open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Oulu

**Oulu** liin om liin Põh'a-Soomõn Oulu jõõ suun Perämere veeren. Tä om suurusõ poolõst viies liin Soomõn ja Põh'a-Pohjanmaa maakunna keskus. Oulun eläs umbõs 194 000 inemist. Oulu om Oulu lääni valitsõmiskeskus.

## Aolugu

Arvatas, et Oulu nimi om peri saami keele sõnast, miä tähendäs üle lahkavat vett.

Liina asot' 1605. a. Roodsi kuning Karl IX. Oulu oll' 18.–19. aastagasaal tiit tuuperäst, et sääl tetti rohkõhe tõrva. Oulu sai 1765. a. liinaõigusõq. 1822. a. häöt' suur tulõkah'o keskliina ärq. Aoluu joosul om Oulu palanu kokko kümme kõrda.

1982. a. asotõt *Technopolis* oll' Põh'amaiõ edimäne teknoloogiakülä. Täämbä om Oulu tiit ku teknoloogialiin.

## Alaq

Tugõvaq tüüstüsalaq ommaq puu-, paprõ- ja terästüüstüs. Näütüses om Nuottasaari liinaosan Stora Enso vabrik. Oulu ülikoolin nakaś pääle elektro- ja massinatekniga oppaminõ jo 1960. aastil. Oulun om ka ülikooli haigõmaja ja arstitiidüse tiidüskund. Kõgõ rohkõmb tüükotussit om teenindüse, tüüstüse ni kaubandusõ alal. 

## Koolitus

Oulu om tiit ku üliopilasliin. Oulu ülikuul om asotõt 1958. aastaga. Ülikoolin opp 17 000 üliopilast ja käü tüül 3000 tüütäjät. Tä um riikevaihõlinõ ülikuul, kon tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal.

## Kultuur ja meediä

Tugõvaq kultuurialaq ommaq näütüses filmi- ja fotokunst, tands ni latsikultuur. 1983. a. ehitedün Madetoja saalin toimõndas Oulu Sinfonia, miä om Õuruupa Liido ala kõgõ põh'apoolitsõmb elokutsõlinõ sümfooniaorkõstri.

Oulun ilmus aoleht *Kaleva*. Tä om levigu poolõst Soomõ nelläs, säidse päivä nädälin ilmuv aoleht. Kalevat om loet 1899. aastagast saaniq.

## Sõprusliinaq

Oulu sõprusliinaq ommaq:

* Alta, Norra (1948)
* Arhangelsk, Vinnemaa (1993)
* Boden, Roodsi (1948)
* Bursa, Türgü (1978)
* Halle, Śaksamaa (1968)
* Hangzhou, Hiina (2011)
* Leverkusen, Śaksamaa (1968)
* Odessa, Ukraina (1957)
* Siófok, Ungari (1978)

## Välislingiq

* Oulu liina kodolehekülg

Katõgooria:Soomõ liinaq
katõgooria:Oulu
Mongoli kiil

**Mongoli kiil** (ka **perismongoli kiil**) om mongoli keelerühmä hummogurühmä kiil, mil om umbõs 5 mill'onia kõnõlõjat, säälhulgan 2 mill'onat Mongoolian, 3 mill'onat Põh'a-Hiinan ni veidemb Kõrgõstanin ni Burjaatian Vinnemaal. Mongoli kiil om Mongoolia riigikiil ni Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomilidsõ piirkunna ammõtlinõ kiil. Üts mongoli keele ligembit sugulaskiili om burjaadi kiil, miä om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ kiil Tsiberin.

katõgooria:keeleq
katõgooria:Mongoolia
Bohemian Rhapsody

*<small>Seo artikli kõnõlõs ansambli Queen singlist. [[Bohemian Rhapsody (film)|Bohemian Rhapsody]] om ka [[2018]]. aastaga filmi nimi.</small>*

**"Bohemian Rhapsody"** om ansambli Queen singli, mink kirot' Mercury Freddie ansambli 1975. aastaga albumi "A Night at the Opera" (võro keeli "Üü oopõrin") jaos. Laul om kuus minotit pikk ja esiqeräligult ei olõq sääl kõrdussalmi, a hoobis mitu esiqsugumast ossa: intro, ballaad, oopõriosa, *hard rock* ja tasalik lõpp. "Bohemian Rhapsody" om üts' vähätsit laulõ 70. aastidõ progrõssiivsõ roki aost, mink osas sai ilmadu suur kuulsus.

## Säädüng
"Bohemian Rhapsody" naas' pääle introga, mink perän tulõ klavõriballaad. Kitrasoolo juhatas sisse oopõriosa, päält tuud tulõ *hard rock,* laulõ lõpp om tasalik. Laulun pruugitas mitund helürita: B♭duur, E♭duur, A duur ja F duur, taktimõõt om inämbüisi \frac{4}{4}. Stiili-, tooni- ja tempomuutusõq olõ-õiq popp- ja rokkmuusigan nii hariliguq, a progrõsiivsõn rokin külq.

Katõgooria:1975 singliq
Kaaratsimm

**Kaaratsimm** (vai ka **Kaarajaan**) om lihtsä eihtüsega üte- vai katsatuurilinõ eesti rahvatands, midä tandsitas "Kaara-Tsimmi" viie perrä.

Tandsun om inämbält 4 inemist (2 paari). A-osa võtmõliikminõ om aiglaidsi ja kibõhidõ käärdkargamiisi vaihõlõminõ. Alostama piät kura jalagaq. B-osan om 2+3 pliksi ja 4 sammu puultiirun. Tuu om Ullo Toomi säedüs. Anna Raudkatsi säedüssen om 2 pliksi ja 6 sammu.
 
Säänestmuudu tandsõ tundas ka Lätin ja Leedun. Lõunõ-Tartomaalt rännäs taa tands 20. aastagasaal edesi üle terve Eesti.
1999. aastagast saaniq om Võnnu alõvin kõrraldõt „Kaaratsimmi“ võistlustandsmist  rahvatandsurühmile.

katõgooria:tandsuq
Kaara-Tsimm

**„Kaara-Tsimm“** om eesti rahvalaul, mink perrä tandsitas  Kaaratsimmi.
Tuglasõ Friedebert om kirotanuq, et „Kaara-Tsimmilõ“ nime andnuq miis oll’ Lääniste külä sepp Jaan Matson (1858–1921), hellänimegaq Kaara-Tsimm. 1889. aastal johtunuq timäga Ah'a mõisan nal'akas lugu: tä oll’ tütrikit piilnuq, aq oll’ vaihõlõ jäänüq. Tuust tetti laul, miä alostas sõnnogaq "Ai Kaara-Jaan, Kaara-Jaan, ai kargaq vällä kaema". Täämbädses om alalõ jäänüq õnnõ paar salmi. 

## Laulusõnaq
: Kaara-Jaan, oi Kaara-Jaan,,
:oi kargaq vällä kaema!  
: Kas ommaq kesväq keerolidsõq,
:kaaraq katsa kandilidsõq!  

: Kaara-Jaan, oi Kaara-Jaan,,
:oi kargaq vällä kaema!
: Kas om kikas kaivo lännüq,
:Kaara-Jaan tä vällä toonuq!

: Kaara-Jaan, oi Kaara-Jaan,,
:oi kargaq vällä kaema!  
: Mis om Kaiel vika saanuq,
:et tä kõvva kiugahtanuq. 

katõgooria:rahvalauluq
Eesti Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund

**Eesti Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund** (eesti keeli *Eesti Konservatiivne Rahvaerakond*, EKRE) om rahvuskonsõrvatiivnõ eräkund Eestin. 2013. a. valiti sinnäq juhis Helme Mart.

Konsõrvatiivnõ Rahvaeräkund om vasta Eesti-Vinne piirileppele, miä and Vinnemaale Petserimaa ja Iivaniliina ümbrüse.

Katõgooria:Poliitiga
Katõgooria:Eesti eräkunnaq
Kreeka kiil

**Kreeka kiil** (Kreeka keelen: ) om indoõuruupa kiil.

Parhilladsõl vahtsõkreekakeelel oll’ kats kiräkeele tõsõndit: *katharevusa*, miä om tiideline ja ammõt’linõ vanakreeka kiil ja *dimotiki*, rahvakiil, midä tarvitatõdas ilokirändüsen. 1974. aastagast om ammõt’likult tarvitusõl *dimotiki*.

Kreeka kiil om tähtsä, selle et  Ilias ja Odüsseia, Platoni kõnõq ja Aristotelese tyyq ommaq kirotõduq tuun keelen.
Kriika kiilt kõnõlõs umbõs 13 mill’onat inemist Kreekan, Küprüsel ja mitmõl puul maailman. Taa om üts riigikeelist Albaanian, Armeeniän, Ungarin, Itaalian, Rumeeniän, Türgün ja Ukrainan.  Taa om kah Õuruupa Liido üts ammõt’liidsist keelist.

