open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ilumõtsa taivakivihavvaq

**Ilumõtsa taivakivihavvaq** ommaq taivakivest tegünüq havvaq Võro maakunnan, Võro vallan.

Ilumõtsa lähkün suu pääl om vähämbält viis tsõõrigu kujogaq suurt hauda. Kõgõ suurõmb om Põrguhaud (veerest viirde 80 m, sükäv 12,5 m). Põrguhavva lähkün om viimätsegaq üttemuudu, a vähämb Sükävhaud (50 m ja 4,5 m). Tõsõq havvaq jääväq Põrguhavvast õdagu poolõ – Ingli-,  Kuradi- ja Tondihaud.

## Vannus
2017. aastagal tetti radiohüdsänigumeetodiga kimmäs, et Ilumõtsa havvaq ommaq tegünüq taivakivest, miä sattõ taaha 7170–7000 aastakka tagasi.

## Havvaq kultuurin
Seo kandi rahvas om Ilumõtsa haudu pidänüq vannohalvu elokotussõs. Põrguhavvast müüdä minnen tohe-eiq ilmangiq vanma naadaq. Vanaqhalvaq võivat tuud kuuldaq ni mõtõldaq, et näidegaq tahetas kokko saiaq. Põrguhavva põh'an ollõv jaaniüüse tuld palaman nätt. Vanaqhalvaq kuivasõq sis umma kulda. Tuul aol olõssiq külh targõmb Põrguhavvast kavvõ hoitaq. Tõõnõ jutt käü edimädsele risti vasta. Põrguhavva kotusõ pääl olnuq kerik. Ku kolm velje kõrragaq kerikuhe sisse lännüq, vaonuq tuu maa alaq.

## Lätteq


Katõgooria:Võro vald
Peltseri Liis

**Peltseri Liis**, ka **Liisken** (Liis Peltser, sündünüq 1857. aastagal, kuulmisaiga olõ-õiq teedäq) oll' Hargla lauluimä.

## Elokäük
Liisken jäi varra vaesõslatsõs. Laulu "Väiku olli, es ma näeq, kui mul kuuli uma imä" oll' täl vanalt kah rassõ lauldaq. Silmävesi nakas' juuskma. Noorõn iän olnuq Liisken illos, uhkõ ja väega hää lauluhelügaq. Poisiq juusknuq täl kar'an perrä. A Liisken esiq ütelnüq: "Maq näid es tahaq – rus'kidõgaq pessi." Mitu kõrda jäi lauluimä kõgõst umast varast ilma. Uma veitü vara kaotanuq, lännüq Liisken Harglõ oja viirde ja pallõlnuq: "Oi Harglõ, viiq merelegiq sõnna mu hädäst! Meri om suur' ja väkev. Külq tä appi tulõ." Hiidänüq sis koton magama. Üüse kuuldunuq tälle kõrragaq niguq mere kohhin kõrva. «Hummokus oll' süä nii kerge. Seie mõtsan marju, jõiõ vett Harglõst pääle. Veie pernaasõlõ kah marju ja elli jällekiq. Egaq maq kellegiq manuq kaibama is lääq,» kynõl' Liisken.

Ku rahvaviise korjaja Tampere Herbert 1935. aastagal Liis Peltseri laulõ kirjä pandma nakas', oll' kuulsa laulja jo 78-aastaganõ. Sis olliq vanaq lauluq häömise viimädse veere pääl. A Liisken oll' rõõmsa meelegaq, laulõ mõist' tä kümnide kaupa.

## Liiskeni laul
*Neiukõnõ, noorõkõnõ,* 

*panõq tii miilde,* 

*raoq üles raamatudõ!* 

*Kui saa kuri kodupaik,* 

*ikulinõ elumaja,* 

*joosõq kuuq joosõhõn* 

*valaq kodu vanikun* 

*hiidäq põllõ põrmandullõ* 

*tanu hiidäq tarõ ette* 

*joosõq kodu suvist tiid* 

*tandsiq kodu talvist tiid*

Katõgooria:Lauljaq
Tšatša (juuk)

**Tšatša** (gruusia keelen&#x3A; ჭაჭა [tʃ'ɑtʃ'ɑ]) om gruusia brändi, miä tetäs hariligult viinamar'apresmise jäägist (siimneq, koorõq). Hariligult aetas tšatša kats kõrda läbi, mõnõl juhul õnnõ üts kõrd.

Aoluulidsõlt om tšatšat tett õnnõ koton ja tegeligult omgi ta puskari muudu, a seo ilma aigu tetäs juuki ka viinavabrikun. Üts kuulsambit tšatšasit om Binekhi Estragon, miä saiõ 2007. aastagal Mundus Vini hõpõmedäli.

Gruusia kultuurin om tšatšat pruugit ka arstirohos näütüses kõrvaummistusõ vai halva siitmise vasta.   Inämbjaolt võetas tšatša sisse ja tuuga ihho ei määritäq.

Tšatša kõvvus om kongi 45–50%, mõnikõrd ka 60%. Juvvas tervüsenapsin, inämbjaolt kuulsidõ gruusia võtmissõnno kõrvalõ. Gruusialasõq ommaq küläsiisi vasta väega lahkõq ja piät valmis olõma, et toostõ om hulga ja vaia om rehkendäq, et tšatša om kangõ ja piät mõistlik olõma. 

Katõgooria:Gruusia
Ristipetäi

**Ristipetäi** om harilik petäi, miä om ristipuu.

## Ristipedäjäq Harglõ kihlkunnan
Harglõ kihlkunnan om hulga ristipedäjit. Riste om puiõ pääle raot väega vanast aost. Arvatas, et ku matusõaida minnen rist' tetäq, ei saaq koolnuq inemise hing kodo käümä naadaq. Ristiragomisõ kotus om kas talo, külä vai valla piiri pääl. Puu kaias valmis jo inne matusõpäivä. Kihlkunna rahvas matt umaq koolnuq hariligult iks Harglõ surnuaida. Ku surnuaida mindäs Saru puult, tetäs piätüs Saru palu vaihõl lavvatehasõ kottal, ku mindäs Taheva puult, sis Kaaramõtsan. Nuuq kotusõq ommaq ümbrekaudu teedäq ristiragumisõ paigaq. Sääl lövvüs hulga ristigaq pedäjit. Ristiragomisõ aigu pakutas inemiisile matusõsüüke ja -juukõ.

Katõgooria:Ristipuuq
Oti Anneli

**Oti Anneli** (Anneli Ott, 2000–2012 **Anneli Viitkin**; sündünüq 2. lehekuu pääväl 1976 Tarton) om Eesti poliitik, inneskine Eesti kultuuriministri.

## Haridus
Oti Anneli om opnuq Parksepä Keskkoolin Võromaal, mink tä lõpõt' 1994. aastagal. Kõrgharidusõ saiõ tä Tarto Ülikooli ihohar'otamisõ tiidüskunnan liikumisõ ja sporditiidüisi eriala pääl 1999. aastagal liikumis- ja sporditeaduste erialal, aastak aigu ildampa saiõ viil õpõtajakutsõ mano.

## Eräkunnaq
Om olnuq Eestimaa Rahvaliidon ni Sotsiaaldemokraatligun eräunnan. 25. mahlakuu pääväst 2011 om tä Eesti Keskeräkunnan. Oti Anneli om Keskeräkunna Võromaa piirkunna esimiis.

## Eräelo
Oti Anneli mõist võro kiilt, selle et tuu oll' suurõlt jaolt timä kodokiil ku vanaimä timmä hoitsõ. 2021. aastaga märtekuun sai tä kõgõ edimädses võro keele iistkõnõlõjas.

Oti Anneli esä oll' Võro liinapää Oti Jaak, kiä uppu Estonia pääl. Oti Anneli uno om Oti Jüri. 

Oti Anneli om katõ latsõ imä.

## Lätteq
Katõgooria:Kalda Kaja valitsus
Katõgooria:Sündünüq Tarton
Katõgooria:Eesti poliitiguq
Hollande'i François

**Hollande'i François** (täüsnimi François Gérard Georges Nicolas Hollande; prantsuskiilne välläütlemine: [fʁɑ̃swa ʒeʁaʁ ʒɔʁʒ nikɔla ɔlɑ̃d]; sündünüq 12. põimukuu pääväl 1954 Rouenin) om Prantsusmaa poliitik, oll' 15. lehekuu pääväst 2012 kooniq 14. lehekuu pääväniq 2017 president.
Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Poliitiguq
Prints Philip, Edinburghi hertsok

**Prints Philip, Edinburghi hertsok** (1921–1947 **Taani ja Kreeka prints Philip**; ildampa **Philip Mountbatten**; sündünüq 10. piimäkuu pääväl 1921 Mon Reposi villan Korfun, koolnuq 9. mahlakuu pääväl 2021 Windsori lossin Berkshire'in) oll' kuningaimändä Elizabeth II abikaas.

Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Krõmmi puulsaar

**Krõmmi** vai **Krimmi puulsaar** (ukraina keelen Крим, Krym, vinne keelen Крым, Krym, krõmmitatari keelen Qırım) om puulsaar Musta mere põh'arannikul.

Krõmm om *de jure* Ukrainalõ ja 2014. aastagast *de facto* Vinnemaalõ kuuluv maa.

Krõmmi autunoomilidsõ vabariigi pääliin om rahva arvu poolõst tõnõ liin Simferopol. Tõnõ tähtsä liin om puulsaarõ kõgõ suurõmb liin Sevastopol.

Krõmmis lõunõ puul mere all om hulga maagaasi. Ku Vinnemaa Krõmmi hindä alaq võtt', jäi Ukraina umbõs 80% maagaasist ilma.
Katõgooria:Ukraina
Ukraina kiil

**Ukraina kiil** (украї́нська мо́ва, *ukrainska mova*, [ʊkrɐˈjinʲsʲkɐ ˈmɔwɐ]) om indoõuruupa kiili hummogupuulnõ slaavi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 40 mill'onat inemist mitmõl puul maailman. Suurõmb jago naist eläs Ukrainan.

Ukraina kiil om osast ka vinne keelega segi, pall'oq ukrainlasõq kõnõlõsõq ka mõlõmbat kiilt, eriti Ukraina hummoguosan.

Ukraina kiil lätt umbõs 60% vinne keelega kokko. Sõnavara poolõst om rohkõmb kokkominekit poola (70%), slovakkia (66%) ja valgõvinne (80%) keelegaq.

Ukraina kiil pruuk kirillitsat.

## Keelenäüdüs
elo = життя (žyttja), armastus = любов (ljubov), кохання (koh’annja), upin = яблуко (jabluko), oopõrimaja = оперний театр (opernyi teatr), tütrik = дівчинa (divtšyna).

Arvsõnaq 1–10 ukraina keelen:

Ukraina: "Всі люди народжуються вільними і рівними у своїй гідності та правах. Вони наділені розумом і совістю і повинні діяти у відношенні один до одного в дусі братерства."

Võro: *"*Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsis. Näile om annõt mudsu ja süämetunnistus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi käümä."

## Lätteq


Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Ukraina
Ukraina vapp

**Ukraina vapp** (ukraina keelen Герб України) om Ukraina riigivapp.

Ukraina vapi pääl om kolmhammas.

## Kolmhammas
Kolmhammas om peri jo aost inne ristiusko. Midä taa täpsäle tähendäs, ei olõq peris selge. Mõnõq aoluulasõq arvasõq, et kolmhambaga kujotadas kulli.

Katõgooria:Ukraina
Katõgooria:Vapiq
Dnepr

**Dnepr** (ukraina keelen Дніпро, *Dnipro,* vinne keelen Днепр, valgõvinne keelen Дняпро, *Dnjapro*) om 2201 kilomiitre pikkunõ jõgi Hummogu-Õuruupan. Dnepr saa algusõ Õdagu-Vinnemaalt, Valdai korgõmaalt, ja juusk läbi Valgõvinne ni Ukraina Mustahe merde. Dnepr om Õuruupan pikkusõlt nelläs jõgi, pikembäq ommaq Volga, Doonau ja Uurali.

Katõgooria:Jõõq
Katõgooria:Ukraina jõõq
Katõgooria:Vinnemaa jõõq
Katõgooria:Valgõvinne jõõq
Roka Antti

**Roka Antti** (*alikersantti* vai noorõmbsiir'sant' Antero Rokka) om vällämõtõld tegeläne Linna Väinö raamatun "Tiidmäldä sõamiis".

Rokka om soomõ kultuurin häste tunnõt, arketüüpne tegeläne.

## Tegeläne
Rokka om päält 30 aastaganõ põlluharija Kar'ala maakaalalt, kon om tä naanõ ni kolm last. Rokka ni timä naabri Susi ommaq tävvendüsmeheq, kiä tuvvas Jakusõtta. Rokka om üts parõmbit väeosa sõamehi, a võimadu inemine, kiä kõnõlõs ülembile vasta ja ütles näile kõik aig *sinä*. Rokka om lihtsä miis, kiä kõnõlõs Kar'ala murrõt ja toimõndas uma mudsu perrä. Sõan om timä perrä õnnõ kats võimalust: tapaq vai saaq esiq tapõtus.

## Kujotaminõ
1955. aastaga filmin mänge Rokkat 35-aastaganõ näütelemist õnnõ vähäkese tegelnüq Tolvasõ Reino, kiä oll' ainukõnõ kandidaat, kiä Kar'ala murrõt mõist'.

1985. aastaga filmin mänge Rokkat 46-aastaganõ Liski Paavo. 

Louhimiehe Aku 2017. aastaga filmin mänge Rokkat 49-aastagnõ Aho Eero.
Katõgooria:Kirändüsteossidõ tegeläseq
Seto leelo

**Seto leelo** om setokõisi päält tuhandõ aastaga vana laulutraditsioon – laulmisviis ni laulukultuur.

30. süküskuu pääväl 2009 kand' UNESCO vaimsõ kultuuriperimüse kaitsmisõ juhtkogo seto leelo inemiskunna vaimsõ kultuuriperimüse esindüsnimekirjä.

## Mitmõhelüline laulminõ
Päält iku- ni hällülaulõ laulvaq setokõsõq kõgõ koorin ja mitmõ helügaq. Seto kuur' jagonõs katõs partiis vai helüs – *torrõ* ja *killõ*. Naid kattõ passitadas kokko nii vanõmbidõ ku vahtsõmbidõ laulõ seen.

### ''Torrõ''
*Torrõ* om päämäne partii vai osa, midä iistütlejä viit kõrratõn lauldas mitmõgese. *Torrõ* partii lauljaq ei piäq tävveste üttemuudu laulma, egäüts või veidükese tõisist tõistõ minnäq. Vanõmbidõ helülinte päält omgi kuuldaq, et *torrõ* lauljaq ommaq aoluulidsõlt rohkõmb egäüts ummamuudu laulnuq. Mõnikõrd hargnõsõq helüq nii, et tegünes jo kolmaski helü, midä om kutsut alomidsõs *torrõs*. Parhilladsõq *torrõq* laulvaq rohkõmb üttemuudu, unisoonin.

### ''Killõ''
*Killõ* om seto leelon korgõmb helü, midä *killõ* laulja tõisiga kokko passitas. Vanasti oll' *killõ* helüria katõl-kolmõl ülemädsel astmõl, parhilladsõq *killõq* laulvaq jo suurõmbaq hellüulatusõgaq, mõnikõrd saatvaq nä ka *torrõt* kõrvuisi tertsen. 

*Killõ* helü värm om *torõhist* terävämb ja et tuu helü selgemb olnuq, laulvaq hääq *killõq* veidükese korgõmbalt. Tuu om ka põh'usõs, mille seto laulu joosul helüstik kõik aig kõrd-kõrrast nõsõs. Ku ta lätt jo nii korgõs, et *killõl* om rassõ lauldaq, võtt iistütlejä järgmädse ria kõvva madalambalt. Säänest võtõt üteldäs *kergütämine*, miä tähendäs, et laulminõ lätt kergembäs.

## Lätteq


## Kaeq viil
* Seto mitmõ helügaq laulutraditsioon. Eesti keelen

Katõgooria:Seto kultuur
Must meri

**Must meri** (vinne keelen Черное море, ukraina keelen Чорне море, bulgaaria keeles Черно море, rumeenia keeles *Marea Neagră*, türgi keeles *Karadeniz*, gruusia keeles შავი ზღვა [šavi zgva], krimmitatari keeles *Qara deñiz*) om sisemeri Lõunahummogu-Õuruupan, miä läbi Vaihhõmere ja Egeusõ mere putus kokko Atlandi suurõmerega. Merest lõuna poolõ jääs Väiko-Aasia, hummogu poolõ Kaukaasia, põh'an om Hummogu-Õuruupa laugõmaa ja õdagun Balkani puulsaar.
Katõgooria:Mereq
Kar'ala maakaal

**Kar'ala maakaal** (soomõ keelen *Karjalankannas*, vinne keelen *Карельский перешеек*, *Karelski perešejek*, roodsi keelen *Karelska näset*) om maakaal Vinnemaal, Peterburist põh'an, Soomõ lahe ni Laadoga järve vaihõl. 

