open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mao Zedong

**Mao Zedong** (1893–1976) oll' Hiina riigipüürdjä, poliitigateoreetik ja kommunistõ juht. Tä oll' Hiina Rahvavabariigi riigipää tuu luumisõst 1949. aastagal kooni uma elo lõponi 1976. aastagal.

Katõgooria:Hiina inemiseq
Mussolini Benito

**Mussolini Benito** (**Benito Amilcare Andrea Mussolini**, 1883-1945) oll' Itaalia pääministri ja diktaatri aastagil 1922–1943 ja peräst tuud aastagil 1943–1945 juhtõ tä S'aksamaa marionetti Itaalia Sotsiaalsõt Vabariiki.

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Nkrumahi Kwame

**Nkrumahi Kwame** (Kwame Nkrumah; 1909–1972), oll' mõokas 20. aastagasaa Pan-Africanismi puuldaja, Ghana riigipää ja inne tuud sääl olnuq Briti võimo alotsõ Kullaranna (*Gold Coast*) juht aastagil 1952–1966.

Katõgooria:Ghana presidendiq
Piłsudski Józef

**Piłsudski Józef** (**Józef Klemens Piłsudski**, 1867-1935) oll' Poola sõaväeläne (marssal) ja riigitegeläne, Poola sõaväe luuja. 1918–1922 oll' tä Poola riigipää (*Naczelnik Państwa*), 1926–1935 Poola diktaatri.

Katõgooria:Poola riigipääq
Churchilli Winston

**Churchilli Winston** (**Sir Winston Leonard Spencer-Churchill**, 1874–1965) oll' Briti poliitik, kiä om tunnõt innekõkkõ tuu poolõst, et tä juhtõ Ütiskuningriiki Tõsõ ilmasõa aigu. Tä oll' pääministri aastagil 1940-1945 ja 1951-1955.

Katõgooria:Ütiskuningriigi pääministriq
Chiraci Jacques

**Chiraci Jacques** (**Jacques René Chirac**, sündünü 1932) oll' Prantsusmaa president 17. lehekuu pääväst 1995 16. lehekuu pääväni 2007.

Katõgooria:Prantsusmaa presidendiq
Schröderi Gerhard

**Schröderi Gerhard** (**Gerhard Fritz Kurt Schröder**, sündünü 1944) om S'aksamaa poliitik. Tä oll' S'aksamaa valitsusjuht (liidukantsler) 27. rehekuu pääväst 1998 22. märtekuu pääväni 2005.

* 

Katõgooria:S'aksamaa poliitiguq
Roosevelti Franklin Delano

**Roosevelti Franklin Delano** (**Franklin Delano Roosevelt**, 1882–1945) oll' Ameeriga Ütisriike 32. president ja üts tähtsämpi poliitikit 20. aastagasaa keskpaiga maailmapoliitikan. Tä juhtõ Ameeriga Ütisriike üleilmalidsõ majanduskriisi ja Tõsõ ilmasõa aigo.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Trumani Harry

**Trumani Harry** (**Harry S. Truman**, 1884–1972) oll' Ameeriga Ütisriike poliitik. Tä oll' USA 34. asõpresident (1945) ja 33. president (aastagil 1945–1953).

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Bushi George W.

**Bushi George W.** (**George Walker Bush**, sündünü 1946) oll' Ameeriga Ütisriike 43. president aastagil 2001-2009 ja Texasõ 46. kubõrnõr aastagil 1995-2000.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Blairi Tony

**Blairi Tony** (**Anthony Charles Lynton Blair**, sündünü 6. lehekuu pääväl 1953) om Briti leiboristlik poliitik, kiä oll' Ütiskuningriigi pääministri 2. lehekuu pääväst 1997 27. piimäkuu pääväni 2007.

Katõgooria:Ütiskuningriigi pääministriq
Berlusconi Silvio

**Berlusconi Silvio** (**Silvio Berlusconi** [s'ilvio berlusk'ooni]; 1936–2023) oll' Itaalia ärimiis ja poliitik. Tä oll' Itaalia pääministri aastagil 1994–1995, 2001–2006 ja 2008–2011.

Katõgooria:Itaalia pääministriq
Kingi Martin Luther

**Kingi Martin Luther** (**Martin Luther King, Jr.**, 1929–1968) oll' Ameeriga Ütisriike vaimulik nink afroameeriklaisi inemiseõiguisi iist võitlõva liikmisõ juht.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Montehermoso

**Montehermoso** om umavalitsus Hispaania Extremadura piirkunna Cácerese maakunnan.

2009. aastagal elli taan umavalitsusõn 5799 inemist.

Katõgooria:Hispaania
Matthissoni Otto Gustav

**Matthissoni Otto Gustav** (**Otto Gustav Matthisson**, 1869–1933) oll' pikäaignõ Põlva kogodusõ köstre, kihlkunnakooli juhataja ja seldsitegeläne.

## Elokäük

Otto Gustav sai algharidusõ koton umalt esält. Sõs oppõ mõnõ aastaga Hugo Treffneri gümnaasiumin Tarton. Aastagil 1886-1890 oppõ tä Valgan J. Cimze seminärin köstre ja usuoppaja ammõtit. Suvitsõl vaihõaol 1889 oppõ tä Viljandin ka kihlkunnakooli kuulmeistres. Aastagast 1890 tüüt' tä Põlvan esä man abiköstren ja kuulmeistren. 1897-1930 oll' tä kuulmeistre ja Põlva kogodusõ köstre. 

Põlva rahvalõ om Matthissoni Otto Gustav miilde jäänüq ummi seltskundliidsi tegemiisi poolõst. Mathissonõ suguvõsa oll' Põlva muusiga- ja kooriello suunanu joba 1813. aastagast. Otto Gustavi iistvidämisel mängiti umal aol Põlvan muusikallõ ja opõrette. Timä laulukuuri peeti tuul aol kõgõ võimõkambas Lõunõ-Eestin nink tuuga käve tä kõigil üldlaulupitõl. Põlva kuur laul' näütüses Mozarti «Reekviemi», Rombergi «Kellälaulu», Lätte kantaati «Rändaja ja tähed» jt. Otto Gustav ollõvgi suurõmba jao umast vabast aost viitnü seldsimajan lauluhar'otuisil.

## Kirändüs
*Villa Sirje, "Austame legendaarset koolmeistrit ja köstrit Otto Gustav Matthissoni", Koit, 21.11.2009. 

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Pereq

**Pereq** om rühm inemiisi, kiä elässeq ütenkuun, tegeväq ütenkuun majapidämistöid ja hoolitsõsõq ütsüte iist. Perre mõistõt pruugitas ka mõndsi eläjide man.

Om olõman mitmit perre tüüpe: 
* Esä ja imä latsiga.
* Ütsik vanõmb (esä vai imä) latsiga. 
* Suurpereq, kohe kuulussõq pääle latsi ja näide vanõmbidõ viil võiollaq vanavanõmbaq, latsõlatsõq, tädiq-unoq, tsõtsõq-lelläq vai tõõsõq.