## Aolugu
Kreeka kiilt om kynõld joba 3. aastatuhandõst eKr saaniq Balkani puulsaarõl. Kreeka kiil om kygõ vanõmb täämbätsel aol pruugit kiil. 

### Perioodiq

* Proto-kreeka kiil: 3. aastatuhandõst eKr, kõigidõ kreeka keele tõõsõndidõ imä.
* Mükeene-kreeka kiil: Mükeene ütiskunna kiil 16-12 aastasaal eKr.
* Vana-kreeka kiil: klassigalidsõ Kreeka ao kiil kuun uma murdidõga 9. aastasaal eKr – 6. aastasaal pKr.
* Koinee-kreeka kiil:  oll’ harilik kiil ja lingua franca Balkani puulsaarõl 300. aastagal eKr – 300. aastagal pKr.
* Keskao-kreeka kiil: Bütsandsi keisririigi aol ollõvat pruuknuq kiil 300. aastagal – 15. aastasaal. 
* Vahtsõnõ-kreeka kiil: täämbätse ao kiil Kreekan.

## Lainsynaq

Kreeka synno om lainat hulka kiilihe, esiqeränis pall'o om naid näütüses inglüse keelen. Näütüses või tuvvaq matõmaatiga, füüsiga, tähetiidüs (kreeka lain um siski astronoomia), demokraatia, filosoofia, atleetiga, tiatri, retooriga, baptism jne. Ka sõnaq lõpuga *-loogia*, *-graaf* ja liit *tele-*.

## Kreeka tähistü

Kreeka tähistü om kreeka keele kirotamisõs 9. aastasaast eKr pääle tarvitõdav tähistü. Kreeka tähistü  näüdüsses oll’ foiniikia tähistü. Kreeka tähistü om olluq alossõs ladina, kürillilidsele ja kopti tähistüle.

### Kreeka ladina tähistu

Kreeka tähistu suur- ja tsillotäheq ommaq edimädsen ja tõõsõn rian. Kolmandan rian om tuud vahtsõkreeka nimmi kirotamisõs tarvitõdav 1987. aastagal luunuqd kreeka umaladina tähistü.


&#913;&#914;&#915;&#916;&#917;&#918;&#919;&#920;&#921;&#922;&#923;&#924;&#925;&#926;&#927;&#928;&#929;&#931;&#932;&#933;&#934;
&#935;&#936;&#937;

&#945;&#946;&#947;&#948;&#949;&#950;&#951;&#952;&#953;&#954;&#955;&#956;&#957;&#958;&#959;&#960;&#961;&#963;/&#962;&#964;&#965;&#966;&#967;&#968;&#969;

a
v
g
d
e
z
i
th
i
k
l
m
n
x
o
p
r
s
t
y
f
ch
ps
o


## Välislingiq
* Eesti keelen
* Vahtsõnõ-kreeka kiil

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria: Kreeka
The Velvet Underground

**The Velvet Underground** oll' Ameeriga Ütisriike rokkansambli, miä luudi 1965. aastagal New Yorgin.

Ansambli läts' lakja 1970. aastagal, a tull' ildampa viil lühkos aos kokko 1990., 1992.–1994. ja viimäte 1996. aastagal.

## Liikmõq
* Lou Reed (1965–1970)
* John Cale (1965–1968)
* Sterling Morrison (1965–1971)
* Maureen Tucker (1965–1972)
* Doug Yule (1968–1973)
* Walter Powers (1970–1972)
* Willie Alexander (1971–1972)
* Nico (1966–1967)
* Angus MacLise (1965)

## Albomiq
* *The Velvet Underground & Nico* (1967)
* *White Light/White Heat* (1968)
* *The Velvet Underground* (1969)
* *Loaded* (1970)
* *Squeeze* (1973)

Katõgooria:Rokkansambliq
John Cale

**Cale'i John** (**John Davies Cale**, 9. urbõkuu päiv 1942, Ütiskuningriik) om  Briti laulja ja pillimiis. Tä oll' ´ansambli The Velvet Underground liigõq. 

Tä om mängnüq viiolit, vioola, kitrat, basskitrat, hõrilit, klavõrit, klavõssiini, klahvpillõ, suupilli, tšellot, kontrabassi, saksofoni ja mellotroni.

## Albomiq
* *Vintage Violence* (1970)
* *Church of Anthrax* (1971)
* *The Academy in Peril* (1972)
* *Paris 1919* (1973)
* *Fear* (1974)
* *Slow Dazzle* (1975)
* *Helen of Troy* (1975)
* *Honi Soit* (1981)
* *Music for a New Society* (1982)
* *Caribbean Sunset* (1984)
* *Artificial Intelligence* (1985)
* *Words for the Dying* (1989)
* *Songs for Drella* (1990)
* *Wrong Way Up* (1990)
* *Last Day on Earth* (1994)
* *Walking on Locusts* (1996)
* *HoboSapiens* (2003)
* *blackAcetate* (2005)
* *Shifty Adventures in Nookie Wood* (2012)
* *M:FANS* (2016)
* *Mercy* (2023)

Katõgooria:Viiesepäq
Katõgooria:Ütiskuningriigi inemiseq
Saami keeleq

**Saami keeleq** ommaq rühm soomõ-ugri kiili, midä kõnõldas vai om kõnõld nelä seo ilma ao riigi piire seen: Soomõn, Roodsin, Norran ja Vinnemaal. Saami keeleq ommaq Õuruupa muistidsõq keeleq ja õdagumeresoomõ kiili kõgõ ligimbädseq sugulaskeeleq.

Kokko kõnõldas täämbä ütsät saami kiilt. Saami keeleq jaetas kattõ rühmä, hummogusaami kiili ni õdagusaami kiili. Hummogusaami keeleq ommaq lõunõsaami kiil, uumajasaami kiil, piitimesaami kiil, luulajasaami kiil ja põh'asaami kiil. Õdagusaami keeleq ommaq inarisaami kiil, koltasaami kiil, kildinisaami kiil ja tur'asaami kiil. 21. aastagasaal kõnõldi viil ütte õdagusaami kiilt, akkalasaami kiilt. Viimäne akkalasaami keele kõnõlõja Marja Sergina kuuli 2003. aastagal.

Saami kiili kõnõlõjit om kokko 60 000–100 000, säälhulgan 10 000 Soomõn. Kõnõlõjidõ arvo poolõst om kõgõ suurõmb saami kiil põh'asaami kiil, midä kõnõlõs 15 000–25 000 inemist.

## Rühmitüs

### Hummogurühm
* lõunõsaami kiil (umbõs 300 kõnõlõjat Roodsin, ütte 600 kõnõlõjat)
* uumajasaami kiil (umbõs 20 kõnõlõjat)
* piitimesaami kiil (umbõs 20 kõnõlõjat)
* luulajasaami kiil (umbõs 2000 kõnõlõjat Roodsin ja Norran)
* põh'asaami kiil

### Õdagurühm
* koltasaami kiil (umbõs 330 kõnõlõjat, säälhulgan 300 Soomõn ja 20–30 Vinnemaal)
* inarisaami kiil (300 kõnõlõjat Soomõn Inarijärvi ja Utsjoki ümbrekunnan. Ainus kiil, midä kõnõldas õnnõ Soomõn)
* kildinisaami kiil (umbõs 350 kõnõlõjat)
* tur'asaami kiil (umbõs 350 kõnõlõjat)
* *kemisaami kiil* (koolnuq 19. aastagasaal)
* *akkalasaami kiil* (koolnuq 2003. aastagal)

## Aolugu

Saami keeleq ommaq arõnõnuq saami algkeelest, midä om arvatavaste kõnõld 2000–2500 aastakat tagasi kas Lõunõ-Soomõn või Karjalan. Säält om kiil ravvaaol levinüq hummogu ja põh'a tsihin. Saami kiilin om jälgi tundmatuist paleoõuruupa kiilist, midä Õuruupan muistõhavva kõnõldi.

## Kiräkeeleq

Kuvvõl saami keelel om uma kiräkiil olõman. Põh'amail kõnõldavaq saami keeleq pruukvaq ladina tähistüt, a kildinisaami kiilt kirotõdas kirillitsaga.

## Ammõtlinõ staatus

### Norra

Norra põhisäädüsen om kirän, et riik piät tugõma saami keele ja kultuuri hoitmist ja arõndamist. Saami keelel on ammõtlinõ staatus järgmädsin vallon: Kautokeino, Karasjok, Gáivuotna (Kåfjord), Nesseby, Porsanger, Tana, Tysfjord, Lavangen ja Snåsa.