## Aolugu
Parhilla om terveq Kar'ala maakaal Vinnemaa käen, a inne Talvõsõta oll' suurõmb jago maakaalast Soomõ käen.

Inne sõta härgüt' Nõvvokogoliit umma piiri põh'a poolõ tougadaq ja pakk' Soomõlõ tuu iist maad. Soomõ es olõq peri ni Nõvvokogoliit alost' sõta, mink lõppõn jäi Soomõ tast maast ilma. Kar'ala maakaalal elli umbõs 300 000 inemist, kiä kõik (päält 700, kiä hinnäst vindläisis pidiq) kahandõdiq Suumõ.

Jakusõa aol pruuve Soomõ ummi maid, sh ka Kar'ala maakaala tagasi saiaq, a kaot' sõa ni pidi maaq Nõvvokogoliidolõ tagasi andma. 40. aastidõ lõpun muudõti pia kõik soomõkiilseq kotusõnimeq ärq vinnekiildsis.

## Kar'ala maakaal kultuurin
Linna Väinö raamadu "Tiidmäldä sõamiis" ("*Tuntematon sotilas*") tegeläseq Roka Antti ni Soekäpp (Susi, Suden Tassu) ommaq peri Kar'ala maakannalt ni kõnõlõsõq paigapäälist äyrämöismurrõt.

Katõgooria:Kar'ala
Katõgooria:Vinnemaa
Mehikuurma

**Mehikuurma** om alõvik Põlva maakunnan Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan. 

Inne 2017. aastaga valdu liitmist oll' alõvik Tarto maakunnan Miiksi vallan.

## Nimeq
Eesti keelen om Mehikoorma, vinne keelen om Измéнка, s'aksa keelen om alõvit nimmat *Dorf Mehhekorm.*

## Kuulsambq inemiseq
Mehikuurman eläs võro rahvalaulõ tundja ja võro keele spetsiälist Kalla Urmas.

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Piitre

**Piitre** om võrokeeline mehe edenimi.  Algnimi tulõ üle ladina keele kuju Petrus kreeka keelest, kon inemisenimi πέτρος (*Pétros*) tähendäs kivvi, kaljut. Piitre kõgõ hariligumbaq hõikamisvormiq võro keelen ommaq aoluulidsõlt olnuq Peedo, Peeds'o, Piit (umasütlejä Peedi) ja Peep (umasütlejä Peebu), minkast ommaq saanuq umaette edenimeq. Lisas ommaq seto keelen hõikamisvormiq Petra ja Pet'o. Võrokõisi pruugit Vastne testament kirot ristiusu apostli nimme edimält (1686) *Peter*, ildamba *Peetrus*, kõnnõkeelen om timä kottalõ üteld ka Pühä Piitre, timä kerigupühä om piitrepäiv. Ristiusu arvosaamisi perrä om ka surma kutsut võro keelen "Liiva-Piitre" ja kikas ku Pühä Piitre sümbol om talo eläjide hulgan sakõstõ saanu nime Piitre. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Piitre sagõhusõlt tõnõ talo peremehe edenimi (6,4 %)   

Vastussit tõisin kiilin:   
* Peeter, eesti kiil
* Peter, s'aksa kiil
* Pēteris, läti kiil
* Пётр (*Pjotr*), vinne kiil
*Пётра (*Pjotra*), Пятро (*Pjatro*), valgõvinne kiil
*Piotr, poola kiil
* Pekka, soomõ kiil
* Peter, Pär, roodsi kiil
* Péter, ungari kiil
* Peter, inglüse kiil

Võro keelen om kombõs pruukiq tunnõdu vai lähkü nimega inemise vai tegeläse edenimme võro muudu, nt Paani Piitre (Peter Pan), tsaar Piitre I (Пётр I), rektor Tulviste Piitre (Peeter Tulviste).

## Lätteq

Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Juhan

**Juhan** om mehe edenimi. Taa om lühendüs algnimest Johannes, üts pall'odõst. Alostõn 17. aastasaast om taad kirotõt *Johan*, *Juhhan* ja viil mitund muudu. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll´ Juhan (*Johan*) sagõdusõlt 15.−19. talo peremehe edenimi.

Vastussit tõisin kiilin:
* Johann, s'aksa kiil
* Johan, roodsi kiil
* Juhani, soomõ kiil

## Lätteq


Katõgooria:Edenimeq
Järvelilli Rein

**Järvelilli Rein** (sündünüq 1966. aastaga 16. mahlakuu pääväl) om seto ülembsootska ja poliitik. 

Tä om käünüq koolih Meremäe Keskkoolih ni Nõo Keskkoolih, Eesti Põllumajandusõ Akadeemiäh ja Tarto Ülikoolih. Järvelilli Reinul om korgõmp mõtsanduslik haridus.Kroonikogo: Järvelilli Rein'.

Järvelilli Rein om olnuq Verska ni Meremäe vallavanõmp ja päält tuud viil Riigikogo liigõh, rahandusministri ja Euroopa Parlamendi liikmõ Padari Ivari nõunik ni juhtnuq mitut eräettevõtõt. 2017. aastagast alatõh om tä Setomaa vallavolikogo edemiis' ja 2019. aastagast alatõh Setomaa ülembsootska.

2012. aastagast eläs Järvelilli Rein jalki Setomaal uma esäkotoh Uusvada küläh. Õgapäivi toimõndas tä ku Seto Infoseldsi juhataja. Taa seldsi hoitaq om setokaubamaja.ee, SetoMeedia, Seto Kiri, Seto Pank ni Kullamäe Productions. Tä laul Seto Miihi Summah meestelaulu, kirotas laulusõnnu ja mäng pilli Tuhkwizzah, Pääväpüürdjäh ni Uusvada Blues Allstarsih.

Järvelilli Reinu hindä sõnno perrä om timä süämeas'ast seto keele ni kultuuri edendämine, minkalõ tä om pühendänü "hüä suurõ osa uma tegemistõst ni elost". "Ülembsootskana andsõ Peko mullõ kats tiidäandmist. Edimält kutsuq seto rahvast ja õgaütte üles, õt õgaüts meist teesiq midägi uma keele ni kultuuri hüäst, kas või kõõ vähämpät. Tõõsõst käskse Peko seto rahva kokko tuvvaq ni pandaq rahva uma keele ja kultuuri iist saisma ni otsustama. Elägü sis tuu rahvas Siberih, Saarõh vai Tallinnah," ütles Järvelilli Rein eis.

## Lätteq

Katõgooria:Setomaa inemiseq
katõgooria:Setokeelidseq artikliq
Kaasani khaaniriik

**Kaasani khaaniriik** (tatari keelen: Казан ханлыгы, Qazan Xanlığı) oll' keskao tatarlaisi riik Volga jõõ veeren ni Kaama ja Volga jõõ kokkosaamisõ kotusõ man. Kaasani khaaniriik oll' olõman aastagil 1438–1552. 

Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq kõgõ võimsambaq Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik, Tsiberi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik. 

Kaasani khaaniriigi pääliin oll' Kaasan. Riiki valitsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq. Riigiusk oll' islam. 

Kaasani khaaniriik oll' innidsõ Volga Bulgaaria maiõ vai parhilladsõ Tatarstani, Marimaa, Ts'uvassia ja Mordvamaa maiõ pääl. Khaaniriigilõ kuulu ka osa parhilladsõ Udmurtia ja Baškortostani maiõ. 

Päält tatarlaisi valits' Kaasani khaan ts'uvassõ, marilaisi, ersäläisi, mokšalaisi, udmurtõ ja baškiirõ. Vähämbäq paiklikuq valitsõjaq ni pääliguq olliq näil uma rahva siast. Tuu ja kaq mõnõ muu as'a peräst arvatas mitmõq parhilladsõ Vinnemaa soomõ-ugri rahva hulgan Kaasani khaaniriigi aigu parõmbas ku Vinne tsaare võimu, miä tull perän. 

Moskva-Vinne tsaar Ivvan IV Hirmsa võtt' ärq Kaasani linna 1552. aastaga rehekuun ja päält tuud lätsiq Kaasani khaaniriigi maaq Vinnemaa ala. Päält tuud oll' Vinnemaa valitsõjidõ avvunimmi hulgan ka "Kaasani tsaari" tiitli.

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Leima Aarne

**Leima Aarne** (sündünüq 1. jaanuaril 1962 Missoh) om seto sootska.

Timä esätalo, koh tä eläs, om Luhamaa nulgah Leimani külah. Keskkuuli käve tä Tartoh, säält edesi läts Tal'na merekuuli. Päält tuud oll' tä kümme aastakka meremiis ja noq ommaq täl kõik maailma nulgaq läbi kolgatõduq.Kroonikogo: Leima Aarne.