Katõgooria:Pereq
Lats

**Lats** om nuur inemine.

ÜRO Latsõ Õiguisi Konvents'oonin mõistõtas latsõ all kooni 18-aastagast inemist, ku latsõ suhtõn kohaldatava säädüse perrä ei loetaq tedä inne täüsiälidses. Suu perrä ommaq latsõq tütriguq ja poiskõsõq.

**Lats** om ka edimädse põlvõ perrätulõja (nt. egaüts om uma imä lats).

## Ütlemiisi latsi kotsilõ
*Lats ikkõh kasus, vana oiatõh eläs. (Põlva kihlkund)

## Kaeq viil
*Imä
*Esä

Katõgooria:Pereq
Poiss

**Poiss**, **poiskõnõ** vai **ts'ura** om nuur esäne inemine, tulõvanõ nuurmiis ja ildampa miis. Poisiq ja tütriguq ommaq latsõq.

## Kaeq viil
* Tütrik

Katõgooria:Pereq
Tütrik

**Tütrik** vai **tütärlats** vai **latskõnõ** om nuur imäne inemine, tulõvanõ näio ja ildampa naanõ. Tütriguq ja poisiq ommaq latsõq. 

Tütrikkõ sünnüs veitse veidemb ku poissõ.

## Ütlemiisi
* Vanast oll' näiodõlõ iks tähtsä mihele saiaq. Hinnat olliq virgaq näioq, kiä kõikaig midägi teiq. Tuuperäst üteldiq: *"Tuust latskõsõst saa-iq asja (= täl om rassõ mihele saiaq), kiä kõikaig käeq p***iritsikuh (= rüpüh) istus."*

## Kaeq viil
* Poiss

Katõgooria:Pereq
Miis

**Miis** om täüskasunu esäne inemine. Inne mihes saamist om tä poiss ja nuurmiis.

## Kaeq viil
* Naanõ

Katõgooria:Pereq
Naanõ

**Naanõ** om täüskasunu imäne inemine. Inne naasõs saamist om tä tütärlats ja näio.

Naist eräldäseq mehest tõistsugudsõq suuriistaq ja suutunnusõq, näütüses tõistsugunõ karvakasuminõ ni kihäkujo.

## Kaeq viil
* Miis
* Tütärlats

Katõgooria:Pereq
Anarkism

**Anarkism** om poliitilinõ filosoofia vai mõttõviis, mink perrä riike olõmanolõk olõ-iq tarvilinõ, olõ-iq soovitav vai om eski kah'olik. Tuu asõmõl puuldõdas riigeldä ütiskunda (anarkiat). 

## Kaeq viil
* Rahvidõvaihõlinõ

Katõgooria:Poliitiga
Ütiskund

**Ütiskund** om inemiisi ütenkuun elämise ja ütsüte avitamisõ viis üten inemiisi umavaihõl ja võimoga läbisaamisõ viisega. Laemban mõttõn või **ütiskund** tähendäq määntsegi piirkunna vai maa vai kasvai kõgõ ilma inemiisi.

Viimätsil aastasatol om olnuq mitmit ütiskunnaseletüisi.

* Ütiskund nigu organism. Inemiisi ütiskund om inemiseq kõik kokko, nigu üte suurõ eläjä kihä (inne 20. aastasata küländ tavalinõ seletüs). 
* Ütiskund om nigu üleüldine lepüng inemiisi vaihõl (Rousseau).
* Ütiskund om luudu osa, millel inemisele umatsõq erilidseq häädüseq (Spinoza, Diderot)
* Ütiskund om ütstõsõ tegemiisist ja tahtmiisist arvosaaminõ. 
* Ütiskund nigu süstem, mink seen mitmasugumadsõq funktsiooniq (Merton Robert King ja  Talcot Parsons).
* Ütiskunna kolmõsjaotumisõ arusaaminõ. (Steiner)
* Ütiskund om kõrraldõt puutrivõrkõ muiõ võrkõ perrä. (Manuel Castells)   
 
## Kaeq viil
* Riik

Katõgooria:Ütiskund
Kapitalism

**Kapitalism** om majanduslinõ ja ütiskundlinõ kõrd, kon kapital ja tuutmisvahendiq ommaq eräumaq; tüüjou, kaupo ja kapitaliga kaubõldas turul (turumajandus) ja saad kasu jaetas umanikkõ vaihõl vai investeeritäs teknoloogiahe vai tuutmisõhe.

Katõgooria:Majandus
Kommunism

**Kommunism** om ütiskundlinõ ja majanduslinõ kõrd, kon olõ-iq klassõ ja erävarra. Niisamatõ või **kommunism** tähendäq ideoloogiat, miä kuts üles säänest ütiskunda luuma. 

## Kaeq viil
* Marxi Karl
* Engelsi Friedrich

Katõgooria:Majandus
Katõgooria:Poliitiga
Tüüstüspööreq

**Tüüstüspööreq** vai **tüüstüsrevoluts'oon** oll' suuri muutuisi aig 18. ja 19. aastagasaal, ku asjo valmistamisõs, transpordis, kaivandamisõs ja põllumajandusõn naati inemiisi käsitsitüü ja eläjide abi asõmõl massilidsõlt tarvitama massinit. Tuu asi naas' pääle Ütiskuningriigist, säält läts' lakja üle Õuruupa ja Põh'a-Ameeriga nink lõpos üle kõgõ ilma. Tüüstüspööreq oll' üts suurõmb käänähüs aoluun, tuu muut' pia kõiki egapäävätse elo külgi.

Katõgooria:Aolugu
Sotsialism

**Sotsialism** om ideoloogia, miä puuldas poliitikan ja majandusõn rangõt riigipoolist reguliirmist, mink tsihis om rikkust ütiskunnan ütelidsembält jakaq. **Sotsialism** om ka sääntsile põhimõttilõ ülesehitet riigikõrd. 

## Kaeq viil
* Kapitalism

Katõgooria:Poliitiga
Katõgooria:Majandus
Käsovalitsus

**Käsovalitsus** vai **diktatuur** om autokraatlinõ valitsõmisvorm, kon juhil (käsovalitsõjal) vai väikol juhtõ rühmäl om piiramalda võim otsussidõ tegemisel: nii kuis tä käsk, nii tetäski. Käsovalitsusõq saavaq võimolõ ja püsüsseq sääl hariligult teno (sõalidsõlõ) jovvulõ. 

Katõgooria:Poliitiga
Oktoobripööreq

**Oktoobripööreq** vai **Oktoobrirevoluts'uun** (vinne keelen: Октябрьская революция) vai **Suur Sotsialistlinõ Oktoobrirevoluts'uun** oll' riigipööreq Vinnemaal, mink toimumispääväs loetas hariligult 25. rehekuu päivä vana kallendri perrä (7. märtekuu päivä vahtsõ kallendri perrä) 1917. Püürde käügin leiq inämbläisi juhiduq nõvvokogoq Petrogradist minemä Vinnemaa Aotidsõ Valitsusõ. Tuu pääle naas' Vinnemaal pääle kodosõda (1917–1922).