### Rootsi

Saami kiil om üts Roodsi viiest ammõtlidsõst vähembüskeelest ja tuul om määrät staatus Arjeplogi, Gällivare, Jokkmokki ja Kiruna vallan.

### Soomõ

Soomõn tunnistõdas kolmõ saami kiilt: põh'asaami, inarisaami ni koltasaami kiilt. Saami kiil on ammõtlinõ kiil Enontekiö, Inari, Sodankylä ja Utsjoki vallan.

### Vinnemaa

Vinnemaal olõ-õi saami keelel ammõtlist staatust. 2012. aastagast saaniq om saami kiilt opat Murmanski ülikoolin.
Katõgooria:Saami keeleq
Laid

*Seo artikli kõnõlõs saarõst; liputiidüse mõistõ kotsilõ kaeq artiklit [[Laid (liputiidüs)]]*
----
**Laid** (umakäänüs *laiu*, vai ka **saarõkõnõ**, **leedeq** vai **ruu**) om välläkujonu kasvistuga väiku saar.

Pindala om hariligult paarist hektärist mõnõkümne (harvõmbahe mõnõsaa) hektärini.

Laiuq ommaq hariligult ilma inemiisildä.

Laiuq ommaq näütüses: Hobulaid, Kesselaid, Viirelaid. Eesti kõgõ suurõmb laid om Vohilaid, kõgõ vähämbät om rassõ paika pandaq.

Inämbüs Eesti laidõ om Õdagu-Eestin.

## Kaeq viil
*Saar

## Kirändüs
*Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn 1972

Katõgooria:Maatiidüs
Kasvoq

**Kasvoq** ehk **kasvistu** om määntselegi kotussõlõ umanõ kasvoliikõ kogo. 

## Kaeq viil
*Kasv

Katõgooria:Kasvoq
Katõgooria:Kasvotiidüs
Suvõaig

**Suvõaig** om vüüaost üte tunni jago illatsõmbas nihutõt kelläaig. Õuruupan mindäs üle suvõaolõ urbõkuu viimätsel pühäpääväl kellä 01:00 UTC aigo (Eestin 3:00) ja tagasi vüüaolõ mindäs rehekuu viimätsel pühapääväl kellä 01:00 UTC aigo (Eestin 4:00). Sis keerähtäseq kelläq tunni jago tagasi. Mitteammõtlidsõlt nimetedäs vüüaigo ka talvõaos. 

Suvõao tarvitust peetäs tarvilidsõs, selle et inemiseq toimõndasõq sis inämb aol, kuq paistus luuduslik valgus. Niimuudu hoitvaq inemiseq eelektrienergiät kokko. 

Suvõao mõttõ pakk' vällä Franklini Benjamin 1784. aastagal. Tä tahtsõ inemiisil kündlit kokko hoitaq.

Eesti läts' edimäst kõrda suvõaolõ 1917. aastagal hainakuu 14. pääväl (ildampa viil mõlõmba S'aksa okupatsiooni aigo ja lõpligult 1981. aastagal mahlakuu 1. pääväl. Täämbädsel pääväl tarvitõdas suvõaigo põh'apuulkeräl Kanadan, Ameeriga Ütisriigen ja Õuruupa riigen ni lõunõpuulkeräl Austraalian, Vahtsõl Meremaal, Paraguayn, Tsiilin ja Brasiilian. Vinnemaa olõ-õi lännüq inämb suvõao pääle aastagast 2011.

Suvõao pääle lääväq üle kõik Õuruupa Liido riigiq, selle et siseturu hääs om terven Õuruupa Liidon ütine kuupäiv ja suvõao alostusõ kelläaig.

katõgooria:Aig
Vüüaig

**Vüüaig** (inglüse k *zone time, standard time*) om kelläaig kimmäs määrätün paigan vai riigin tuu kotusõ aovüü perrä. Vüüaig niguq ka maatiideline pikkus jaetas 24 aovüüs. Aovüü piiriq lääväq riike vai paikkundõ vaihõliidsi tallituspiire piten.

Vüüaoq ommaq ütstõõsõst tõistõ üte täüstunni jago. Tõistmuudu om mõnõn ütsikun riigin (näütüses Iraanin, Afganistanin, Indian, Myanmarin ja Nepalin) vai riigiosõn (Kanadan, Austraalian), kon aig lätt vüüaost lahko poolõ tunni jago rohkõmb vai vähämb.

katõgooria:Aig
UTC

**UTC** (inglüse k *Universal Time Coordinated*) om üleilmalinõ aig aastagast 1972. Inne tuud oll' keskmäne pääväaig GMT (*Greenwich Mean Time*). UTC aigo andvaq raadiosaatjaq egä täüstunn.

katõgooria:Aig
Franklini Benjamin

**Franklini Benjamin** (Benjamin Franklin, 17. vahtsõaastakuu päiv 1706 – 17. mahlakuu päiv 1790) oll' poliitik, tiidläne, vällälöüdjä, aokiränik ja üts päälik Ameeriga Ütisriike kodosõan.

1743. aastagal lõi Benjamin Ameeriga Filosoofiaseldsi.

Franklini Benjamini näopilt om kujotõt Ameeriga Ütisriike 100-dollarilidse rahatähe pääl.

katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Saar

**Saar** om maisõmaa, mink ümbre om egält puult vesi. 

Saarõ mõistõ ala mahu-ui kiviq ja maisõmaaq. Tuuperäst otsustas suurus, kas tegemist om saarõga vai ei. Kimmäst suurusõ alambmäärä saa-ai siski andaq. Ülembpiiris om kõgõ vähämb maisõmaa Austraalia.

Inämbüisi mõtõldas saari all meresaari, a ka jõõ- ja järvesaarõq ommaq saarõq.

Väikeisi saari kutsutas laiõs, saarõkõisis, ruiõs, liitis kives, kuivõs jne.

Ütsüte lähkün olõvaq saarõq ommaq saaristu.

## Lätteq

*Eestikeeline Vikipeediä

Katõgooria:Maatiidüs
Pegasus

**Pegasus** (vanakreeka keelen Πήγασος) olľ Vana-Kreeka mütoloogian siivolinõ valgõ hopõn. Timä vanõmbaq olliq Poseidon ja Medusa. Hesiodose perrä karas' Pegasus vällä Medusa kaalast, ku Perseus tuu mahaq ragi. Tõõsõ variandi perrä juusk' Medusa veri merde ja Pegasus sündü verest, halust ja merekohost. Täl olľ ka üts veli, Chrysaor, kiä olõ-õs hopõn, a peris harilik nuurmiis.

Korinthosõ kangõlanõ Bellerophon har'ot' Pegasusõ Athena abiga käsile ni ütenkuun võitliq nääq Kimääri ja amatsuunõ vasta. Ildampa tahť Bellerophon Pegasusõga Olymposõlõ sõitaq, a kukõrdu ratsu sälläst alla, tagasi maa pääle. Esiq tõõsõndiin ommaq tuus esiq põhjusõq: kangõlanõ naas' pelgämä vai tull' täl pääpööritüs vai hiit' Pegasus tiä hindä sälläst maaha Zeusi tahtmisõ perrä. A Pegasus jakas' umma tiid ja Zeus võtť tiä lahkõhe vasta. Üte variandi perrä pand' Zeus tä taivahe ni tuudmuudu sündü Pegasusõ tähtkujo. Timä nõsõng märkse lämmide keväjäilmo ja tormõ tulõkit. Tuu köüdüs või tuust tullaq, et Pegasust Zeusi välginuuli kandjas peeti.

Pegasus ku tunnismärk tõõsõndõlõs ao joosul. Keskaost renessansini tähüsť Pegasus tarkust ja kuulsust, ildampa sai temäst luulõ ja inspiratsiooni tunnismärk. Tedä om joba antiikaost pääle ka kunstin pall'o kujotõt, a sis puudu tiäl köüdüs Muusadõga. Pegasust om ka vii, päävä ja šamanismiga köüdet.

katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Suidsu Gustav

**Suidsu Gustav** (Gustav Suits, 30. märdikuu 1883 Tartomaa – 23. lehekuu 1956 Stockholm) oll' Eesti luulõtaja ja kirändüstiidläne. 

## Elolugu

Suits sündü oppajidõ perrehe. Koolitiid alost' küläkoolin, perän tuud läts' Tarto Aleksandri gümnaasiummi. Jo gümnaasiumipäivil käve tä suvildõ Soomõn, kon opas' kodooppajan prantsusõ ja s'aksa kiilt. Gümnaasiumi lõpõt` Suitsu Gustav 1904. aastagal kuldmedäliga. Perän tuud ast' tä Tarto Ülikuuli, kon oppõ keeletiidüst. Aastagal 1905 jakas' opmist Helsingi Ülikoolin, kon oppõ täämbädse päävä kirändüst ja esteetikat. Tuu lõpõt' tää 1910. aastagal. 
Aastagal 1911 kosõ Suits naasõs ülikoolisõsara, suumlasõ Aino Thauvóni. Aastagil 1911–1913 tüüt' tää Helsingi Ülikooli raamadukogon ni sis kooniq 1917. aastagani Helsingi Vinne Gümnaasiumi soomõ keele oppajan. 