2012. aastagal läts' tä Setomaalõ tagasi Setomaa Valdu Liidu mano ettevõtlusvedosnikost. 

Seto Kuningriigi ülembsootskast valiti Leima Aarne 2012. aastagal kuningriigipääväl Verskah ja viil kats kõrda: Luhamaal aasta ildampa, 2013. aastagal, ni jalki Verskah 2016. aastagal. 2014.–2016. aastagal ni 2017. aastagast alatõh om tä olnuq Seto Kuningriigi kroonikogo liigõh. 

Tä om Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõh. 

Leima Aarne om Luhamaa küläseltsi üts vedosnik. Üteh Leima Matisega om tä tennü filmi "Peko päiv" ja tege Setomaal giiditüüd. 

"Tõistõ rahvide ja kultuurõ nägemine om avitanuq umma löüdäq, mõistaq ja hoitaq," ütles Leima Aarne eis ülembsootska tüüst. "Tiiämi, õt inämbüs setosid eläs välähpuul Setomaad, ja kipõlt sai mullõ selgest, õt tiidmist, mis kotoh sünnüs, oodõtas väega. Sootska tähendäs ka ‘sõna tuuja’. Ütes mu päämädses tsihis oll' olla' kimmäs lüli Setomaa ja muial olõvatõ setodõ vaihõl. Tiidmine, õt kiä olt, kost tulõt, avitas tii pääl püssü'. Hüä, ku tuu tiidmine om minejäl kotost üteh võttaq."

## Lätteq

Katõgooria:Setomaa inemiseq
Katõgooria:Setokeelidseq artikliq
Peep

**Peep** om mehe edenimi. 

Võro keelen om umasütlejä kuju päämidselt **Peebu**, *o*-lõpuga **Peebo** om võimalik hummogu-võru keelen ja oll' harilik tartu kiräkeelen (kirotõdi *Peebo* vai vanan kiräviien *Pebo*). 17. aastagasaal om seod nimme kirotõt ka *Piep*, välläütlemine vast sõs [piip]? 

Nime periolõminõ olõ-i peris selge, a kõgõ tunnõtumb om arvaminõ, et Peep om olnuq edenime Piitre hõikamisvorm. 

1563. aastagal Rõugõn ja Vahtsõliinan oll' taa edenimi harilik (kirja pant *Пѣпъ*), selgele erälde edenimest Piitre (kirja pant *Петръ*). 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Peep sagõdusõlt kolmas talo peremehe edenimi (5,2%). 2021. a om edenime Peep sagõdus vanal Võromaal 0,06% ja 0,1% vaihõl.

## Lätteq

Katõgooria:Edenimeq
Jaan

**Jaan** om mehe edenimi. Taa om tegünü mitmin keelin piiblinime Johannes lühenemisel, muuhulgan ka alambs'aksa keelen, kost lainati joba keskaol nii võro ku eesti kiilde. 

Ildambalt uusaol om Jaan tõisist Johannessõ muganduisist nigu Ants, Hanss', Ivvan ja Juhan erälde nimi. Võrokõisi pruugit Vastne testament kirot Ristjä-Johannessõ, apostli Johannessõ jt nimme edimält (1686) *Jahn*, ildamba *Jaan* (umasütlejä *Jani*). 

Vanna kesksuvõpühhä jaanipäivä köüt kerik Ristjä-Johannessõga. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll´ Jaan sagõhusõlt edimäne talo peremehe edenimi (6,8 %).

Vastussit tõisin keelin:
* Jaan, eesti kiil
* Johannes, s'aksa kiil
* Jānis, läti kiil
* Иван (Ivan), vinne kiil
* Ян (Jan), valgõvinne kiil
* Jan, poola kiil
* Janne, Jani, soomõ kiil
* Jan, Roodsi kiil
* János, ungari kiil
* John, inglüse kiil

## Lätteq

Katõgooria:Edenimeq
Johannes

**Johannes** (Johannõs) om mehe edenimi. 

Taa om Johannes s'aksa keelen ja Ioannes ladina keelen, võet sinnäq üle kreeka keele (Ἰωάννης *Iōannēs*), heebreä keele mehenimest Jochanan (יֹוחָנָן *jôḥānān*), tähendüsega 'jummal (Jehoova) om armulinõ'. 

Vahtsõn testamendin ommaq Ristjä-Johannes ja apostli Johannes, viimäst pidä traditsioon Johannõssõ evangeeliumi ja Johannõssõ ilmutusõ kirotajas. 

Vahtsõ testamendi ümbrepandmisõl tarto kiilde pruugiti rahvaumast nimekujjo Jaan (*ristja Jaan*, *Jani Ewangelium*, *Jani awwaldamine*). Täüspiibli ümbrepandmisõ aigo eesti kiilde (1739) pruugiti nimekujjo *Joannes*, ildamba *Johannes,* miä om ristiusu as'ost kõnõldõn noq ka võro keelen tavalinõ. 

Haritu kiräpildiga edenimme Johannes naati Võromaal pandma 19. aastasaal. Inne oll' käügin edenimi Juhan, midä kirotõdi *Johan*, *Juhhan* jm muudu. Ku inemise ammõtlik edenimi om Johannes, ommaq kõgõ hariligumbaq hõikamisvormiq Juhan, viil lühembät Juss vai Juku, vanast ka Jukk ja Juks. 
Katõgooria:Edenimeq
Tsiberi khaaniriik

**Tsiberi khaaniriik** vai **Turaani khaaniriik** (tatari keelen: *Себер ханлыгы*, *Seber xanlığı*) oll' riik Tsiberih aastagil 1468—1598. 

Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq päält Tsiberi khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik. 

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Annõ

**Annõ** om võrokeeline naasõ edenimi. 

Kirja pantas taad nimme inämbäste eesti keele kiräpildiga: Anne. Annõs om võidu inemist kutsu, ku vanan, 17.–19. aastagasaa kirjapandmisõn om *Anne*, a niisamatõ *[[Ann]]* vai *An*. 

Algnimi om Piiblist peri Anna, midä joba keskaol Liivimaal kirotõdi päämädselt alambs'aksa keele muudu *Anne*. 

19. aastasaa alostusõn oll' taa edenimi üts kõgõ hariligumbit naasõnimmi Võromaal. 19. aastasaa tõsõl poolõl naati s'aksa ja vinne iinkujo perrä andma edenimme Anna. 20. aastagasaa keskpaigan sai Anne jälq kõgõ populaarsõmbas varjantsis Annast algusõ saanuidõ edenimmi hulgan.

## Lätteq

Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Krimmi khaaniriik

**Krimmi khaaniriik** (tatari keelen: Qırım Hanlığı vai Qırım Yurtu) oll' riik Musta mere veeren Krimmi puulsaarõl ni Dnepri ja Dnestri jõõ vaihõl aastagil 1441–1783. Suurõmb jago Krimmi khaaniriigi põlidsõst rahvast olliq krimmitatarlasõq.  

Ku Tšingis-khaani luudu mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' umakõrda lakja katõsas khaaniriigis. Noist olliq päält Krimmi khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Tsiberi khaaniriik ni Astrahani khaaniriik. 

Krimmi khaaniriigi pääliin oll' Bahtšisarai (krimmitatari keelen *Bağçasaray*). Riiki valitsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq. Riigiusk oll' islam. 

1783. aastaga vallut' Krimmi khaaniriigi Vinnemaa valitsõja Katariina II ja tuust sai Tauria oblast, mink asõvalitsõjas saiõ Katariina II lemmik vürst Grigori Potjomkin. 

Katariina II käso pääle asutõdi Krimmi puulsaarõl 1784. aastagal Sevastopoli liin Vinnemaa Musta mere laivistu baasis. 

