).* 
 
**kõdristamma** koristama; *Kõdristaq umaq rõivaq ja as'aq ärq (EMS).*  
 
**kõdõrsa** kõdrarikas; *Timahavva um väega kõdõrsa herneh (EMS).* 
 
**kõhma** laisk, saamatu inemine; *Taa vana kõhma, ta ei olõq määnestki tüüd tennüq (EMS).* 
 
**kõigusõq** kuh'avarda toeq; *Kuh'a pesä vaja valmis tetäq, viiq kõigusõq mano õnnõ (EMS).* 
 
**kõpsahtama** kõpsatama, väiko as'a sadamise kotsilõ; *Satte maaha, kõpsahti inne (EMS).* 
 
**kõrama** kõrisõma; *Muidogu kõrra inne (EMS).* 
 
**kõrvitsikku** = **kõrvutsikku** kõrvuisi; 
 
**kõsitõlõma**&kõsitama 
 
**kõõristõlõma** = **kõõritõlõma** kõõritama, silmi käändlemä; *Naaq kõõristõllõsõq mu pääleq (EMS).* 
 
**kõõr'o** kõõritaja inemine vai elläi; *Taa ku kõõr'o vahis sullõ pääle, kur'astõ vahis ku kõõr'o (EMS).* 
 
**kädsinäq** ristjadsõq 
 
**kädsä** kätsin, väikene purõlõminõ 
 
**käevald'jatsõq** käsiraha kos'ah
 
**käkene** tüküline; *Käkene pudõr um saanuq (EMS). Jahopudõr om käkene, jaho om tükkü jäänüq. Käketseq tüküq ommaq siseh (SV).*
 
**käolind** käokiräs
 
**käpikille** käpile 
 
**kärdsähüs** lüük', huup'; *No sai jälq ütõ kärdsähüse (EMS).* 
 
**kärnärohi** <luum
 
**käsipõsikal(l)a** käsipõsakilõ; *Lass' käsipõsikalla (EMS). Istut käsipõsikala (SV).* 
 
**käänipäev** pööripäiv 
 
**käärpäiv** pööripäiv 
 
**köberlikanõ** = **köbärik** = **kobõrlikanõ**  kurrulinõ?; *Huunisa om lehmä nisa muudu siin', köberlikanõ nigu kõrv sisest (EMS).*  
 
**köhken** = **köhker** = **köhkerüs** vilets, kohmakas, saamatu inemine; *Köhken um armõdu inemine. Köhken, mis saq kität (EMS). Läts' niguq vana köhker üle nurmõ (SV).*
 
**köhkerpüks** kaltsak
 
**köörüsehe** kiirdo; *Langaq vass'usõq köörüssehe ärq. Taa linanõ lang om nii köörüssehe ärq lännüq (SV).* 
 
**köötsäkalla** kumargilõ 
 
**kügärootsakalla** = **kükürootsakilõ** küüroh ja puulkükükala (saisma vai käümä)
 
**kütüsseq** <süük?
 
**küüdskagaril** <kässipite?
 
**küüdsvarbil** kikivarbil
 
**küürükala** küüroh, küüräkil, köödsäkil; *Küürükala kõnd'minõ (SV).*
 
**laagõskõllõma** <vahelduma 
 
**laidõnõ** rõhtlatest? 
 
**laidliganõ** 1. rõhtlatest?; 2. laidõlinõ; *Laidlikanõ seelik (SV).*  
 
**lampsahtamma** 1. <plartsatama?; 2. suutäüt haardma; *Maq kah lampsahti säält veerest (süüki taldreku päält). Tsiga lampsaht' mollist kõrra ja rohkõmp es süüqki (SV).* 
 
**langitsõmma** langa otsa ajama
 
**langma** langa otsa ajama
 
**lapildõ** lapiviisi; *Lapildõ um vili parõmb, lapildõ kehvemb (EMS). Pindre pääle oll' lapildõ tettü toda ja tõist (SV).* 
 
**laplikanõ** lapilinõ; *Laplikanõ lina, rügä, rõivas (EMS).* 
 
**lapsna** loksminõ; *Vii lapsna um kuuldaq (EMS).*
 
**laugõhe** 1. libamiisi; *Retel om laugõhe pant (EMS).* 2. tasatsõhõ; *Ilostõ laugõhõ oll' ärq tettü tuu (nt. tuul' vai laud) (SV).*  
 