Suidsu Gustav oll` Nuur-Eesti liikmisõ üts mõokambit juhtõ.

Aastagil 1917–1919 oll' tä tekev poliitikan. Tääd peetäs Eesti esiqsaisumisõ idee ütes autoris.

1921–1944 tüüt' Suits Tarto Ülikooli eesti ja üledse kirändüsluu prohvõsrin ja oll' üliopilaisi siän ilmadu populaarnõ. 

1924 lõi Suits Akadeemilidse Kirändüsütistüse, mink esimehes jäi kooniq 1941. aastagani. 

1935. aastagast oll` tää Uppsala ülikooli avvodoktor. 

Aastagal 1944 pagõsi Suits Soomõ kaudu Ruutsi, kon tüüt` Nobeli instituudi raamadukogon.

Suidsu Gustav kuuli 1956. aastagal perän mitmõaastagast rassõt haigust. Tää om matõt Stockholmi Mõtsakalmuaialõ. 

Aastagast 2004 andvaq Tarto kultuurkapital ja Tarto liin vällä Gustav Suidsu abirahha.

## Looming

Suidsu edimäne luulõtus „Vesiroosit“ ilmu aastagal 1899 aokirän „Uus aeg“.
 
Suits oll' rühmä Nuur-Eesti vaimlinõ juht ni näide umanimelidse almanahhi ja aokirä toimõndaja. Nuur-Eesti edimädse almanahhi sissejuhatusõst om perit ka Suidsu pall'o perräüteld üleskutsõq „Olkõ iistläseq, a saagõq ka õuruuplaisis!“.
 
Edimäne kogo „Elo tuli“ (1905) näütäs aastagasaa algusõ revolutsioonimeeleollo. 1913. aastagal ilmunun kogon „Tuulõmaa“ kujotas Suits toolõ perrätulnut pettümüst ja vahtsit unistuisi. Edimäst ilmasõta näütäs 1922. aastagal ilmunuq kogo „Kõik om kokko unõnägo“. Kiränigu illast luulõt om ilmunuq kogon „Tuli ja tuul“ (1950). 
Lisas luulõlõ om tää avaldanuq  kats esseekoko „Tsihiq ja kaehtusõq“ (1906) ja „Nuur-Eesti nõlvakult“ (1931) ni uurmiisi eesti kirändüsluust.

katõgooria:Eesti luulõtajaq
katõgooria:Eesti poliitiguq
katõgooria:Eesti inemiseq
Nike

**Nike** (vanakreeka keelen Νίκη, "võit“) olľ Vana-Kreeka siivolinõ võidojumalanna, nii lahengun ku rahumiilsen võitlusõn. Timä Rooma vastus olľ Victoria. Mütoloogia perrä olľ Nike titaan Pallasõ ja jumalanna Styxi tütär ja Zeluse (Rivaalitsõmisõ), Kratosõ (Kimmüse) ja Bia (Jovvu) sõsar. Mõnõ lätte perrä om Nike imä Oileis, mitte Styx.

Ku pääjummal Zeus otsõ liitlaisi Titaanõ sõas vanõmbidõ jumaluisi vasta, tõi Styx umaq latsõq Zeusi teenistüste. Nike olľ syavankri juht ja kyik neli määräti jumala trooni vahis. Päält taa olõ-i Nikel umma mütoloogiat.

Niket om Vana-Kreeka vaasimaalõ pääl kujotõt pääle siibo mitmõ tunnismärgiga: võidokruun, karik veiniohvris (kreeka keelen οἰνοχόη), laadanapalotaja (kreeka keelen θυμιατήριον), altri ni lüür võidolaulus. Timä avvos om Ateena akropolilõ ehitet templi, miä om siiäqmaaniq häste alalõ hoitunuq. Nike om üts hariligumbit kujotuisi Kreeka münte pääl.

Nike om lähkene jumalanna Athenaga, ni om tõõnõkõrd kygõst Athena tunnismärgis vai lisanimes. Nike om Athenast siskiq tõistsugumanõ siibo poolõst. Mynikõrd nimitedäs kattõ jumalannat üttemuudu Nikaiks.

Tundsambaq nimeq, miä Nikest ommaq tulnuq: Nikolaos, Nicholas, Nicola, Nick, Nicolai, Nikolai, Nicolae, Nils, Klaas, Nicole, Ike, Niki, Nikita, Nika, Niketas, Nikki, Nico, Veronica, Veronika.

katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Hades

**Hades** (vanakreeka keelen Ἅιδης/ᾍδης) olľ Vana-Kreeka mütoloogian Allilma kuning ni surma ja kuulnuidõ jummal. Tiä vahtõ matussõriituisi ja kaitsõ kuulnuidõ õigust väärikäle matussõlõ. Hades olľ ka maa käkitüisi rikkuisi (vilälidse mulla, kulla, hõpõ ja tõisi metallõ) jummal. Tuuperäst teedäs tedä ku Ploutonit  (πλοῦτος om kreeka keelen rikkus) ni tuust tulõ timä Rooma vastus Pluto. 

Hadese vanõmbaq olliq titaaniq Kronos ja Rhea ni tää olľ Poseidoni, Demeteri, Hera, Hestia, Zeusi ja Chironi veli. Kronos lõbahť Hadese õkva päält sündümist üten nellä sõsara-velega alla, a ku sündü kuvvõs lats, Zeus, aviť Rhea umal pujal pästäq, andõn Kronosõlõ latsõ asõmõl rõiva sisse mähidü kivi. Ildampa sundõ Zeus Kronost tõisi latsi ka vällä sülgämä ni ütenkuun võitliq nääq titaanõ vasta. Müüdi perrä võidiq Zeus, Poseidon ja Hades päält kümmet aastakka lõpus titaanõ ja panniq nääq vangi Tartarostõ. Zeusist sai taiva-, Poseidonist mere- ja Hadessest allilma valitsõja.

Hades küsse Zeusilt ütte timä tütrist naasõs, Zeus lubasigi tiäle uma ja Demeteri tütre Persephone. Hades tiidse, et Demeter om tuu vasta ja nii rüüvse tiä Persephone väega. Ku Demeter tuust teedäq sai, olľ tiä maruvihanõ ja saatsõ suurõ häöngi ja puudusõ maa pääle, kooniq timä tütär tagasi lastas. Zeus olľ sunnit alla andma ja tütrik tuudi Allilmast tagasi, a aastaga tulõ tä kolmõs kuus tagasi Hadesõ mano. Tuul aol – talvõl –  om kõik maa täüs leinä ja kurbust.

Hadest kujotõdas ku tumõhidõ habõnidõga kuninglist jumalat ni sagõhõhe saat tedä kolmõ pääga põrgupini Kerberos. Kuigiq täämbädsel pääväl köütüs Hades kurja ja halvaga, om tiä Vana-Kreeka mütoloogian altruistlik kangõlanõ, kiä om innemb passiivnõ ku halb.

katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Kerberos

**Kerberos** (vanakreeka keelen Κέρβερος) olľ Vana-Kreeka mütoloogian mitmõ pääga põrgupini, kiä vahtsõ Allilma väräjät, et hoitaq kuulnuidõ vaimõ pagõmast. Tedä seletedäs inämbüste ku kolmõ pääga pinni sivvuhanna, sivvõst laka ja lõvi küüdsiga. Kuna tedä om ni antiik-kreeka ja antiik-rooma ku ka muudsan kirändüsen ja kunstin pall'o kujotõt, vari'iirüseq esiq autoridõ ettekujotusõn nii Kerberosõ vällänägemine ku tagaperä timä ümbre. Kõgõ suurõmb om lahkominek päie arvon: inämbüste kujotõdas tedä kolme pääga, vaihõl ka üte vai katõ vai esiki kooniq viiekümne pääga. Võimalik, et nii suurõ arvo puhul ommaq ka siugõ pääq sekkä rehkendedüq. 

Kerberosõ vanõmbaq olliq Echidna, kiä olľ poolõlistõ naanõ ja poolõlistõ siug, ni Typhon, saa maopääga tuld sülgäv hiiglanõ, kedäs esikiq Olümpose jumalaq pelgsiq. Kerberosel olľ kolm veljä. Edimält Orthros, kedä kujotõdi ku katõ pääga põrgupinni, tõõsõs Lerna hüdrä, pall'odõ päiega jälehüs, kink hingüs häöť kyik elävä, ni viimäte Kimäär, kiä olľ iistpuult lõvi, keskest kits ja takastpuult siug. 