## Krimmi khaaniriigi valitsõjaq

*1441–1466 Hacı Giray I
*1466 Nur Devlet
*1466 Meñli Giray I
*1466–1469 Nur Devlet
*1469–1475 Meñli Giray I
*1475–1476 Nur Devlet
*1475 Ayder
*1475–1476 Nur Devlet
*1476–1477
*1477–1478 Nur Devlet
*1478–1515 Meñli Giray I
*1515–1523 Mehmed Giray I
*1523–1524 Ğazı Geray I
*1524–1532 Saadet Geray I
*1532 İslâm Geray I
*1532–1551 Sahib Geray I
*1551–1577 Devlet Geray I
*1577–1584 Mehmed Geray II
*1584 Saadet Geray II
*1584–1588 İslâm Geray II
*1588–1596 Ğazı Geray II
*1596 Fetih Geray I
*1596–1607 Ğazı Geray II
*1607–1608 Toqtamış Geray
*1608–1610 Selâmet Geray I
*1610–1623 Canibek Giray
*1623–1628 Mehmed Geray III
*1628–1635 Canibek Giray
*1635–1637 İnayet Giray
*1637–1641 Bahadır Giray I
*1641–1644 Mehmed Giray IV
*1644–1654 İslâm Giray III
*1654–1666 Mehmed Giray IV
*1666–1671 Adil Giray
*1671–1678 Selim Giray I
*1678–1683 Murad Giray
*1683–1684 Hacı Giray II
*1684–1691 Selim Giray I
*1691 Saadet Giray III
*1691–1692 Safa Giray
*1692–1699 Selim Giray I
*1699–1702 Devlet Giray II
*1702–1704 Selim Giray I
*1704–1707 Ğazı Giray III
*1707–1708 Qaplan Giray I
*1709–1713 Devlet Giray II
*1713–1715 Qaplan Giray I
*1716–1717 Devlet Giray III
*1717–1724 Saadet Giray IV
*1724–1730 Meñli Giray II
*1730–1736 Qaplan Giray I
*1736–1737 Fetih Giray II
*1737–1740 Meñli Giray II
*1740–1743 Selamet Giray II
*1743–1748 Selim Giray II
*1748–1756 Arslan Giray
*1756–1758 Halim Giray
*1758–1764 Qırım Giray
*1765–1767 Selim Giray III
*1767 	Arslan Giray
*1767–1768 Maqsud Giray
*1768–1769 Qırım Giray
*1769–1770 Devlet Giray IV
*1770 Qaplan Giray II
*1770–1771 Selim Giray III
*1771–1775 Sahib Giray II
*1775–1777 Devlet Giray IV
*1777–1782 Şahin Giray
*1782 	Bahadır Giray II
*1782–1783 Şahin Giray

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Elts

**Elts** om võrokeeline naasõ edenimi. Kirja pandas taad inämbäste kujul **Els**. 

17.–19. aastasaal om põhimõttõlidsõlt samma nimme kirja pant nii *Els* ku *h*-ga alostusõn: *Hels*, *Hells*, *Hils*. 

Algnimi om heebreä keelest peri Elisabeth. 

Keskaigsõlt Liivimaalt kirja pantu alambs'aksa naasõnimmi hulgan olliq joba hõikamisvormiq *Elsbe* ja *Else*. 

Võro ja eesti keelen tegünes *l*-i ja *s*-i vahele välläütlemise kerendämises -*t*: Els > Elts.

## Lätteq

Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Rein

**Rein** om mehe edenimi. Taa om tegünü Liivimaal ku mitmidõ germaani nimmi, nt Reinhard, Reinhold lühendüs. Alambs'aksa keelen om harilik Reinhardi kutsminõ olnuq Reineke, kon -*ke* om hellätüslõpp. Võromaa talopoigõl oll' nimme Rein viil vähä 16. aastasaa lõpul, a hulga 17. aastasaa lõpul, ku seod nimme (*Rein*, *Reyn*, *Reen*) kandsõ 4,7 % Rõugõ kihlkunna taloperemiihhist (5. nimi sagõhusõ poolõst). Võromaal kutsutas rebäst hõigunimega Rein, vrd s'aksa *Reineke Fuchs* ja Fr. R. Kreutzwaldi tuust mugandõt tegeläne eesti keelen, raamatun *[[Reinuvader Rebane]]*.

## Lätteq


Katõgooria:Edenimeq
Hanss' (Hans)

**Hanss** om võrokeeline mehe edenimi. Harilik kiräpilt Võromaal om ja om varahampa olnuq Hans. Umasütlejä vorm võro keelen om Hansi. 

Nimi om tegünü s'aksa nime Hans mugandumisõl, tõnõ inämb levinü varjants om Ants. Algnimes om Johannes, minka man Hans oll' joba keskaol tüüpilidselt alambs'aksa ja s'aksa keele kutsmisvorm. Tõõsõ selletüse perrä  võissi Hanss' kävvü kokko soomõ mehenimega Anssi, midä seletedäs tulnus germaani mehenimest Anselm. Tuul selletüsel olõssi nõrk põhi, selle et nime Anselm kandjat keskaigsõlt Liivimaalt om väega rassõ löüdäq. Umatettü alkoholi nimetüse võro keelen hans'a varjantsiq ommaq *hanss* ja *nõrk Hanss*, kon om luud köüdüs taa edenimega.
Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Toomas

**Toomas** om mehe edenimi. Umasütlejä käänüsse vorm võro keelen om vanna muudu *.Tuuma*, vahtsõt muudu *Toomassõ*. 

Nimi om tulnuq Vahtsõst testamendist, kon Toomas oll' üts Jeesusõ jüngri, kedä es kutsuta perisnimega, a arameakeelidse hõigunimega Katsikõnõ (*Sis üttel Tomas, ke kutsutas katsikeses, omme kaasjüngridele...* (Jh 11,16). Aramea keele *te'oma* (תאומא) 'katsikõnõ' om Vahtsõn testamendin ümbre kirotõt kreeka kiilde Θωμᾶς (*thomas*). 

Eesti ja Soomõ alal sai ristiusu nimi Toomas populaarsõs lühenemäldä kujul, selle et taa läts kokko vannu umakeelidside nimmi (Ihamas, Vihtimas jt) *mas*-lõpuga. 

1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' Toomas sagõdusõlt nelläs talo peremehe edenimi (5,1%). 2021. aastagal oll'  edenime sagõdus Vana-Võromaa ala pääl 0,5-0,6 %.

Vastussit tõisin kiilin:

* Toomas, eesti kiil
* Thomas, s'aksa kiil
* Toms, läti kiil
* Фома́ (Foma), vinne kiil
* Фама (Fama), Тамаш (Tamaš), valgõvinne kiil
* Tomasz, poola kiil
* Tuomas, soomõ kiil
* Tomas, roodsi kiil
* Tamás, ungari kiil
* Thomas, Tom, inglüse kiil

## Lätteq


Katõgooria:Edenimeq
Põh'amaaq

**Põh'amaaq** (mõnikõrd ka **Põh'ala**) om maatiidüsline ni kultuurilinõ piirkund Põh'a-Euruupan. Põh'amaaq ommaq Island, Norra, Roodsi, Soomõ ni Taani. Kuuntüüammõt om Põh'amaiõ nõvvokogo. Põh'amail eläs umbõs 27 mill'onit inemist. 

Eesti om Nõvvokogoliido alt tullõn tahtnuq kõik aig Põh'amaiõ poolõ püüneldäq. Põh'ussis ommaq ütine kiil, kultuur, aolugu, innekõkkõ Soomõga. 
Põh'amaaq ommaq ka Eesti kõgõ tähtsämbäq kaubasõbraq - päält poolõ kaubast, miä Eestist vällä lätt, lätt Suumõ ni Ruutsi. Kolmveeränd Eestihe tulõvist investiirmiisist tulõ Põh'amaist. 
1999. aastagal pidi Ilvõsõ Toomas Roodsin kõnnõ "Eesti ku Põh'ariik". Tä kõnõli aoluust, kultuurist ni keelest ja ütel', et Eesti om rohkõmb Põh'amaa ku Baltimaa.

## Lipuq

Põh'amaiõ ütes sümbolis ommaq ristilipuq.
Ka setokõisil om sääne ristilipp.
Katõgooria:Põh'a-Euruupa
Katõgooria:Põh'amaaq
Ants

**Ants** om mehe edenimi. Umasütlejä vorm võro keelen om Andsu. Nii Ants ku Hanss' ommaq tegünüq s'aksa nime Hans mugandumisõl tõõnõ tõõsõl viisil. Algnimes om Johannes. Nime kirjapandmisõst tulõssi teedäq, et 17.–19. aastasaal kirotõdi Võromaal päämidselt *Hans* (varahampa ka *Hansz*), a võidi kirotaq ka *Ants*, *Ans*, *Antz* jm muudu. 19. aastasaa lõpul ja 20. algusõn sündünü Andsu ammõtlik edenime kiräpilt oll' päämädselt *Hans*. 1930. aastist pääle sai hariligus kiräpilt *Ants*.

1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' seo edenimi (kiräpildiq *Hans* ja *Ants*) taloperemiihhist 4,2 %-il (6.–7. kotus sagõhusõ poolõst). 2021. aastagal Vana Võromaa pääle oll' edenime Ants kandjit 0,12–0,27 %.