Katõgooria:Aolugu
Demokraatia

**Demokraatia** vai **rahvavõim** om poliitilinõ kõrd, kon valitõminõ käü rahva puult valituisi saadikidõ abil.

Demokraatia alostusõs Õdagu-Õuruupan peetäs Ateena säädüseandja Soloni vahtsõnduisi vanan Kreekan 7. aastagasaal inne mi aigu. 

Katõgooria:Poliitiga
Monarhia

**Monarhia** (ka **monarkia**) vai **ainuvalitsus** om valitsõmisõ vorm, kon korgõmb võim om üte inemise (monarhi) käen ja tuu valitsõs uma elo lõponi. Hariligult om monarhiammõt perilik. 

Muistitsõl aol ja keskaol oll' ainuvalitsus väega harilik valitsõmisõ vorm: oll' pall'o kuningriike, keisririike ja muid sääntsit.

Katõgooria:Poliitiga
Esiqvalitsus

**Esiqvalitsus** vai **autokraatia** om valitsõmisõ vorm, kon kõik võim om üte inemise käen.

Katõgooria:Poliitiga
Microsoft

**Microsoft Corporation** om 1975. aastagal Gatesi Billi ja Alleni Pauli luud tarkvarafirma, miä om kuulsas saanuq innekõkkõ uma opõrats'oonisüstemiga Windows ja kontoritarkvaraga Microsoft Office.

Katõgooria:Puutrivärk
Fassism

**Fassism** (itaalia keelen *fascismo*) om poliitilinõ ideoloogia, miä puuldas rahvuslidsilõ ja kultuurilidsilõ tunnussilõ tuginõva, üte inemise juhtmisõ all olõva sõalidsõlt tugõva riigi luumist. 

Kitsabman tähendüsen om fassism autoritaarnõ liikminõ ja ideoloogia, miä valits' Itaalian 1922–1943 Mussolini Benito juhtmisõl. Nõvvokogo Liidon kutsuti fassismis ka Hitleri S'aksamaal valitsõnut kõrda.

Katõgooria:Poliitiga
Liberalism

**Liberalism** (ladinakeelitsest sõnast *liberalis*) vai vabamiilsüs om suund majandusõn, poliitikan ja filosoofian, miä pidä tähtsäs kõiki inemiisi vabahust ja õiguisi, midä kaits riik.

Liberalismi om esiq aigõl ja esiq maiõn tõlgitsõt esiqmuudu. Ku Ameeriga Ühendriigen om liberalism põhilidsõlt köüdet inemiseõiguisiga (kõgõ liberaalsõmbaq ommaq nuuq parteiq, miä taotlõsõq võrdsit õiguisi kõigilõ inemiisile), sõs Õuruupan tõlgõndadas liberalismi põhilidsõlt ku majandusvabahust (liberaalsõs peetäs poliitikut, kiä ei puulda piirangit majandusõn: massõ ettevõtlusõlõ, tollipiirangit, piirangit vabalõ konkurentsilõ).

Katõgooria:Poliitiga
Katõgooria:Majandus
Imperialism

**Imperialism** om suurriigi püüdmine uma võimo- ja mõopiirkunda lajendaq. Tuu jaos võidas tõisi maid vallutaq vai luvvaq hindäle koloonijit vai protektoraatõ.

Katõgooria:Poliitiga
Natsionalism

**Natsionalism** vai **rahvuslus** om ideoloogia, kultuurivorm ja ütiskundlinõ liikminõ, miä keskendüs rahvusõlõ. Rahvuslusõ perrä piässi riigi piiriq minemä tuu perrä, kon rahvas eläs.

Katõgooria:Poliitiga
Diplomaatia

**Diplomaatia** om umavaihõliidsi kõnõluisi pidämise kunst inemiisi (diplomaatõ) vaihõl, kiä ommaq saadõt tuud tegemä riigi, riikevaihõlidsõ organisats'ooni vai määntsegi tõõsõ rühmä iist.

Katõgooria:Riik
Ütistünüq Rahvaq

**Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiuun** (**ÜRO**) vai **Ütistünüq Rahvaq** (**ÜR**) vai **Ütidseq Riigiq** om 26. piimäkuu pääväl 1945 San Franciscon 51 riigi puult luud riikevaihõlinõ organisatsiuun, mink tsiht om avitaq tetäq kuuntüüd riike vaihõl rahu, julgõolõki, inemiseõiguisi, riikevaihõlidsõ õigusõ, majandusõ ja sotsiaalsõ arõngu vallan. Ütitside Riike tegevüse alossõs om põhikiri (harta) nink näide pääkortin om New Yorgin. 

Ütitsit Riike om 192 nink näide pääsekretär om Ban Ki-moon.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Rahvidõ Ütisüs

**Rahvidõ Ütisüs** (innembide **Briti Rahvidõ Ütisüs**; inglüse keelen *(British) Commonwealth of Nations*) om riike ütisüs, kohe kuulus 2010. aastaga saisoga 54 riiki. Noist kõik pääle katõ ommaq umal aol kuulunuq Briti Impeeriumi ala.

Iirimaa ni Zimbabwe omma Rahvidõ Ütisüsest vällä astunu.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Olümpiamängoq

**Olümpiamängoq** om suur riikevaihõlinõ spordisündmüs, kon tuhandaq sportlasõq pia kõigist maailma riigest võikõlõsõq väega esiqsugumaidsil spordiallol. S'oo ilma aigo peetäs katõ aastaga takka ütsüte ala suvõolümpiamänge ja talvõolümpiamänge. S'ooilmaaigsõq ommaq mõtõld jakkama antiikolümpiamänge, midä peeti Kreekan Olümpian 8. aastagasaast i.m.a. kooni 5. aastagasaani m.a.p. 19. aastagasaal tekkü mõtõq jälq olümpiamänge pidämä naata. 1894. aastagal Pariisin luudi paron Coubertini Pierre'i iistvidämisel Riikevaihõlinõ Olümpiakomitee ja kats aastakka ildampa (1896) peeti edimädseq s'ooilmaaigsõq olümpiamängoq Ateenan.

Katõgooria:Sport
Hindäperi Riike Ütisüs

**Hindäperi Riike Ütisüs** (**HRÜ**) (vinne keelen *Содружество Независимых Государств*) om riike ütisüs, kohe kuulussõq osaq riigiq, miä umal aol olliq Nõvvokogo Liido liidovabariigiq. Ütisüste ei kuuluq Balti riigiq ja Gruusia. Türkmenistan om HRÜ-ga assotsieerit riik ja Ukraina ei piäq hinnäst HRÜ liikmõs.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Õuruupa Nõvvokogo

**Õuruupa Nõvvokogo** (prantsusõ keelen *Conseil de l'Europe*) om kõgõ vanõmb riikevaihõlinõ organisats'uun miä tege tüüd Õuruupa lõimumisõ hääs. Tä om luud 1949. aastagal nink tä pand rõhko inemiseõiguisi, demokraatia arõngo, õigusriigi ja kultuurikuuntüü pääle. Nõvvokogol om 46 liikmõsriiki, kon eläs 675 mill'onat inemist.