Kreeka mütoloogian ja kunstin kujotõdas Kerberost inämbüste kolme pääga. Kõgõ levinümbä seletüse perrä näge üts pää minnevaigo, tõõnõ ollõvaigo ja kolmas tullõvaigo, a tõisin lättin tähendäseq pääq sündü, nuurust ja vanahust. Kyik Kerberose pääq sööväq, nigu kinnütedäs, kygõst elävide lihha ja tuuperäst lupasõq kuulnuidõ hingi allilma, a lupa-i kinkalgi säält ärq minnäq. Kerberos vahtõ Allilma väräjät ja olľ Hadese truu vahipini.

Kerberosõ eläväst pääst kinniq püüdmine olľ viimäne vägitego, midä kuning Eurystheus sundõ Heraklest tegemä, et hüäskelläq timä ja Megaira latsi tapminõ. Herakles sai tuuga nakkama ja vei pini Eurystheusõ mano. Kuning peläs' Kerberost nii pall'o, et karas' pithostõ, suurdõ hoiuvaasi, ja pallõl' Heraklesel Kerberos Allilma tagasi viiäq ni lask' tä vastatasos vabas vägitekõ tegemisest.

katõgooria:Vanakreeka mütoloogia
Ülene keeletiidüs

**Ülene keeletiidüs** om keeletiidüse valdkund, miä toimõndas kiili ületside säädüsperriga. 

## Kirändüs
*Karlsson, Fred 2002. *Üldkeeleteadus*. (Toimetanud Ilona Tragel.) Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
*Saussure, Ferdinand de 1916. *[[Cours de linguistique générale]]*.

Katõgooria:Keeletiidüs
Umasõna

**Umasõna** om keele põlinõ uma sõna vai keelen kodotsõs saanuq lainsõna, mil olõ-õi võõras peetävit struktuurijuuni. 

Umaqsõnaq ommaq nt "käümä", "mahtuma".

Umasõna vastand om võõrassõna.

Katõgooria:Keeletiidüs
Ökolingvistiga

**Ökolingvistiga** om lähenemisviis keeletiidüsen, miä püürd tähelepanno mitte õnnõ kiili arõngu sotsiaalsõlõ keskkunnalõ, a ka ökoloogilidsõlõ kontekstile.

## Kirändüs
*Bastardas-Boada, Albert 2007. "Linguistic sustainability for a multilingual humanity" *Glossa. An Interdisciplinary Journal* 2(2).
*Calvet, Jean-Louis 1999. *Pour une écologie des langues du monde*. Plon.
*Fill, Alwin 1996. Ökologie der Linguistik - Linguistik der Ökologie. In: Alwin Fill (ed.), *Sprachökologie und Ökolinguistik*. Tübingen: Stauffenburg Linguistik, 3–16.
*Fill, Alwin; Mühlhäusler, Peter 2001. *The Ecolinguistics Reader*. London: Continuum.
*Halliday, Michael 1990. New ways of meaning: the challenge to applied linguistics. (vt taastrükk: in Fill, Mühlhäusler 2001: 175–202.)
*Harré, Rom; Brockmeier, Jens; Mühlhäusler, Peter 1999. *Greenspeak: a Study of Environmental Discourse*. London: Sage.
*Mühlhäusler, Peter 1995. *Linguistic Ecology; Language Change and Linguistic Imperialism in the Pacific Rim*. London: Routledge.

Katõgooria:Keeletiidüs
Katõgooria:Ökoloogia
Võõrassõna

**Võõrassõna**  om lainsõna, miä olõ-õi tsihtkeelen tävveligult kodotsõs saanuq. Tä om umistsõnost ja kodotsõs saanuist lainsõnost tõistõ võõraperäliidsi helle vai muiõ võõridõ juuni poolõst. 

Katõgooria:Keeletiidüs
Svaa

**Svaa** ehk **svarabhakti** om peethelle vaihõlõ tegünüq välläütlemist kergendäv vabahelü. Näütüses ladõv&nbsp;← latv, sõbõr&nbsp;← sõpr).

Katõgooria:Keeletiidüs
Orwelli George

**Orwelli George** (**George Orwell**; kodanigunimi Blairi Eric Arthur (Eric Arthur Blair); 25. piimäkuu päiv 1903 – 21. vahtsõaastakuu päiv 1950) oll’ inglüse kiränik, esseist, aokiränik ja kriitik.

Tää oll' edimäne, kiä tarvit' ütelüst *[[külm sõda]]*.

## Elokäük

Blairi Eric Arthur sündü 25. piimäkuu pääväl 1903 Indiahn Bihari provindsihn. Tä sai koolitusõ Etoni kollõdsihn (Eton College). Aastagast 1935 nakas’ Blairi Eric Arthur tarvitama kiränigunimme Orwelli George, mink võtt’ jyy perrä East Angliahn.

18. hainakuu pääväl 1936 läts' vallalõ Hispaania kodosõda. 15. joulukuu pääväl 1936 sõit’ Orwell umbõs 25-liikmõlidsõ inglüse rühmäga üten Katalooniahe ja ast’ 30. joulukuu pääväl Barcelonahn POUM-i (Ütine Marksistlik Tüülispartei) antifassistlikuhe miilitsähe. Ildampa Orwelli George var'as’ hinnäst Barcelonahn politsei iist ja 23. piimäkuu pääväl 1937 ynnahtu timäl üten tõõsõpoolõ O'Shaughnessy Eileeniga (Eileen O'Shaughnessy) üle piiri Prantsusmaalõ paedaq. Naist sündmüisist kirot’ tää uman dokumõntaaljutuhn "Kumardus Kataloonialõ" (inglüs. *Homage to Catalonia*; 1938).

Tõõsõ ilmasya aol tiinse tää Kodokaitsõhn ja tüüt’ BBC-hn. 1943 nakas’ tüühe aolehe *Tribune* toimõndusõhn, kirot’ poliitiga- ja kiränduskommõntaarõ.

Orwelli George kuuli tubõrkuluusi 1950. aastagal Londonin.

## Teossõq

* "Birma pääväq" (1934)
* "Kumardus Kataloonialõ" (1938)
* "Eläjide talo" (1945) (romaan, allegooria Nõvvokogoliido kotsilõ)
* "1984" (1949) (düstoopia, „Eläjide talo“ ideeline jakkaminõ)

Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Oulu ülikuul

**Oulu ülikuul** (soomõ keeli *Oulun yliopisto*) om soomõ ülikuul Oulu liinan, Soomõn. Tä om üts Soomõ suurõmbit ülikuulõ. 2010. a. oppõ sääl 15 800 üliopilast. Ülikoolin käü tüül umbõs 3000 tüütäjät ja sääl tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal. Ülikooli rektoris om 2015. aastagast saaniq olnuq Niinimäki Jouko.

## Aolugu

Ülikuul om asotõt 1958. aastaga, ku Soomõ toonanõ president' Kekkoneni Urho kinnüt' säädüse ülikooli asotamisõ kotsilõ. Edimädseq üliopilasõq tulliq järgmädse aastaga.

Kõgõpäält olliq ülikoolin õnnõ filosoofia ja tehniga tiidüskunnaq ni oppajakõrgkuul. Arstitiidüse tiidüskund nakaś toimõndama 1960. a. Elektri- ja masinatekniga oppaminõ nakaś pääle 1965. a. Edimäne infoteknoloogia prohvõsri alost' 1990. a. ni 2000. a. asotõti majandustiidüse tiidüskund.

## Tiidüskunnaq

* Arstitiidüse tiidüskund
* Biokeemiä ja molõkuliarstitiidüse tiidüskund
* Ehitüskunsti tiidüskund
* Humanitaartiidüste tiidüskund
* Info- ja elektritekniga tiidüskund
* Kasvatustiidüste tiidüskund
* Luudustiidüste tiidüskund
* Oulu ülikooli kaubanduskõrgkuul
* Tekniga tiidüskund

## Kampusõq

Ülikoolin om kolm kampust. Pääkampus om Linnanmaa liinaosan, viis kilomiitrit keskliinast põh'apoolõ. Pääkampusõl ommaq näütüses pääraamatukogo, kasvotiide aid, eläjämuusõum ja geoloogia muusõum.

Arstitiidüse tiidüskund om Kontinkangasõ alal Oulu ülikooli haigõmaja kõrval.

## Tõõsõq ütsüseq

Oulu ülikoolin om kah Giellagas instituut (saami keeli *Giellagas-instituhtta*), kon uuritas saami kiili ja kultuuri. Instituut om asotõt 2001. a. Sääl om võimalik oppiq saami kiilt ja saami kultuuri ni põhiainõs ku kah kõrvalainõs.