## Lätteq

Katõgooria:Edenimeq
Mihkli

**Mihkli** om võrokeeline mehe edenimi. Taa algnimes om Piiblist peri Miikael, pääengli nimi, heebreä keelen מיכאל [miikaa'eel] tähendüsega 'kiä om nigu jummal'. Edimält võeti seo nimi võro ja eesti keelen umas alambs'aksa ja roodsi kiili kaudu, kost om peri vannamuudu välläütlemine Mikli, Mikõl vai Mikal', niisamatõ lühenü nimevorm Mikk. Pääengli nime vinne keele kuju Михаил (Mihhail) ja 17. aastasaast pääle ka s'aksa keele välläütlemise Michael [miihhael] mõol tegüsi seoilmaaignõ nimekuju, miä võro keelen om umasütlejä käänüsse kujul. 1684. aastagal Rõugõ kihlkunnan oll' taa nimi (kiräpiltega *Michell*, *Mickell*, *Michall*) sagõhusõlt 20.–21. talo peremehe edenimi. 19. aastasaa alostusõn oll´ kõgõ hariligumb kiräpilt *Michel*, a nimi esiq võisõ kõlada nii Mihkli, Mihkle ku Mihkal, Hummogu-Võromaal lisas Mihal, Mihko, Mits'a jt, Harglõ kihlkunnan Mehka. 20. aastasaa Võromaal kutsuti vindläst nimega Mihhail hõigunimega Miska. 

## Vastussit tõisin kiilin

* Mihkel, eesti kiil
* Michael, s'aksa kiil
* Miķelis, läti kiil
* Михаи́л (Mihhail), vinne kiil
* Міхал, Міхаiл, valgõvinne kiil
* Michał, poola kiil
* Mikael, soomõ kiil
* Mikael, Michael, roodsi kiil
* Mihály, ungari kiil
* Michael, inglüse kiil

Võro keelen om tavas pruuki tunnõtu vai lähedäse nimega inemise vai tegeläse edenimme võro muudu, nt Gorba Mihkli (Mihhail Gorbatšov), Muti Mihkli (Mihkel Mutt), Oviiri Mihkli (Mihkel Oviir). 

## Lätteq


Katõgooria:Võrokiilseq edenimeq
Guillermo Lasso

**Guillermo Lasso** (**Guillermo Lasso** sünnünimega **Guillermo Alberto Santiago Lasso Mendoza**; sündünüq 1955 Guayaquilin) om Ecuadori hüäpoolinõ poliitik. Tä om olnuq Ecuadori siseministri ja eräkunna (AP) kandidaat Ecuadori 2021. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'.

Katõgooria:Ecuadori poliitiguq
Umasütlejä käänüs

**Umasütleja [[käänüs]]** ehk **umakäänüs** ehk **genitiiv** om grammatilinõ käänüs, miä kõgõ tüüpilidsembält tähüstäs keelen artibuuti (ütte sõnna tävvendävät tõist sõnna) ja mink abiga näüdätäs sakõstõ umandust. 

Võro keelen vastas umasütlejän käänüssen sõna küsümiisile *kink* (*uma*)*?*, *mink* (*uma*)*?* Seon keelen om umasütlejä vorm saanuq tõnõkõrd  ka nimekäänüsse vormis, nt er-lõpuga sõnnun: vanakreeka *κρατήρ (kratḗr)*, eesti *kraater*, võro *kraatri*.

katõgooria:keeletiidüs
Katõgooria:Käänüsseq
Astrahani khaaniriik

**Astrahani khaaniriik** (nogai keelen *Хаҗитархан ханлыгы*, tatari keelen *Xacitarxan xanlığı*) oll' tatarlaisi riik Hummogu-Õuruupan aastagil 1466—1556. 

Astrahani khaaniriigi maaq olliq Volga jõõ suu ja alambjoosu man Kaspia mere veeren Aasia ja Õuruupa piiri lähkün. 
Parhilla jääseq nuuq maaq Kasahstani, Vinnemaa Astrahani oblasti ni Kalmõkkia ala. 

Khaaniriigi pääliin oll' Xacitarxan parhilladsõ Astrahani liina lähkün.  Riiki validsiq khaaniq, kiä olliq Tšingis-khaani perilidseq.

## Aolugu

Ku Tšingis-khaani luud mongoli ilmariik' oll' lakja lännü, sõs sündü tuu põh'aõdaguosast Kuldhordi riik, miä läts' ummakõrda lakja katsas khaaniriigis. Noist olliq päält Astrahani khaaniriigi kõgõ võimsambaq viil Kaasani khaaniriik, Krimmi khaaniriik ni Tsiberi khaaniriik. 

Moskva-Vinne tsaar Ivvan IV Hirmsa võtt' Astrahani khaaniriigi ärq 1556. aastagal ja päält tuud lätsiq khaaniriigi maaq Vinnemaa ala. Päält tuud oll' Vinnemaa valitsõjidõ avvunimmi hulgan ka "Astrahani tsaari" tiitli (vinne keelen *Царь Астраханскій*).

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Vanaq Õuruupa riigiq
Ossinovski Jevgeni

**Ossinovski Jevgeni** (sündünüq 15. urbõkuu pääväl 1986 Kohtla-Järve) om Eesti poliitik, XII, XIII ja XIV Riigikogo liige, 2015–2018 tervüse- ja tüüministri, 2014–2015 haridus- ja tiidüsministri. Ta om alostõn 2011 Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq, 2015-2019 eräkunna edemiis.

## Haridus
Ossinovski opis Aseri keskkuulin ja Tapa gümnaasiumin, alostõn 7. klassist Tallinna Reaalkuulin, millõ lõpõtas 2004 (hõpemetaliga). Opis Tartu Ülikuuli filosoofia eräalan, millõ lõpõtas 2007. aastal *cum laude*.

2009 kaits ta filosoofia eräala magistritüüd Warwicki ülikuulin (väüdüskirjaga "*Ühiskonna konstitueeriv roll: heideggerlik liberalismi kriitika"*) ja 2010 Londoni Majanduskuulin (London School of Economics and Political Science) politoloogia eräalal (päälkiräga *"Poliitilise võimu legitiimsus Putini Venemaal"*), mõlõmbaq kitüsega.
Muslim

**Muslim** vai **moslõm** (araabia keelen مسلم‎ 'Jumalalõ perrä andminõ') om muhamediusko inemine. Muslimmõ om maailman umbõs üts nelläsjago kõigist inemiisist – 2015. aastagal 1,8 mill'ardit – ja näid tulõ kõrrast mano.

Katõgooria:Muhamediusk
Kera Volli

**Kera Volli** (sündünüq 14. talvõkuu pääväl 1955 Setomaal Luhamaa nulgah Määsi küläh) om seto sootska.

Kera Volli esäkodo om Määsi küläh, koh tä eläs ka parhilla. Koolitiid alost' tä Luhamaal, keskkooli lõpõt' 1973. a Missoh. Eesti põllumajandusõ akadeemiäh oppõ Kera Volli eläjätohtrist ja päält kooli lõpõtamist 1980. oll' amõtih uma eriala pääl “Sõprusõ” kolhoosih.

1992. aastagast pääle om tä tüütänüq Luhamaa piiripunktih, koh juhatas veterinaar- ja söögikontrolli bürood.

Seto Kuningriigi ülembsootskast valiti Kera Volli 1997. aastaga kuningriigi päävä aigu Luhamaal.

Läbi aastidõ om Kera Volli olnuq Luhamaa küläseldsi ja Luhamaa kerko tegemiisi man.

## Lätteq


Katõgooria:Setomaa inemiseq
Katõgooria:Setokeelidseq artikliq
Gaasitehäs

**Võro Gaasianalüsaatridõ Tehäs** (**VGT**), rahva siän tunnõt ku **Gaasitehäs**, oll' aparaaditehäs Võro liinan, Kreutzwaldi huulitsan, pia Tamula järve perve pääl. 

## Tehässe aolugu

Ettevõtõq luudi 1959. aastagal. Tehässe pääkorpus sai valmis 1962. aastagal. Tuu om täämbätseni üts Võro liina tunnõtumpi ehitüisi. Gaasitehässe vanõmb osa, verevist savikivest ja pikä verevä savikivikorsnaga hoonõq, miä jääs päämajast liina poolõ, oll' tsaariaignõ piiretüsevabrik.

Nõvvokogo aol oll' ettevõttõ täüspikk eestikiilne  nimi *Arnold Veimeri nimeline Võru Gaasianalüsaatorite Tehas*. 

Gaasitehäs lõpõt' uma tüü 2010. aastagal.