## Kaeq viil
* Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Inemiseõigusõq

**Inemiseõigusõq** ommaq inemise sünnüperätseq õigusõq ja vabahusõq, miä sõltu-iq timä rassist, suust egaq usotunnistusõst. Inemiseõigusõq ommaq löüdnüq riikevaihõlist tunnustust Inemiseõiguisi ülddeklarats'oonin, minka Ütidseq Riigiq võtiq vasta aastagal 1948.

## Välislingiq
* Amnesty International
* Inemiseõigusõq - Vinnemaa


Katõgooria:Õigustiidüs
NATO

**Põh'a-Atlandi Lepüngi Organisats'uun** (inglüse keelen *North Atlantic Treaty  Organization* (**NATO**), prantsusõ keelen *L'Organisation du traité de l'Atlantique nord* (**OTAN**)) om sõaväeline allianss, minkalõ panti alos 4. mahlakuu pääväl 1949 Põh'a-Atlandi lepüngi vai Washingtoni lepüngiga. 

NATO kõgõ korgõmb organ om Põh'a-Atlandi Nõvvokogo, midä juht NATO pääsekretär. Edimäne ammõtlik pääsekretär oll' britt Ismay Hastings (1952–1957), kink perrä tulliq Spaagi Paul-Henri (1957–1961), hollandlanõ Stikkeri Dirk (1961–1964), itaallanõ Brosio Manlio (1964–1971), hollandlanõ Lunsi Joseph (1971–1984), britt Caringtoni Peter (1984–1988), s'akslanõ Wörneri Manfred (1988–1994), belgäne Claesi Willy (1004–1995), hispaanlanõ Solana Javier (1994–1999), britt Robertsoni George (1999–2003), hollandlanõ de Hoobi Schefferi Jaap (2003–2009), taanlanõ Rasmusseni Anders Fogh (2009–2014) ni norralanõ Stoltenbergi Jens (2014–2024). Parhillanõ pääsekretär om 2024. aastaga rehekuust hollandlanõ Rutte Mark.

## Liikmõq

### Vahtsõq liikmõq
Pääle Vinnemaa sisseminekit Ukrainahe 2022. aastagal, andsõq Roodsi ja Soomõ lehekuun sisse liikmõs saamisõ avaldusõ. Soomõ saiõ NATO liikmõs 4. mahlakuu pääväl 2023 ja Roodsi 7. urbõkuu pääväl 2024. 
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Araabia Liiga

**Araabia Liiga** (araabia keelen الجامعة العربية' al-Jāmiʻa al-ʻArabiyya), ammõtlidsõlt **Araabia Riike Liiga** om organisats'uun, kohe kuulussõq Lõunõõdagu-Aasia, Põh'a- ja Põh'ahummogu-Afriga araabiamaaq. Liiga luudi Kairon 22. urbõkuu pääväl 1945 kuvvõ liikmõga: Egüptüs, Iraak, Jordaania, Liibanon, Saudi Araabia ja Süüria. Prõlla om Araabia Liigan 22 maad.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun

**Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun** (inglüse keelen *The Association of Southeast Asian Nations*, lühkolt **ASEAN**) om geopoliitilinõ ja majandusorganisats'uun, kohe kuulusõq 10 Lõunõhummogu-Aasia riiki. Tuu luudi 8. põimukuu pääväl 1967 Indoneesiä, Malaisia, Filipiine, Singapuri ja Tai puult. Noilõ ommaq mano tulnuq viil Brunei, Birma, Kambodža, Laos ja Vietnam.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Afriga Liit

**Afriga Liit** (inglüse keelen *African Union*) om valitsuisivaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 55 Afriga riiki. Tä om luud 9. hainakuu pääväl 2002.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq

**Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq** (inglüse keelen *European Convention on Human Rights*) om riikevaihõlinõ lepüng inemiseõiguisi ja põhivabahuisi kaitsmisõs Õuruupan. Tuu sõlmiti Õuruupa Nõvvokogo iistvidämisel 1950. a. nink tä naas' kehtimä 3. süküskuu pääväl 1953.

## Kaeq viil
* Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus

Katõgooria:Lepüngiq riike vaihõl
Katõgooria:Õigustiidüs
Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus

**Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus** (prantsusõ keelen *Cour européenne des droits de l’homme*) om kohus Õuruupa Nõvvokogo man, miä kaits inemiseõiguisi kõigin 47-n Õuruupa Nõvvokogo liikmõsriigin. Kohto tüü alossõs om Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq‎, minka kõik nuuq 47 riiki ommaq hääs kitnüq. Kohus tüütäs Strasbourgin Prantsusmaal.

## Kaeq viil
* Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq‎

Katõgooria:Kohtoq
Genfi leppeq

**Genfi leppeq** ommaq neli lepüngit ja kolm lisaprotokolli, miä pandvaq paika riikevaihõlidsõ õigusõ standardiq tuu kotsilõ, kuis sõa ohvridõga piät ümbre käümä. **Genfi leppe** all mõtõldas hariligult neländät, 1949. a. lepet, miä sõlmiti pääle Tõist ilmasõta. Leppen üteldäs, määntseq ommaq sõavangõ õigusõq, kuis piät haavatuisi ja eräinemiisi sõatsoonin ja tuu ümbre kaitsma. 1949 lepeq om kinnütet tävvelidselt vai osalidsõlt 194 riigi puult.

Katõgooria:Lepüngiq riike vaihõl
Katõgooria:Õigustiidüs
Üleilmastuminõ

**Üleilmastuminõ** vai **globalisiirümine** om muutus ütiskunnan ja maailma majandusõn, midä tekütäs riikevaihõlidsõ kaubandusõ kasuminõ ja kultuurilidsõ läbikäümise tihenemine. Tuu käügin muutusõq kultuuriq, ökosüstemiq ja väärtüseq ütenäolidsõmbas (segonõsõq) nink kaugkommunikats'uun muutus kõrrast tähtsämbäs.