## Kiä ommaq ülikoolin opnuq

* Ahtisaari Martti, Soomõ innembäne president, Nobeli rahuauhinna võitja (2008)
* Lehtineni Lasse, innembäne Soomõ Eduskunna ja Õuruupa Liido Parlamendi liigõq
* Oikarineni Jarkko, Internet Relay Chati (IRC) arõndaja

## Välislingiq

*Oulu ülikooli kodolehekülg
*Giellagas instituut

Katõgooria:Oulu
Katõgooria:Soomõ ülikooliq
Ütsüs

**Ütsüs** ehk **singular** om arvokatõgooria liigõq, miä eräldäs ütte asja vastandõdult katõlõ vai inämbäle (nt *naanõ, laud, vihk*). Ütsüsele vastandus mitmus ehk pluural.

Ütsüsel olõ-õi tunnust.

Katõgooria:Keeletiidüs
Võrdõq

**Võrdõq** ommaq umahussõna võrrõlusastmõq.

Eräldedäs kolmõ võrrõt: algvõrrõq, keskvõrrõq, ülivõrrõq (positiiv/komparatiiv/supõrlatiiv). Näütüses: *kerge, kergemb, kõgõ kergemb*.

Katõgooria:Keeletiidüs
Lana Del Rey

**Woolridge Granti Elizabeth** (Elizabeth Woolridge Grant) (21. piimäkuu päiv 1985), tunnõt ku **Lana Del Rey**, om Ameeriga Ütisriike laulja ni laulusõnno kirotaja. 18-aastagadsõlt nakas' Elizabeth laulõ kirotama ja sõlmsõ uma edimädse plaadilepingu 2007. aastagal. Timä edimäne plaat „Lana Del Rey“ ilmu 2010. aastagal Internetin.

Pääle tuud, ku Lana Del Rey and' 2011. aastaga piimäkuun vällä laulu „Video Games“, ilmu põimukuun YouTube’in timä puult tett muusigavideo. Timä tõnõ plaat' „Born To Die“ ilmu 2012. aastaga vahtsõaastakuun. Tuud plaati om müüd üle 5 mill'ona eksemplari kogo maailman.

Lana Del Rey muusikat om võrrõld filmimuusiga ja popkultuuriga, esiqeränis 1950.–1960. aastakkõ *Americana* muusigastiiliga. Laulja om kujotanuq hinnäst ku esiq luudut *gangsta* Sinatra Nancyt. (*self-styled gangsta* Nancy Sinatra). Umma muusikat om tä lasknuq mõotaq ni uma ala kõgõ parõmbil, näütüses Presley' Elvisel, Winehouse'i Amyl, Joplini Janisel, Nirvanal, Eminemil, Springsteeni Bruce'il ja Spearsi Britneyl, ku ka luulõl ja *film noir*’l.

4. vahtsõaastakuu pääväl 2012. aastagal ilmu uudis, et Lana Del Rey om sõlmnuq lepingu modelliagentuuri NEXT Model Managementiga. Lana oll' mitmõ H&M-i moodukorjusõ reklaamnäos.
Lana Del Rey tüü om saanuq mitmit avvohindo. Tä om võitnuq muusigaavvohinna Q Award rubriigin kõgõ parõmb vahtsõnõ asi ja miihi aokirä GQ avvohinna rubriigin aastaga naanõ.

katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Murakami Haruki

**Murakami Haruki** (Haruki Murakami, sündünüq 12. vahtsõaastakuu pääväl 1949) om jaapani kiränik ja tõlk. Murakami Haruki sündü Kiotohn. Timä esä oll' klassigalidsõ filoloogia oppaja.

1971. aastagal kosõ tää umma klassisõsarõ Yoko; nääq ommaq siiäqmaaniq ütehn, a latsi olõ-i. Kiränik tüüt' plaadipoodihn ja pidi 1974-1981 Tokyohn jatsukohvikut. 

Murakami edüsromaan „Kullõq tuulõ laulu“ ilmu 1979. aastagal. Tundsas sai Murakami 1987. aastagal ilmunuq romaaniga „Norra mõts“.

Murakami Haruki reis pall'o. 1986. aastagal sõit' tää uma naasõga Itaaliahe, ildampa Kreekahe. 1987. aastagal läts' tä Inglüsmaalõ, Londonihe. 1991. aastagal läts' kiränik Ameeriga Ütisriikehe ja nakas' tüütämä sääl ülikoolihn Princetoni liinahn. 

Vahtsõaastakuul 2001. aastagal läts' kiränik tagasi Jaapanihe, kohn põraaigo eläs. Aastagal 2002 ilmu timä kümnes romaan „Kafka mereveerehn“. 2006. aastagal Murakami Haruki sai Franz Kafka nimelidse kirändüspreemia.

Murakami Haruki om pandnuq ümbre pall'o Fitzgeraldi Francis Scotti, Capote Trumani ja Salingeri Jerome’i teossit.

## Teossõq

* „Kuulõq tuulõ laulu“ (1979)
* „Norra mõts“ (1987)
* „Dance, dance, dance“ (1988)
* „Lõuna puul piiri, õdagu puul päivlikku“ (1992)
* „Muq kullakõnõ sputnik“ (1999)
* „Kafka mereveerehn“ (2002)
* „1Q84“ (2009, 2010)

katõgooria:Jaapani kiräniguq
Kivirähä Andrus

**Kivirähä Andrus** (Andrus Kivirähk; sündünüq 1970. aastaga põimukuu 17. pääväl) om eesti kiränik.

Tä lõpõt’ 1993. aastaga Tarto ülikooli aokirändüse osakunna. Andrus Kivirähk tüütäs Eesti Päävälehen, kohn tä kirotas arvamisartikliid. Tä tege ka raadiosaadõt „Rahva uma kaidsõq“ üten sõbõr Juurõ Mardiga.

Andrusõ raamatut „Rehepapp vai Märdikuu“ om müüd inämb kuq 32 000 tükkü ja tuu tege täst parhailladsõ ao eesti kõgõ populaarsõmba kirämehe. Kivirähä Andrusõ raamaduq ommaq kirotõduq inämbäste iistläisist, eesti aoluust ja mütoloogiast, aq tä om kirotanuq ka pall'o latsiraamatit, filmistsenaariummõ ja näütemänge. Kivirähä Andrussõl om väegaq hää huumorimiil ja ettekujotus. Tä tarvitas sagõhe sõbralikku irooniat ja manopandmist.

Tä om saanuq pall'o kirändüsavvohindo nii Eestin kuq ka vällämaal, näütüses Lutsu huumoripreemiä (1993), Tammsaare romaanipreemiä (2000), Viromaa kirändüsavvohind (2001, 2007), Nukitsa avvohind (2006, 2008, 2010), Läti Jānis Baltvilksi preemiä (2011).

## Teosõq

* „Ivan Orava mälehtüseq ali Minnevaig kuq hellesinidseq mäeq“ (1995)
* „Kaalkiräk“ (1995)
* „Ollõ kõrvalõ“ (1996)
* „Kalõvipoig“ (1997)
* „Vanameheq säitsmendält. Jalotuskäük vikahtkaari pääl“ (näütemängoq, 1997)
* „Pekri vehveŕkuuk“ (1999)
* „Liblik“ (1999)
* „Sirli, Siim ja salahusõq“ (1999)
* „Rahva uma kaidsõq“ (Juurõ Mardiga üten, 2000)
* „Rehepapp ali Märdikuu“ (2000)
* „Sibulaq ja sokolaať“ (näütemängoq latsilõ, 2002)
* „Papagoidõ pääväq“ (näütemängoq, 2002)
* „Lotte reis lõunõmaalõ“ (2002)
* „Romeo ja Julia“ (2003)
* „Vargamäe vanaq ja noorõq“ (2003)
* „Limpa ja mererüüvliq“ (2004)
* „Vargamäe vanaq ja noorõq lääväq Õuruupahe“ (2004)
* „Wremja. Timur ja timä miiskund“ (Juurõ Mardiga üten, 2004)
* „Wremja. Zorro märk“ (Juurõ Mardiga üten, 2004)
* „Jutuq“ (2005)
* „Vargamäe vanaq ja noorõq tembotasõq jälqkiq“ (2005)
* „Aabidsa kikas“ (näütemängoq, 2006)
* „Vällälöüdjidekülä Lotte“ (2006)
* „Miis, kiä tiid hussisõnno“ (2007, seto keelen 2018)
* „Voldemar“ (näütemängoq, 2008)
* „Kaka ja kevväi“ (jutuq latsilõ, 2009)
* „Jumala luuq“ (2009)
* „Vombat“ (näütemängoq, 2011)
* „Luuq“ (2012)
* „Ilma otsan“ (2013)
* „Kunna mus'o“ (2013)
* „Suur' Tõll“ (2014)
* „Karnõval ja kartol'isalat'“ (jutuq latsilõ, 2015)
* „Inemväärüline elo" (2015)
* „Oskar ja as'aq“ (2015)
*„Tilda ja tolmuengli" (2016)
*„Minkast kõnõlõs vana taksojuhť kuuvalgõn" (2018)
*„Köstri" (2018)
*„Sinine sarvigaq elläi" (2019)
*„Tonť ja Näovihk" (2019)
*„Puulasõq ja tohklasõq" (2020)
*"Mälehtüseq" (2021)
*"Lind kuulõ" (2022)

katõgooria:Eesti inemiseq
katõgooria:Eesti kiräniguq
Trojany

**Trojany** om külä Hummogu-Poolan. Trojanyn elli 2014. aastagal 490 inemist.

Katõgooria:Poola küläq
Reagani Ronald

**Reagani Ronald** (**Ronald Wilson Reagan**, 1911-2004) oll' Ameeriga Ütisriike 40. president aastagil 1981-1989 ja California 33. kubõrnõr aastagil 1967-1975.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Tšuvašimaa