## Midä tehässen tetti
Päält gaasianalüsaatridõ tetti tehässen ka tõisi aparaatõ, minkast suur osa lätsiq riigist vällä niinimitedüihe sõbralikkõhe sotsialismimaihtõ, näütüses Vietnamihe jms. Tehässen tetti ka lajatarbõkaupa, näütüses köögiväitsi, puuviläkorjamisõ abiriisto ja rulasit.

## Täämbäne päiv
Parhilla tüütäs inneskidse Gaasitehässe ruumõn mitu vähämbät ettevõtõt ni suurõmb osa tehässest om ümbre ehitet järvekaehusõga kortinis.

## Välislingiq
*Gaasitehässest "Lõunalehen"

Katõgooria:Võro
Katõgooria:Võromaa tüüstüsettevõttõq
Närv

**Närv** om nööri muudu asi inemise vai eläjä seen. Närv sais kuun närvikiudõ kimpõst. Närvi mõtõq om edesi andaq märgüssit, näütüses helü-, valgus- ni valumärgüssit.

Närvekiudõ om katõsugumaisi: 

* tundõnärviq vai sensoorsõq närviq, miä võtvaq märgüssit väläst ja saatvaq aivõ sisse;

* liigutajanärviq vai motoorsõq närviq, miä andvaq lihassilõ ni riistolõ nõvvõt, midä piät tegemä.

Om ka segänärve, mink seen ommaq mõlõmbaq - tundõ- ni liigutajanärve kimbuq.

Närv kuustus 1) närvi kihäst ja 
2) aksonist ni tendriidest (närvi jakõst).

Katõgooria:Bioloogia
Kinniline lohk

**Kinniline lohk** vai **söll** om ijästü tekküline mõnõ kooniq mõnõkümne miitrelidse läbimõõduga nõdso, miä või ollaq mitukümmend miitret sükäv. Inämbähe ommaq sölliq katla vai leigu kujolisõq, aga võivaq ollaq ka pikligadsõq. Madalambidõ sölle seen om sakõstõ järv vai suu, miä om loho turbaga täütnüq.
Sölle om Eestin pall’o Lõunõ-Eesti kundistigõn, aq sölle lövvüs sagõhõhe ka muialt Eestist üten tõisi ijästü tekküliidsi pinnavormõga. Sälgmäki päält ja viirilt lövvüs paiguldõ mõnõ- koonig mõnõkümne miitre pikkuidsi piklikkõ sölle, aq sölliq võivaq ollaq ka tõisi ijästü pinnavormõ pääl vai vaihõl.

## Tekkümiseviis
Sölliq tekküväq Eestihe päämädselt ijästü taganõmisõ aol, ku suurõst maaijäst eräldü ijäpanko, miä mattuvaq jaoldõ vai kogonistõ ijästü saistuisi alaq ni sullivaq sääl aastagasato vai esikiq tuhandit, kooniq mattunuq ijäpanga asõmõlõ jäi alalõ lohk. Sääntsit ijä sulamisõst tekkünüid lohkõ nimmatas termokarstiliidsis pinnavormõs.

Tõõnõ viis sölle tekkümises võisõ ollaq ijästüjõõ kulutaminõ. Kipõ joosugaq jõkin võisõq vii pöörähtüseq kauriq piinüid saistuisi jõõ põh’ast, miä võisõ sünnütäq tsõõrigu- vai munakujoliidsi haudo orõn, kon löüdü säländüid.

Niisamatõ võisõ sölle sünnütäq ka ijästü veere päält vai lahkin juuskvaq sadanguq ja sadamaq, miä habrast päälüskõrda minemä kanniq. Ku sääne sadang johtu kalõmbidõ kivve pääle sadama, siis tekkü sinnäq äkiliidsi kaldidõga potitaolinõ uus, midä nimmatas hiiukirnus.

## Tunnõtumbaq sölliq

### Kanahavva kinniline lohk
Kanahavva kinniline lohk om Eesti kõgõ suurõmb ijästüst tegünüq kinniline lohk. Kanahavva söll om Elväst 1,5 kilomiitrit põh’a puul mõtsa kasunuq munakujolinõ äkiliidsi perviga haud, mink põh’an om väiku hainasuu. Kanahaud om 25 miitret sükäv ja hummogu–õdagu tsihin om taa pia 300 miitret lagja ja põh’a–lõunõ tsihin 250 miitret. 

### Tuduliina kinniline lohk
Tuduliina kinniline lohk om kinniline lohk Hummogu-Viromaal Tuduliina liinamäel. Söll om tunnõt tuu peräst, et Liivimaa atlasõn märgiti taad kistunus tulõmäe kraatris.

### Vanapagana jälehavvaq
Vanapagana jälehavvaq ommaq Lõunõ-Võromaal kolm perästikku suurt lohko Paganamaa kuntligadsõ maa vaihõl. Neoq ommaq 15–20 miitret sügäväq ja paiguldõ üle 25–kraadidsõ pervekaldõga mõtsa kasunuq lohoq, miä ommaq vanalõrahvalõ tulõtanuq miilde jalajälgi.

## Kaeq ka

* sälgmägi
* kunt
* säländü

## Lätteq


Katõgooria:Maatiidüs
Tšetšeeniä

**Tšetšeeniä** ehk **Tšetšeeniä Vabariik** om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Volga föderaalringkunnan. 

Tšetšeeniä suurõmbaq liinaq ommaq Groznõi, Šali, Urus-Martan, Gudermes ni Argun.

Tšetšeeniä ammõtligus keeles om vinne keele kõrval ka tšetšeeni kiil.

## Kaeq viil

*Tšetšeeni kiil

Katõgooria:Tšetšeeniä
Katõgooria:Vinnemaa
Seto kunigriik

**Seto kunigriik** ehk **Seto kunigriigipäiv** om suur setokuluurilinõ kokkok'auminõ, midä peetäs põimukuu esdimätsel puulpühäl, minkast saavaq pääle setodõ ossa võttaq ka seto kultuuri huviliisi ja mia vaeldass õga aastaga kotust, koh tulõ. Kunigriigipäävä süäpääväl kuulutõdas ütest pääväst Seto kunigriigi säädüseq Eesti ni Vinne säädüisist korgõbahsaisjist ja päävä seeh peetäs seto perimüskultuuriga keöüdet võistluisi. Nisama valitas kunigriigipääväl ülembsootska – setodõ kuniga Peko asõmik maa pääl.

## Aolugu

Seto kunigriigi pidämise mõttõ om mõtsasuumlaisi vabariigi perrä maalõ toonuq rahvaluulõtiidläne Hao Paali. Edimäne kunigriigipäiv peeti 20. põmukuuu pääväl 1994 Obinitsa kooli moro pääl. Paari aastaga peräst naas' kotus, koh kunigriik tulõ, õga aastaga vaelduma nelä Setomaa eestipoolidsõ jao pääle jääjä valla vaihhõl (Miktämäe, Meremäe, Verska, Miss'o valla Luhamaa nulk) ja taa kotussidõ järekõrd püüsüs seeniaoniq, ka peräst valitsõmisõ ümbrekõrraldamist, ku naist valdost tetti üts Setomaa vald. Järgmädseq, järekõrrah XXVI Seto Kuningriik ja XXVII Seto Kuningriik olliq, tähendäs 3. põimukuu pääväl 2019 Küllätüvä küläh ja 5. süküskuu (mihklikuu, ka septembri) pääväl 2020 Kolossova küläh.

## Võistlusõq

Hindamiskogoq sortvaq vällä kõkõ par'õba sõnolisõ, kargusõkargaja, kasatskilüüjä, pillimeheq, vägümehe, süüke ja juukõ valmistajaq (oluq, vein, hands'a, piirak, leib), käsitüümeistreq jm; päävä haripunktist om vahtsõ ülembsootska valiminõ avaligõl valimiisil. Kõik meistreq kandvaq saad avvunimme järgmädse kunigriiginiq. Manitsõt võistlusõq ommaq õgal kunigriigipääväl, a harvõmb om vällä sordit ka tõisi kuniga meistrit, nt. piltnik. Peräh viimäst võistlust, ülembsootska valimist tulõ nal'aka sõaparaadi kaeminõ.

## Ülembsootska
Ülembsootska om setodõ kuniga Peko asõmik maa pääl, kiä valitas kunigriigipääväl ütest aastagast. Tegemist olõ-iq kuniga vai kuningimändägaq, selle et tuu mütoloogia perrä, mia tugõhõs Vabarna Anne laulõt eeposõlõ "Peko", om setodõl (viläkus)jummal-kunigas Peko, kiä maka Petseri mastõrah liivakuupõh ja and uma tahtmisõ ni nõu seto rahvalõ tiidäq unih, midäss näge ülembsootska. No sõs om ülembsootska vahetallitaja, sõnatuuja, a praktilidsõh elos õks rahva iistkõnõlõja, mõovõim ja arvamusõ juhtja. Ülembsootska tunnusõst om val'tsusskepp kiiora. Järestiküste amõdiaigõ hulk olõ-iq piiret. 2018. aastagal valiti Lüübnitsäh ülembsootskaks Hõrna Aare. 2019. aastagast saaniq om ülembsootska Järvelilli Rein.