Katõgooria:Maatiidüs
Majanduskuuntüü ja Arõngu Organisats'uun

**Majanduskuuntüü ja Arõngu Organisats'uun** (inglüse keelen *Organisation for Economic Co-operation and Development*, lühkolt **OECD**) om 1961. aastagal luud riikevaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 33 korgõlt arõnut tüüstüsriiki. Tä tegeles päämädselt majanduspoliitiga küsümüisiga: infovaihetusõ, andmidõ korjamisõ, statistiga avaldamisõ, majandustrende analüüsi, tulõviguprognoosõ ja muu sääntsega.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Õuruupa Julgõolõki- ja Kuuntüüorganisats'uun

**Õuruupa Julgõolõki- ja Kuuntüüorganisats'uun** (inglüse keelen *The Organization for Security and Co-operation in Europe*, lühkolt **OSCE**) om maailma kõgõ suurõmb julgõolõkilõ orienteerit valitsuisivaihõlinõ organisats'uun. Tä tegeles sõariisto kontrolli all hoitmisõ, inemiseõiguisi, aokirändüsvabahusõ ja õiglaidsi valimiisi küsümüisiga. 

OSCE-l om 56 liigõt Õuruupast, Kaukaasiast, Kesk-Aasiast ja Põh'a-Ameerikast. Tä luudi 1975 NATO ja Nõvvokogo bloki riike puult ütitselt, et konflikte ärq hoita ja kriisega toimõ tullaq.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Engelsi Friedrich

**Engelsi Friedrich** (1820–1895, **Friedrich Engels**) oll' s'aksa sotsiaaltiidläne, kirämiis, poliitigateoreetik, filosuuf. Üten Marxi Karliga loetas tedä kommunistligu teooria esäs. Katõkeske kirotiq nääq 1848. aastagal Kommunistligu Partei Manifesti. Engels toimõnd' ka Marxi Karli "Kapitali" tõist ja kolmandat köüdet pääle tuud, ku Marx ärq kuuli.

Katõgooria:S'aksamaa filosoofiq
Interpol

**Interpol** (täüsnimega **Riikevaihõlinõ Kriminaalpolitsei Organisats'uun**) om organisats'uun, miä kõrraldas politseikuuntüüd riike vaihõl. Tä luudi 1923 Riikevaihõlidsõ Kriminaalpolitseikomisjoni nime all, Interpoli nimme kand tä 1956. aastagast.

Interpolil om 188 liikmõsriiki ja timä pääkortin om Lyonin Prantsusmaal. Tä om suurusõ poolõst tõõnõ valitsuisivaihõlinõ organisats'uun pääle Ütitsit Riike.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Harku vangimaja

**Harku vangimaja** om vangimaja Harku alõvin Harjomaal. 

Kinniqpidämise algusõs Harkun või pitäq aastat 1926, ku tahaq ehitedi sunnitüüvangimaja. 1920.–30. aastil om Harkun eri aol olnuq täüskasunuisi vangimaja, kur’ategijide parandusmaja ni tüüpõlgjidõ ja joodikidõ tüülaagri.

Harku vangimaja om Tal’na küle all (u 12 km Tal’nast) 8,3 hektäri suurudsõ maa-ala pääl Harku alõvi päävänõsõngupoolitsõl külel.

Harku vangimaja om tõistmuudu ku tõsõq tuuperäst, et vangimajan saavaq kuni 4-aastadsõq latsõq ollaq uma imä man – näide jaos om olõman erälde osakund seoilmaaoliidsi ruumõga.

Hoimastihädäga vangõlõ om tett 8-kotussõlinõ sõltuvusrehabilitatsiooniosakund. Sääl viiäs läbi kimmäst opikavva, mis avitas näil uma sõltuvusõga toimõ tullaq ja taast vallalõ saiaq.

Harku vangimajan saa nii põhi- ja keskkoolitust ku oppiq umblõjas ja katlakütjäs. Pääle ummõlustüü mastas vangõlõ ka tüü iist katlamajan, köögin ja mõsumajan ni maa-ala ja ruumõ kraam’misõ iist.

## Kaeq viil
*Eesti vangimajaq ni vanglateenistüs

Katõgooria:Eesti vangimajaq
Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ

**Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ** om riikevaihõlinõ humanitaarliikminõ, minkast võtt ossa umbõs 97 mill'onat vabatahtlikku üle ilma ja mink tsihis om inemiisi elo ja tervüse kaitsminõ. 

Nimi **Verrev Rist**, midä sakõstõ pruugutas, om veitse essütäv. Tegeligult olõ-iq sääntse nimega organisats'ooni olõman. Liikmisõ ala kuulusõq mitmõq organisats'ooniq, miä juriidilidsõlt ommaq ütsütest sõltumatuq, a minkil ommaq ütidseq põhimõttõq, tsihiq, sümboliq, statuudiq ja juhtorganiq. Liikmisõ ala kuulussõq sääntseq organisats'ooniq. 

* **Riikevaihõlinõ Verevä Risti Komitee** (ICRC) om humanitaarinstituts'uun, miä om luud 1863 Genfin (Sveitsin) Dunanti Henry puult. Tollõ 25-liikmõlidsõl komiteel om õigus riikevihõlidsõ õigusõ perrä kaitsa nii riike vaihõl ku riike sisen peetävide sõto ohvridõ ello ja tervüst. Komitee om kolmõl kõrral (1917, 1944 ja 1963) saanuq Nobeli rahupreemiä. 

* **Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Seltse Liit** (IFRC) luudi 1919 ja s'oo ilma aigu koordiniir tä 186 riigi Verevä Risti vai Verevä Puulkuu Seldsi ettevõmiisi. Muuhulgan liit juht ja kõrraldas abiandmist suurõmbidõ häti (kon pall'oq inemiseq kannahtaq ommaq saanuq) kõrral. Liido sekretariaat om Genfin. 1963. aastagal sai liit (toona Verevä Risti Seltse Liiga nime all) Nobeli rahupreemiä ütenkuun Verevä Risti Komiteega. 

* **Verevä Risti vai Verevä Puulkuu Selts** om pia egan maailma riigin. Põrõhõlla om 186 riigi seldsiq ICRC puult tunnustõduq ja IFRC-n täüsliikmõq. Ega selts tüütäs umal maal riikevaihõlidsõ humanitaarõigusõ põhimõttidõ ja riikevaihõlidsõ liikmisõ statuudi perrä. Pall'odõl maiõl ommaq seldsiq tihedähe köüdet tuu maa tervüse hoitmisõ süstemiga ja andvaq hädäapi, ku vaja.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Hoimast

**Hoimast** vai **hoimarohi** vai **narkootikum** om ollus, miä mõotas kesknärvisüstemmi, muut tarvitaja miili, meeleollo ja ülevänpidämist. Mõo perrä tarvitajalõ jaetasõq hoimastiq depressandõs, stimulandõs ja hallutsinogeenes. Hoimastidõ pruukmisõst jääs kergehe sõltuvustõ, midä kutsutas **roholõias** vai **hoimatõvõs** vai **narkomaanias**. Roholõian inemist kutsutas **[[rohohaigõ]]s** vai **hoimaullis** vai **narkomaanis**.