**lauss** <hoonõh? 
 
**lausõq** laugus? 
 
**lebenits** riiperä 
 
**leenutamma (leenütämmä)** rahostama 
 
**lehmakiri** <suur (kanga)kiri (egasugunõ) 
 
**lelläpoedsõq** lelläpujaq 
 
**libõhõhõ**  
 
**lidratamma** tühjä jutto ajama
 
**lihvõtõmiisi** puulviltu? 
 
**liigutõlõma** &liigutama 
 
**liitva** <jänes? 
 
**liivakunõ** liivanõ; *Taa maa (vai tii) om nii liivakunõ (SV).*
 
**liksmä** <logisõma? 
 
**lipatamma** sõprust vällä näütämä; *Pini hannaga lipat'. Lats' tull' mano ja naas' lipatama (kässigaq sõbrutsõma) (SV).* 
 
**lirbak** 1. <edvistäjä?; 2. lirva
 
**litarit lüümä** *Litarit lüümä - tühjä pito pidämä, väikest viisi lõbutsõma; olõ-iq õigõ pido ei ka õigõ paigalolõminõ (SV).*
 
**liuhkus** <kaldpind, liuhka lõigat sille pind 
 
**lobrakanõ** <lobjakanõ 
 
**lodõhanõ** 1. <saonõ? 2. lotõv (olõminõ), lohakas vällänäütämine 
 
**lohkjas** ts'ombonõ; *Lohkjas maapind, kõik om lohkõ täüs (SV).* 
 
**lokistõlõma** lingutama? 
 
**lokõr** logard 
 
**lont**' pilv; *Oll' üts (pilve)lont' kah taivah (SV).* 
 
**lontsatuss** loik 
 
**loobõr** 1. logard?; 2. = **loobõrus** halvastõ vai joodiku muudu kõndja; *Lätt niguq loobõrus, kõnd' halvastõ niguq joodik (SV).* 
 
**loorant (loorand)** lontrus; *Nigu vana loorant vahiss (EMS).*  
 
**lopsakatsõq** lopsakaq; *Väega lopsakatsõq kapstaq kasussõq (EMS).*
 
**lopõrgahe** lohakahe, kehväste;  *Lopõrgahe tett asi (EMS). Taa tüü om nii lopõrgahe tettü, et taaga ei saaq rahulõ ollaq (SV).* 
 
**lorbõh** 1. loba, lora; *Aja jälq taad vanna lorbõt vällä. Taa mõni jutt, taa vana lorbõq (EMS).* 2. = **lürp**', viletsä vällänägemisegaq süük'; *Lorbõht anti süvväq (SV).*
 
**lubjastumma** lubjarikkas muutuma; *Soonõq ummaq ärq lubjastunnuq inemisel (EMS).*

**luibõrdamma** ümbre hulk'ma; *Ta luibõrdass üttelukku ümbreq (EMS).* 
 
**luiskõllõma** laisklõma, videlemä; *Ta luiskõllõs pääle niisama, ei viisiq midägi tetäq. Maq ka siin luiskõllõ, ei viisiq üles tullaq (EMS).*
 
**l'umonõ** pehmeh, sodinõ; *Liim um l'umonõ (EMS).*
 
**lurbo** 1. rummal?; 2. loodõr, lontrus 
 
**luuvaluhain** <hain 
 
**lõmbahtamma** <niildmä 
 
**lõmbsahtamma** neelähtämä, suutäüt võtma; *Maq paar' suutäüt lõmbsahti säält. Üle veere lõmbsahti (SV).* 
 
**lõngutõlõmma** &lõngutama, (üte küle päält tõsõ pääle) kõigutaminõ (inemise kotsilõ) 
 
**lõuhka** <lobisõja 
 
**läbitsikku** läbistikku; *Vahelikuq käüväq läbitsikku (kanga kudamisõ man). Pirruq käüväq läbitsikku (korvi kudamisõ man) (SV).* 
 
**lähekõrda** lähkedsehe? 
 
**lähkesih** lähkedseh; *Sääl lähkesih oll' (SV).* 
 
**lähkotsi** lähkedseh?
 
**läpe** <kipõ? 
 
**läpe** &läbemine; *Maq inämp ei läpeq sinno kullõldaq (SV).* 
 
**läpeq** = **läppekotus** vesine kotus niidü vai suu pääl

**lärbä** latatara, tühä jutu ajaja; *Lärbä-Leenu (SV).* 
 
**lääbüs** = **lääbüsk**' <hain; *Lääbüskit anti lehmäle, pidi piimä hääs tegemä, ku piim oll' halvas lännüq. Om maitsõainõq kah, peterselli muudo, kasus rõnnoni (SV).* 
 
**lörgo (lorgo)** lohakas 
 
## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna sõnaq M-Ü