**Tšuvašimaa** vai **Tšuvaššia** (ammõtligult **Tšuvaši Vabariik**, tšuvaši k. *Чӑваш Республики*, vinne k. *Чувашская Республика*) om Vinnemaa 1. järgu valitsõmisütsüs (vabariik) Volga föderaalringkunnan. Tšuvašimaa päälinn om Tšeboksarõ.

Suurõmbaq liinaq ommaq Tšeboksarõ, Novotšeboksarsk, Kanaš ja Alatõr.

Tšuvašimaa suurus om 18 346 kilomiitret. Naabriq ommaq nii soomõ-ugri rahvaq kui ka slaavlaseq ja tatarlasõq. Tšuvašimaalt juusk läbi ka üts  suurõmbit jõki – Volga. 

## Valitsõmisjaotus

Vabariigi kuunsaison ommaq järgmädseq rajooniq:

* Alatõri rajoon (Алатырский район)
* Alikovo rajoon (Аликовский район)
* Batõrevo rajoon (Батыревский район)
* Ibressi rajoon (Ибресинский район)
* Jadrini rajoon (Ядринский район)
* Jaltšiki rajoon (Яльчикский район)
* Jantikovo rajoon (Янтиковский район)
* Kanaši rajoon (Канашский район)
* Komsomolskoje rajoon (Комсомольский район)
* Kozlovka rajoon (Козловский район)
* Krasnoarmeiskoje rajoon (Красноармейский район)
* Krasnõje Tšetai rajoon (Красночетайский район)
* Mariinski Possadi rajoon (Мариинско-Посадский район)
* Morgauši rajoon (Моргаушский район)
* Poretskoje rajoon (Порецкий район)
* Šemurša rajoon (Шемуршинский район)
* Šumerlja rajoon (Шумерлинский район)
* Tsivilski rajoon (Цивильский район)
* Tšeboksarõ rajoon (Чебоксарский район)
* Urmarõ rajoon (Урмарский район)
* Vurnarõ rajoon (Вурнарский район)

## Koolitus

Tšuvašimaal om 695 kuuli, 520 latsiaida ja 20 suurkuuli. Oppiq saa nii tšuvaši, vinne, mordva ku tatari kiilt. Riigin om egä 10 000 innemise kohta 460 suurkoolilist ja suurkoolõn opis 62 000 opilast.

## Kaemist väärt as'aq

Šoršelõ külan om kosmonautiga muusõum, selle, et kolmas inemine maailman, kiä läts' kosmossõhe, oll' tšuvašš Andrian Nikolajev.

Tšuvašimaal om ka rahvusmuusõum, kon ommaq raamaduq, dokumendiq, fotoq, reliikviaq ja pall'o muid asjo.

katõgooria:Tšuvašimaa
Baskimaa

**Baskimaa** om piirkund Pürenee mäki õdagujaon, miä küünüs Biskaia laheni katõl puul Pürenee mäki õdagujako Prantsusmaal ja Hispaanian. Baskimaa sais kuun säitsmest piirkunnast, nn aoluulidsõst alast. Neli piirkunda lõunan, Hispaania territooriumil ommaq kokko Hegoalde ehk Lõunõ-Baskimaa ni kolm piirkunda põh'ahummogun, Prantsusmaa territooriumil ommaq kokko Iparraide ehk Põh'a-Baskimaa.

Lõunõ-Baskimaa piirkunnaq: Araba (hispaania Álava), Gipuzkoa (hispaania Guipúzcoa), Navarra ehk Ülem-Navarra (baski Nafarroa) ja Biskaia (baski Bizkaia, hispaania Vizcaya).

Põh'a-Baskimaa piirkunnaq: Alamb-Navarra (baski Nafarroa Beherea), Labourd (baski Lapurdi) ja Soule (baski Zuberoa).

Tõõnõkõrd rehkendedäseq Navarra ja Alamb-Navarra ütes piirkunnas.

## Aolugu

Baskimaal ommaq inemiseq elänüq kõik aig illatsõst paleoliitikumist pääle.

3. aastagasaal sai Baskimaa hindäperi riigis ja pidi vasta hummoguguutõ rünnäkile. Baskimaal tegünüq hertsogkund oll' vaihõpääl frangõst ja Akvitaaniast vasallsõltuvusõn. Araablaisi vallutusõ aol vallut' hertsogkunna frankõ riigi valitsõja Karl Martell. Tuust aost om peri "Rolandi laul". Rolandi väesalga häödiki periselt ärq baskiq.

Tekkü Navarra kuningkund, miä liit' baskõ maid mõlõmbal puul Püreneid umbõs aastagil 805–1200. Suurõmba võimsuse sai taa Sancho III Suurõ aol 985–1035. Tuul aol olliq Aragón ja Kastiilia Navarra maakunnaq ni Sancho sai protektoraadi ka Leóni üle. Peräst Sancho surma jaeti riik timä poigõ vaihõl, kiä pästiq vallalõ veletaposõa. 1157. aastagal kuuli Navarra kuningadünastia vällä.

1512 võtt' Aragóni kuning Fernando II ärq Baskimaa lõunõjao. 1520 võtt' Prantsusmaa põh’ajao. Põh’ajago jäi Prantsusmaaga personaaluniuuni kooniq 1589. aastagani, ku Navarra kuning Henri IV perisi Prantsusmaa trooni.

katõgooria:Baskimaa
katõgooria:Hispaania
katõgooria:Prantsusmaa
U2

**U2** om maailmakuulsa Iirimaa rokkansambli, miä luudi 1976. aastagal Dublinin. Alostusõst pääle mängväq-laulvaq ansmablin Bono (Hewsoni Paul David), The Edge (Evansi David Howell), Claytoni Adam ja Mulleni Larry.

## Liikmõq
* Bono - laul ja kitra
* The Edge - kitra, klahvpilliq ja laul
* Larry Mullen - basskitra
* Adam Clayton - trummiq

## Albomiq

* 1980: *Boy*
* 1981: *October*
* 1983: *War*
* 1984: *The Unforgettable Fire*
* 1987: *The Joshua Tree*
* 1988: *Rattle and Hum*
* 1991: *Achtung Baby*
* 1993: *Zooropa*
* 1997: *Pop*
* 2000: *All That You Can't Leave Behind*
* 2004: *How to Dismantle an Atomic Bomb*
* 2009: *No Line on the Horizon*
* 2014: *Songs of Innocence*
* 2017: *Songs of Experience* 
* 2023: *Songs of Surrender* 

Katõgooria:Rokkansambliq
Łobez

**Łobez** () om Õdagu-Poola liin, kon elli 2015. aastagal 10 409 inemist. 

Liin om Rega jõõ veeren, miä juusk Õdagumerre.