Katõgooria:Hoimatõbi
OPEC

**Nahvtat Vällävidävide Riike Organisats'uun** (inglüse keelen *Organization of the Petroleum Exporting Countries*, lühkolt **OPEC**) luudi 1960. aastagal Bagdadin ja sinnäq kuulus 12 riiki. OPEC-i päätsiht om tuurnahvta hinna reguliirmine maailmaturul liikmidõ nahvtatoodangu piiramisõ ja ekspordikvuutõ abiga.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Ameeriga Riike Organisats'uun

**Ameeriga Riike Organisats'uun** (inglüse keelen *Organization of American States*, OAS) om riikevaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 35 Ameeriga riiki. Timä pääkortin om Washingtonin Ameeriga Ütisriigen.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur

**Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur** (inglüse keelen *International Atomic Energy Agency*, IAEA) om riikevaihõlinõ organisats'uun, mink tsiht om on edendäq säsüväe rahuotstarbõlist rakõndamist ja hoitaq ärq tuu tarvitaminõ sõapidämises. 

Agõntuuri põh'andiq 1957. aastagal 56 riiki. Timä pääkortin om Viinin nink täl om 144 liikmõriiki. Agõntuur tüütäs Ütitside Riike egiidi all.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Riikevaihõlinõ Rahafond

**Riikevaihõlinõ Rahafond** (inglüse keelen *International Monetary Fund*, lühkolt **IMF**) om organisats'uun, miä tegeles tuuga, et hoitaq riike rahho vaihtamiskursiq stabiilsõq ja tukõq majandusõ arõngut. Timä pääkortin om Washingtonin Ameeriga Ütisriigen.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Riikevaihõlinõ Kohus

**Riikevaihõlinõ Kohus** om Ütitside Riike päämäne kohtoorgan. Tä asus RahuPaleen Haagin Hollandin. 

## Kaeq viil
* Ütidseq Riigiq

Katõgooria:Kohtoq
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Riikevaihõlinõ Kriminaalkohus

**Riikevaihõlinõ Kriminaalkohus** om kohus, miä mõist õigust inemiisi üle, kedä süüdüstedäs genotsiidin, sõakuritekõn ja kuritekõn inemisesolõmisõ vasta. Tä alost' tüüd 1. hainakuu pääväl 2002.

Katõgooria:Kohtoq
Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Maailma Tervüseorganisats'uun

**Maailma Tervüseorganisats'uun** (inglüse keelen *World Health Organization*, lühkolt **WHO**) om riikevaihõlinõ organisats'uun Ütitside Riike man, mink tsiht om inemiisi tervüse hoitminõ ja võidõlus tõpi vasta. Tä luudi 7. mahlakuu pääväl 1948 ja timä pääkortin om Sveidsin Genfin.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Murru vangimaja

**Murru vangimaja** oll' koloonia tüüpi kinniline miihi vangimaja Rummu alõvin Harjomaal.

Murru vangimaja asotõdi 1. vahtsõaastakuu pääväl 1938 ku kivitüüstüs, kon oll' võimalik tüüle pandaq kuni 400 süüdümõistõtut. Nõukogudõ okupatsiooni aigo 1961–1991 ja ka pääle vahtsõst hindäperi saamist 1991–2000 oll’ prõlladsõ Murru vangimaja mano pant Rummu vangimaja umaette vangimaja. 2004. aastal sai seost Murru vangimaja avavangimaja osakund. 2007. aastal arvati Murru vangimaja manoq Ämäri vangimaja.

Vangimaja alal oll' haldushoonõq, mink edimädse kõrra pääl toimuq lühküaolidsõq trehvungiq; tõsõ kõrra pääl olliq pikäaoliidsi kokkosaamiisi tarõq, kolmanda kõrra pääl vangimaja tüütäjide tüütarõq. Kõgõ vanõmban majan (ehitedü 1949) olliq meditsiini-, majandus- ja julgõolõgiosakund nink kooliruumiq. Suurõ kompleksi moodustas hoonõq, mink edimädse kõrra pääl olliq süüklaq, küük, puut’, tõsõ kõrra pääl vangistus-, sotsiaal-, perräkaemisõ- ja majandusosakund. Pääle tuu olliq vangimaja maa-ala pääl vange eloosakunnaq.

Murrun tüüt' u 280–290 vangi, vangimajast välänpuul 20–30 vangi. Pääle keskkoolitusõ saiq vangiq oppiq tisleris, aidnigus, keevitäjäs vai umblõjas.

2008. aastagal sai valmis Murru vangimaja vahtsõnõ kutsõkoolitushoonõq, kon olliq seo ilma aolidsõq opmisõ nõudmisõq 120 vangilõ puutriklassi ni katõ raamadukogogaq.

31. joulukuu pääväl 2012 panti Harku ja Murru vangla Murru kinniqpidämisosakund kinniq. Paekivihavvan nõssi vesi nii kibõhõhe, et ekskavaator, huunõq jm jäiq kõrraga vii alaq.

## Välislink
* Tast või kaiaq, ku pall'o Murru vangimajan vange om.

Katõgooria:Eesti vangimajaq
Tal’na vangimaja

Asukotus	         Tallinn
 Asutadu	                 1919
 Vangimaja tüüp’	         kinnine kambervangimaja
 Vangiq	                 vahistadu täüskasunu meheq ja naasõq, süüdimõistetü täüskasunu meheq
 Vanglakotusside arv	 1070

**Tal’na vangimaja** alostõdi 1919. aastal, ku Patarei merekants muudõti vangimajas. Hildamp Keskvangimajas ümbre nimetedü kinnipidämiskotus es olõ 2000. aastas inämb kasutamisõs kõlbulik, 2003. aastal asuti ümbre Magasini uulitsa vangimajja (tuu oll’ asutedu aastil 1944–1949 tegotsõnu sõavangilaagri alalõ). 1990. aastil ehitedi kats vahtsõt kammõrvangimaja hoonõt/-majja ja tetti kats’ eelvangistusosakunda. 2004. aastal arvati Maardu vangimaja Tal’na vangimaja mano. Innembädsen Maardu vangimajan asus parhilla Tal’na vangimaja tervishoiuosakund, kon ravitas kohapääl. Tetäs ettevalmistuisi vahtsõ Tal’na vangimaja rajamises Maarduhe.

## Välislink
*Tast või kaiaq, ku pall'o Talliina vangimajan vange om.

Katõgooria:Eesti vangimajaq
Tarto vangimaja

**Tarto vangimaja** om asukotus Tarton.

Tarto vangimaja võtt' edimädseq vangiq vasta 16. rehekuu pääväl 2002. aastagal. Tuuga tähüstedi Eesti vanimajateenistüse üleminekit ütisvangimajjolt kammõrvangimajjolõ. Niisamatõ luudi Tarto vangimaja ehitämisega piirkundlik vangimajateenistüs.

Tarto vangimaja om ligi 94 000 kruutmiitre suurudsõ ala pääl Imäjõe oron. Vangimaja üldpind om 23 000 kruutu, tan ommaq vakutsõmishuunõq, vastavõtmisõ ruumiq, puhkõ- ja spordiruumiq, opiklassiq, tuutmispinnaq metali, puu- ja tekstiilitüüs, usotallitusõ kõrraldamisõ ja abiruumiq. Vangimajan om 479 kammõrd, üts kambri om u 10 kruudu suurunõ.