## Välislink
*Seto kuningriik (setomaa.ee)

Katõgooria:Setomaa
Redel (ansambli)

**Redel** (võro keelen *retel*) om eesti ansambli, kon mängväq Vaheoja Indrek ja Odeni Kristjan.

Redel sai kuulsas, ku 2020. aastaga joulukuun tull' vällä laul "Tartu", miä võtt' ossa lauluvõistlusõst "Eesti laul".

Vaheoja Indrek ja Odeni Kristjan ommaq mõlõmbaq kuulsa ansambli Winny Puhh liikmõq.
Katõgooria:Eesti ansambliq
Saarlasõq

**Saarlasõq** ommaq Õdagumere saarõ Saarõmaa põlisasukaq.

Nääq olliq jo muinasaol tunnõduq julgõq meremeheq.

13. aastagasaa lõpon kirotõt Liivimaa vanõmb riimkroonika kujotas Liivimaa ristisõa edimäidsi saarlaisi perrä: "*Saarlasõq ommaq hõelaq paganaq, nääq ommaq kuralasõq naabriq. Näidõ maa ümbre om meri, mitte kunagi ei pelgäq nä suurt sõaväke; suvõl, tuu om meile teedä, laastavaq nä ümbretsõõri maid, kohe nä merd piten tullaq saavaq. Nä ommaq pall'o sõasaaki võtnuq kristlaisi ja paganidõ käest. Noidõ kõgõ suurõmb jõud ommaq laivaq.*"

Rebäse Hain ni Tarveli Enn ommaq arvanuq, et saarlasõq olliq nuuq, kiä 1187. aastagal Roodsin Sigtuna maaha palotiq. 

Saarõmaal kõnõlõsõ vanõmbaq inemiseq eesti keele Saari murrõt, noorõmbil om alalõ viil saarõ aktsent, mink päätunnussõs om eesti keelest kõikvamb intonatsiuun ja *ö*- taolinõ helü, midä nä ütleseq "õ" asõmal. Naidõ tunnussidõ perrä om saarlast kerge ärq tundaq.
Linda

Linda om tegeläne eeposõst "Kalevipoig". Tä oll’ Kalõvipoja imä ja Kalõvi naanõ.

Tedä om mainit eeposõ edimädsen luun (Kalõvi tulõk). Salmõ ja Linda. Pulmaq.). Õdagun elänüq nuur lesk löüdse kar’atsidõ käest kana, tallõmaalt tedremuna ja vainu päält varõssõpoigõ. Tä vei nä kodo ni pand’ kana tedremunna haudma, varõssõpuja visas’ nurka.

:

Lese tütrile tullivaq kosilasõq. Salmõ tougas' tagasi kuu ja päävä kos’aq ni oll' peri kolmanda kosilasõga, kiä oll’ täht-peig, Põh’anagla vanõmb poig. Salmõ pulmapido aigu naksi timä puult ärqtougaduq ja ka vahtsõq kosilasõq – vesi, tuul ja Kungla kuninga poig, Linda manu hinnäst pakkuma. Linda es tahaq näide kosja, a oll' peri kuvvõnda kosilasõga, kiä oll’ Kallõv. Kallõv kutsuti tarrõ ni tälle pakuti söögikraami-juuki, a Kallõv es tahaq, tahtsõ õnnõ Lindat nätäq. Ku hinnäst ehitänüq Linda tarrõ astsõ, es tunnõq lesk ilosat kasutütärt inämb är’.
Katõgooria:Kalõvipoig
Kalda Siim

**Kalda Siim** (Siim Kallas, sündünüq 2. rehekuu pääväl 1948 Tal'nan) om eesti poliitik, inneskine pää-, vällä- ni riigitallitusministri ja Eesti panga president. Kalda Siim om 90. aastidõ suurõmbit nimmi. Tä om libõraalsõ ilmakaemisõga Rehvormieräkunna liigõq.

## Eräelo
Timä tütär om põrõldnõ Eesti pääministri Kalda Kaja.

Katõgooria:Eesti poliitiguq
Katõgooria:Eesti pääministriq
Eesti vapp

**[[Eesti]] riigivapil** om kats kujjo: **suur riigivapp** ni **väiku riigivapp**. Suurõ riigivapi pääl ommaq kuldsõl kilbil kolm sinist lõvvi, vapi ümbre om kats kuldsõt tammõossa. Väiku vapp om samasugunõ, aq õnnõ ilma tammõossõldaq. 

Riigivapi kujo om paika pant riigivapi säädüsega. Vappi pruukvaq riigiammõdiq ummi petsätide ni paprõ pääl. 

Suurõ riigivapi kujjo pruugitas Eesti Vabariigi säädüisil ni Vabariigi Presidendi säädlüisil.

## Välälingiq
* Riigivapi säädüs (eesti keelen)

Katõgooria:Eesti sümboliq
Katõgooria:Eesti vapiq
EURO 2020

**Jalgpalli Õuruupa meistrevõistlusõq 2020** (inglüse keelen *UEFA Euro 2020*) ommaq 16. jalgpalli miihi Õuruupa meistrevõistlusõq. Võistlusõq pidi olõma 11 eri Õuruupa maan 2020. aastaga suvõl, aq UEFA touksi naaq koroonaviirusõ peräst 2021. aastaga suvõ pääle.

Meistrevõistlusõq võidi Itaalia jalgpallikogondus, kiä päält lisaaiga oll' penaltilüümisel 3:2 Inglüsmaast parõmb.

## Mängukotussõq
Amsterdam (Matalmaaq), Bakuu (Asõrbaidžaań), Budapest (Ungari), Bukarest (Rumeeniä), Glasgow (Skotimaa), Kopõnhaagõn (Taani), London (Inglüsmaa), München (S'aksamaa), Peterburg (Vinnemaa), Rooma (Itaalia), Sevilla (Hispaania).

Finaal peeti Londonin, Wembley staadioni pääl, kohe mahtu 90 000 päältkaejat.
Katõgooria:Jalgpall
Koorti Erkki

**Koorti Erkki** (Erkki Koort; sündünüq 15. põimukuu pääväl 1975) om kirämiis ja julgõolõgi-as'atundja.

Tä om kirotanuq romaanõ Lõunõ-Eesti keskaost: "Kättetasomine Kiräpääl" (2018), "Veritaso Tarton" (2019) ja "Salakuulaja Vahtsõliinan" (2020).

Koorti Erkki om tunnustõt julgõolõgi-as'atundja, kiä om tüün olnuq ka Kaitsõpolitsein ni siseministeeriümin.

Katõgooria:Eesti inemiseq
Õlavüü

**Õlavüü** (ladina keelen *cingulum membri superioris* (inemisel) ja *cingulum membri thoracici* (eläjil); hariligun keelen **olaq**), mink küllen ommaq olavarrõq.

Tahaq kuulusõq lihassõq, luuq ni jakuq.

## Lihassõq
Õlavüün om mitmit rühmi lihassit: edemidseq, tagomadsõq ni vaihõlihassõq. 

* Deltoideus: kõgõ suurõmb lihas, kata olga

* Infraspinatus: nõsõs ni lask olavart alaq
* Triceps brachii: sirotas kätt.
* Pectoralis major: suur rõnnalihas
* Pectoralis minor: väiku rõnnalihas
* Teres major: avitas olavart pööreldäq
* Biceps brachii: painutas kätt küünär'nutist
* Latissimus dorsi: avitas olavart pööreldäq ni kihäst kavvõmbalõ ja lähkümbäle liigutaq
* Subscapularis: avitas käsivart pööreldäq
* Supraspinatus: avitas kätt kihäst kavvõmbalõ liigutaq

## Luuq

* Labaluu vai scapula: suur lammõ luu külleluiõst sälä puul
* Kaalavitsaluu vai rangluu vai clavicula: piinü luu olast kaalaniq.

Katõgooria:Bioloogia
Kummakivi

**Kummakivi** om säidse miitret pikk kivimüräk Soomõn Ruokolahel Haukonsalon. Kivimüräk esiq sais kumõra kivi pääl – kokkopuutõkotus om küländ väiku. Tuust huulmaldaq kivi liigu-uiq.
Katõgooria:Soomõ luudus