## Elänikke
Diagramm näütäs, kuis om Łobezi elänike arv ao joosul muutunuq.


ImageSize = width:460 height:320
PlotArea = left:50 right:20 top:25 bottom:30
TimeAxis = orientation:vertical
AlignBars = late
Colors =
  id:linegrey2 value:gray(0.9)
  id:linegrey value:gray(0.7)
  id:cobar value:rgb(0.2,0.7,0.8)
  id:cobar2 value:rgb(0.6,0.9,0.6)
DateFormat = yyyy
Period = from:0 till:11000
ScaleMajor = unit:year increment:11000 start:0 gridcolor:linegrey
ScaleMinor = unit:year increment:1000 start:0 gridcolor:linegrey2
PlotData =
  color:cobar width:20 align:center
  bar:1680 from:0 till:800
  bar:1740 from:0 till:1191
  bar:1749 from:0 till:1339
  bar:1831 from:0 till:2443
  bar:1861 from:0 till:4756
  bar:1895 from:0 till:5187
  bar:1925 from:0 till:5994
  bar:1933 from:0 till:6947
  bar:1939 from:0 till:7310
  bar:1945 from:0 till:1710
  bar:1946 from:0 till:4144
  bar:1957 from:0 till:6026
  bar:1970 from:0 till:7355
  bar:1990 from:0 till:10953

PlotData=
  textcolor:black fontsize:S
  bar:1680 at: 800 text: 0,8 shift:(0)
  bar:1740 at: 1191 text: 1,2 shift:(0)
  bar:1749 at: 1339 text: 1,3 shift:(0)
  bar:1831 at: 2443 text: 2,4 shift:(0)
  bar:1861 at: 4756 text: 4,8 shift:(0)
  bar:1895 at: 5187 text: 5,2 shift:(0)
  bar:1925 at: 5994 text: 6 shift:(0)
  bar:1933 at: 6947 text: 7 shift:(0)
  bar:1939 at: 7310 text: 7,3 shift:(0)
  bar:1945 at: 1710 text: 1,7 shift:(0)
  bar:1946 at: 4144 text: 4,1 shift:(0)
  bar:1957 at: 6026 text: 6 shift:(0)
  bar:1970 at: 7355 text: 7,4 shift:(0)
  bar:1990 at: 10953 text:11 shift:(0)
  

## Lätteq


## Välislingiq
* Łobez 
* BIP Łobez
* Łobez - You Tube

Katõgooria:Poola liinaq
Fibonacci arv

Matõmaatikan Fibonacci arvoq *F<sub>n</sub>* ommaq arvoq
:F_n = F_{n-1} + F_{n-2},\!\,

kon
:F_0 = 0,\; F_1 = 1.

Edimädseq Fibonacci arvoq ommaq 

:0,\;1,\;1,\;2,\;3,\;5,\;8,\;13,\;21,\;34,\;55,\;89,\;144,\; \ldots\;.

## Kaeq viil
* Lucasi arv

Katõgooria:Arvoteooria
Tautiška giesmė

**Tautiška giesmė** om Leedu riigihümn'.

## Sõnaq
:Lietuva, Tėvyne mūsų,
:Tu didvyrių žeme,
:Iš praeities Tavo sūnūs
:Te stiprybę semia.

:Tegul Tavo vaikai eina
:Vien takais dorybės,
:Tegul dirba Tavo naudai
:Ir žmonių gėrybei.

:Tegul saulė Lietuvoj
:Tamsumas prašalina,
:Ir šviesa, ir tiesa
:Mūs žingsnius telydi.

:Tegul meilė Lietuvos
:Dega mūsų širdyse,
:Vardan tos, Lietuvos
:Vienybė težydi!

Katõgooria:Leedu
Katõgooria:Riigihümniq
Ja, vi elsker dette landet

**Ja, vi elsker dette landet** om Norra riigihümn'.

## Sõnaq




Katõgooria:Norra
Katõgooria:Riigihümniq
Nunarput utoqqarsuanngoravit

**Nunarput utoqqarsuanngoravit** om Gröönimaa riigihümn'.

Katõgooria:Gröönimaa
Katõgooria:Riigihümniq
Dievs, svētī Latviju

**Dievs, svētī Latviju** om Läti riigihümn'.

## Sõnaq
:Dievs, svētī Latviju,
:Mūs' dārgo tēviju,
:Svētī jel Latviju,
:Ak, svētī jel to! 

:Kur latvju meitas zied,
:Kur latvju dēli dzied,
:Laid mums tur laimē diet,
:Mūs' Latvijā!

Katõgooria:Läti
Katõgooria:Riigihümniq
Lofsöngur

**Lofsöngur** om Islandi riigihümn'. Selle viie om kirotanuq Sveinbjörn Sveinbjörnsson ja sõnaq Matthías Jochumsson.

## Sõnaq
:Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
:Vér lofum þitt heilaga, heilaga nafn!
:Úr sólkerfum himnanna hnýta þér krans
:þínir herskarar, tímanna safn.
:Fyrir þér er einn dagur sem þúsund ár
:og þúsund ár dagur, ei meir:
:eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
:sem tilbiður guð sinn og deyr.
:Íslands þúsund ár, 
:Íslands þúsund ár,
:eitt eilífðar smáblóm með titrandi tár,
:sem tilbiður guð sinn og deyr.

:Ó, guð, ó, guð! Vér föllum fram
:og fórnum þér brennandi, brennandi sál,
:guð faðir, vor drottinn frá kyni til kyns,
:og vér kvökum vort helgasta mál.
:Vér kvökum og þökkum í þúsund ár,
:því þú ert vort einasta skjól.
:Vér kvökum og þökkum með titrandi tár,
:því þú tilbjóst vort forlagahjól.
:Íslands þúsund ár 
:Íslands þúsund ár 
:voru morgunsins húmköldu, hrynjandi tár,
:sem hitna við skínandi sól.

:Ó, guð vors lands! Ó, lands vors guð!
:Vér lifum sem blaktandi, blaktandi strá.
:Vér deyjum, ef þú ert ei ljós það og líf,
:sem að lyftir oss duftinu frá.
:Ó, vert þú hvern morgun vort ljúfasta líf,
:vor leiðtogi í daganna þraut
:og á kvöldin vor himneska hvíld og vor hlíf
:og vor hertogi á þjóðlífsins braut.
:Íslands þúsund ár 
:Íslands þúsund ár
:verði gróandi þjóðlíf með þverrandi tár,
:sem þroskast á guðsríkis braut

Katõgooria:Island
Katõgooria:Riigihümniq
Sisekado

**Sisekado** ehk **sünkuup** om keele aoluun toimunuq helü kaominõ sõna seest. 

Näütüses *laul**a**+ma+hen > laulma, kon om lõpukado toimunuq jo vanõmbal aol (mitusada aastakka tagasi), vai sis *mustigaq > must'kaq*, kon om sisekado peris illanõ, nii et mõnõl puul Võromaad üteldäs parhillaki iks viil *mustigaq", a mõnõl puul jo "must'kaq". 

Esiqeränis pall'o sisekato tulõ ette [[seto kiil|seto keelen]], nt *oluq > olq*, *lepütämmä > leptämmä, tänitäs > tän'täs''.

## Kaeq viil
*lõpukao (apokuup)

Katõgooria:Keeletiidüs
Aprikuus

**Aprikuus** vai **karvapluum** om aprikoosipuu vili. Taa om luuvili, miä om virsigu muudu, a hulga vähämb.

katõgooria:puuviläq
Aiva

**Aiva** ehk **küdoonia** om hariligu küdoonia (*Cydonia oblonga*) vili.

Vili tulõtas vällänägemise poolõst miilde pirni ni muutus, ku saa kütses, rohilidsõst kõllatsõs. Vilälihal om tukõv hüä hõng, a viläliha seen om hulga pektiini ja tanniini, tuuperäst saa-ai viljä värskist pääst süvväq.

Viljä pruugitas sahvtõ, marmõlaatõ, kompottõ, tsiiropidõ ja veini tegemises.
Viljä tundas inämb Lähkül-
Hummogumaal ja Põh'a-Aafrikan.


Pilt:Quittenbaum cydonia oblonga.jpg|Hariligu küdoonia puu
Pilt:Cydonia-oblonga-flower 2.JPG|Hariligu küdoonia häierm
Pilt:Birne Quitte.jpg|Tooras aiva


Katõgooria:Puuviläq
Katõgooria:Puuq
Avokaado

**Avokaado** om ameeriga pirnloorbõri (*Persea americana*) vili. **Avokaados** võidas nimetäq ka ameeriga pirnloorbõrit hinnäst.

Avokaadoq ommaq pirni kujoga, 7–20 cm pikäq ja kaaldvaq 0,1–1 kg. Vilä seen om suur kõva seemeq, miä om 5–6½ cm pikk.

Katõgooria:Puuviläq
Aabra

**Aabra** om külä Võru maakunnan, Rõugõ vallan, aoluulidsõn Rõugõ kihlkunnan. 

Külän om Aabra järv.

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Augli

**Augli** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Külä põh'apiiri piten juusk Rõugõ–Rebäse–Haani tii. 

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Apõlsiin

**Apõlsiin** (vai **apõlsin**) om apõlsiinipuu vili.

Õuruuplasõq näiq apõlsiinõ edimäst kõrda umbõs aastagal 100, ku Lõunõ-Indiast tuuduq eksootilidsõq viläq ilmuq rikkidõ ruumlaisi söögilavvalõ.

Katõgooria:Puuviläq
Virsik

**Virsik** ehk **persik** om virsigupuu vili. Taa om luuvili, miä om aprikoosi muudu, a hulga suurõmb. Virsik om 5–10 cm pikk ja kaald keskmädselt 70–75 g.

katõgooria:puuviläq