Vangimajal hoitvaq silmä pääl pildikaamõraq, tüütäjil külgetulõgi-häiresüstem ja esiqerälidseq perräkaemisõsüstemiq umbõs kilomiitrepikkudsõ välimädse aia kaitsmisõs.

2004. aastagal teiväq justiitsministeeriümi vangimajjo osakund ja politseiasotuseq ütenkuun saatmisosakunna, miä om erälde osakund Tarto vangimaja seen. Saatmisosakund kõrraldas vangõ vidämist püssävalvõ all vangimajjo ja arestimajjo vaihõl egäl puul Eestin.

2005. aastagast pääle and Tarto vangimaja arstiosakund paigapääl ka psühhiaatrilist api (sääl om vangimajjo psühhiaatriaosakund). 2007. aastagal luudi Tarto vangimajan hoimastivaba keskus.

Vangõ oppamist kõrraldas Tarto täüskasunuisi gümnaasium ja Tarto kutsõkoolituskeskus.

Tarto vangimajan saa majandustöid tetäq ka u 80 vangi, vangimajast välänpuul tüütäs ligi 20 vangi.

## Välislink
* Tast või kaiaq, ku pall'o Tarto vangimajan vangõ om.

Katõgooria:Eesti vangimajaq
Katõgooria:Tarto
Inemiseõigusõ kuulutus

**Inemiseõigusõ kuulutus** om dokoment, minka võtt' 10. joulukuu pääväl 1948 Pariisin vasta Ütitside Riike Pääassamblee. Tä om ümbre pant inämb ku 300 kiilde, tuuga om tä üts inämbtõlgut dokoment maailman. Kuulutusõ vastavõtmisõs and' toukõ õkvalt läbi saanuq Tõnõ ilmasõda ja tuu om edimäne üleilmalinõ kokkolepeq, määntseq ommaq nuuq õigusõq, miä kuulussõq kõigilõ ilma inemiisile. 

## Kaeq viil
* Inemiseõigusõq

Katõgooria:Õigustiidüs
Katõgooria:Inemiseõigusõq
Viro vangimaja

**Viro vangimaja** on asukotus Jõhvi vallan Ida-Viromaal.
 Asutadu	                 2006
 Vangimaja tüüp’	         kinnine kammõrvangimaja üten avavangimaja osakunnaga
 Vangiq	                 täüskasunu vahistadu meheq, täüskasunu ja alaiälidse süüdimõistetu meheq, täüskasunu vahistadu naasõq
 Vanglakotusside arv	 1075 (sh 75 avavangimaja kotust)

Viro vangimaja sai valmis 2008. aastal. Edimädseq vangiq tuudi Viro vangimajja 2008. aasta mahlakuu alul. Vangimaja kõgõ ümbritsevä alaga võtt hindä ala 16 ha ja taad valvas päämidselt elektroonilinõ valvõq, miä asus vanglapiirete pääl.

Viro vangimaja om edimäne vangimaja, kon turvalisusõ suurõndamisõs ühendäseq kõiki huunit umavaihõl kinnidseq ühendüstiiq. Viro vangimajan ommaq kuun vangimaja ja arestimaja. Vangele om kuni 2-kotusõlidsin kammõrdõn kokko 1000 kotust, pääle tuu 75 kotust avavanglan ja 150 kotust arestimajan. Vangimajan ommaq ka elotarõq 300 vahistadu jaos. Vangimaja man ommaq viil kuul, spordisaal, sotsiaaltüü ruumiq, kapõl ja tüükoaq.

Edimäst kõrda kogo vanglasüstemi aoluun tetti Viro vangimajja kimmästädü perräkaemisõga osakund. Vangimajan om ka 250-kotussõlinõ osakund noorilõ, sinnä paigutõdas kõik alaiälidseq süüdümõistõtuq ja vahistaduq ni kõik noorõq süüdümõistõtuq.

Vange oppasõq Jõhvi gümnaasium ja Ida-Viromaa kutsõhariduskeskus, tüüd and AS Eesti Vanglatööstus.

## Välislink
* Tast või kaiaq, ku pall'o Viro vangimajan vange om.

Katõgooria:Eesti vangimajaq
Katõgooria:Jõhvi vald
UNICEF

**UNICEF** (inglüse keelen *The United Nations Children's Fund*) om fond, minka lõi Ütitside Riike Pääassamblee 11. joulukuu pääväl 1946, et andaq Tõsõn ilmasõan kannahtaq saanuisi maiõ latsilõ hätätarvilist söögi- ja meditsiiniapi. Täämbädsel pääväl and UNICEF pikäaolist humanitaarapi arõngumaiõ latsilõ ja näide immile.

Katõgooria:Riikevaihõlidsõq organisats'ooniq
Vabahus

**Vabahus** om võimalus tetäq asjo uma tahtmisõ perrä. Näütüses vaba inemine saa vasta võttaq otsussit ja tetäq valikit nii kuis esiq taht, vaba riik piä-iq tõsõ riigi valitsusõ sõnna kullõma.

Katõgooria:Filosoofia
Or'apidämine

**Or'apidämine** om tuu, ku inemine pidä tõisi inemiisi hindä umandis. Orjõ hoiõtas kinniq, ostõtas, müvväs vai kingitäs vasta näide tahtmist, näid sunnitas hindä hääs tüüle tuu iist tasso andmaldaq. 

Katõgooria:Aolugu
Rassism

**Rassism** om mõttõviis vai teooria, mink perrä inemiseq jagonõsõq selgide piirega rassõs ja mõnda rassi peetäs parõmbas ku tõist. Rassismis kutsutas ka sääntse mõttõviisi perrä tegeligu poliitiga tegemist. 

Lajembalt võidas rassismi all mõtõldaq halvustavat suhtumist tõõsõst rassist, rahvusõst vai kultuurist inemiisihe.

Katõgooria:Ütiskund
Seksism

**Seksism** om mõttõviis, mink perrä üts sugu om kehvemb vai ullimb ku tõõnõ. Termin *seksism* om tarvitusõlõ võet 20. aastagasaa keskpaigan.

Katõgooria:Ütiskund
Kergejovvustik

**Kergejovvustik** om üts park spordiallo, minka hulka kuulussõq juuskmisõq, käümine, hüppämiseq, hiitmiseq, viskamisõq ja kuulitoukaminõ. Om teedäq, et sääntsin as'on võistõldiq joba antiikolümpiamängel 776. a. i.m.a. S'ooilmaaigsil suurvõistluisil võistõldas inämb ku 40-l kergejovvustigualal.

Katõgooria:Sport
Lavvamäng

**Lavvamäng** om mäng, midä mängitäs kimmide riiglide perrä kuigimuudu kujondõt mängolavva pääl mängonuppega, midä saa liigutaq, lavva päält ärq võtta vai sinnäq mano pandaq. Hariligult om lavvamängol tsiht, näütüses vastamängjä kõik nupiq ärq võtta vai uma nupiga edimädsenä mängolavva kimmähe paika (kodo) joudaq. Näütüses tamka ja malõ ommaq lavvamängoq.

Katõgooria:Lavvamängoq
Tamka

**Tamka** om lavvamäng, midä mängväq kats mängjät kruudulidsõ mängolavva pääl ütesugutsidõ nuppega, midä liigutõdas liuhka ja vastanmängjä nupist üle hüpäten võetas tuu lavva päält maaha. Kaotas tuu, kink nupiq otsa saavaq. Tamkat mängitäs hariligult 8×8 vai 10×10 kruuduga lavva pääl. 

Katõgooria:Lavvamängoq
Vürhvli

**Vürhvli** om väikene hulktahokakujolinõ (hariligult kuubikujolinõ) as'akõnõ, mink tahkõ pääl ommaq täpiq (ega taho pääl esiq arv täppe) ja midä pruugitas johusliidsi arvõ saamisõs. Tuu jaos hiidetäs vürhvli peost lavva pääle ja kaias mito täppi (silmä) om pääle poolõ jäänüq taho pääl. 

Vürhvlit pruugitas mitmidõ lavvamänge man.

Katõgooria:Mängmise riistaq
Go

**Go** om lavvamäng katõlõ inemisele, miä om tunnõt tuu poolõst, et om strateegilidselt küländ keerolinõ, kuigi timä riigliq ommaq lihtsäq. 

Go om perit Hiinast ja tä om vähämbält 4000 aastakka vana. 

Katõgooria:Lavvamängoq
Malõ

**Malõ** om lavvamäng katõlõ mängjäle. Tedä mängitäs malõlavva pääl: tuu om 64 kruuduga (32 valgõt ja 32 musta), miä ommaq 8 rian ja 8 veerun nii, et kõrvuisi olõvaq kruuduq ommaq esiq värmi. Mängo alostusõn om kummalgi mängjäl 16 mängopulka: üts kuning, üts lipp, kats kahurit, kats ratsut, kats ota ja katõssa pupsi. Mängo tsihis om andaq vastatsõ kuningalõ matt, tuu tähendäs, andaq tollõ niimuudu tuld, et vastanõ saa-iq uma käügiga kuigimuudu kuningat tulõ alt vällä viiäq vai kaitsa. 

Katõgooria:Lavvamängoq
Mängokaart

**Mängokaart** vai **leht** om ristkülikukujolinõ tugõvast paprõst vai plastikust lehekene kaardimänge mängmises. Mängokaardiq tetässeq sääntse suurusõga, et näid olnuq hää peon hoita. 

Pääle kaardimänge tarvitõdas mängokaartõ viil kaarditrikke tegemises, tulõvigu ettekuulutamisõs, kaardimajjo ehitämises, kollekts'oniirmises jne.

Katõgooria:Mängmise riistaq
Õnnõmängoq

**Õnnõmängoq** ommaq mängoq, kon mängjä saa pandaq rahha vai varra määntsegi sündmüse pääle, miä või toimudaq vai toimumada jäiäq, nink mängjä tsihis om võido kõrral rahha vai varra mano saiaq. Õnnõmänge ala kuulussõq näütüses kaartõ mängmine raha pääle, mängoautomaatõga mängmine, loteriiq, kihla vidämine spordivõistluisil jms.

Katõgooria:Mängoq
Vehklemine

**Vehklemine** om spordiala, kon kats vastast püüdväq ütstõist sportmõõgaga tsusata vai lüvväq. 

Katõgooria:Spordialaq
Tuhanda ja üte üü jutuq

**Tuhanda ja üte üü jutuq** om kogo Lähkü-Hummogumaa ja Lõunõ-Aasia juttõ ja jutussit, miä kor'ativaq kokko Islami kuldaol. 

Naaq jutuq kor'ssiq kokko mitmõ aastagasaa kestel mitmõq kiräniguq, ümbrepandjaq ja opõtlasõq Lähkül-Hummogumaal ja Põh'a-Afrikan. Juttõ juurõq ommaq muistitsõn ja keskaigsõn araabia, pärsiä, india ja mesopotaamia vanavaran ja kirändüsen. Pall'oq luuq olliq edimält rahvajutuq kalifaatõ aost, samal aol ku tõõsõq, esiqeränis raamjutt, ommaq tõõnäolidsõlt võeduq edimädse aastagatuhanda m.a.p. pärsiä kirändüsteossõst Hazār Afsān (v. k. "Tuhat üüd"). Kuigi kõgõ vanõmb araabiakeeline käsikiri om perit 14. aastagasaast, arvatas, et juttõ kogo luudi umbõs 9. aastagasaal. 

Kõigilõ välläandilõ ütine om raamjutt valitsõjast Shahryarist (pärsiäkeelitsest sõnast شهريار, miä tähendäs "kuningat") ja timä naasõst Scheherazade (pärsiäkeelitsest sõnast شهرزاده, miä või tähendäq "korgõst suust"). 

Mõnõq tunnõtumbaq jutuq, niguq näütüses "Aladdini immelamp", "Ali Baba ja nelikümmend rüüvlit" ja "Meresõitja Sinbadi säidse reisi" ommaq külh Lähkü-Hummogumaa rahvajutuq, a olõ-s araabiakeelitside Tuhanda ja üte üü juttõ hulgan. Nuuq ommaq Tuhanda ja üte üü juttõ hulka arvanuq edimädseq Õuruupa ümbrepandjaq. 

Katõgooria:Araabia kirändüs
Katõgooria:Pärsiä kirändüs
Jumalik komöödia

"**Jumalik komöödia**" (itaalia keelen "*La Divina Commedia*") om Alighieri Dante kirotõt eepiline poeem. Tä kirot' tuu 1308. ja 1321. aastaga vaihõl. "Jumalikku komöödiat" peetäs itaalia kirändüse kõgõ tähtsämbäs poeemis ja maailmakirändüse suurteossõs. Tuu, et poeem oll' kirotõt toskaana keelepruugin, avit' tuul keelpruugil saiaq itaalia kiräkeeles. 

Poeemin allegoorilidsõlt kujotõt havvatagonõ elo om keskaigsõ katoliilidsõ ilmanägemise kulminats'uun. Täl om kolm ossa: "Põrgu" (*Inferno*), "Purgatoorium" (*Purgatorio*) ja "Paradiis" (*Paradiso*).

Edimält oll' teossõ päälkiri õnnõ "*Commedia*", Boccaccio Giovanni pand' ildampa tollõ mano *Divina*. Trükün ilmu tuu edimäst kõrda 1472. Edimäne trükk, kon sõna "jumalik" oll' päälkirän, ilmu 1555 Veneetsian. 

Katõgooria:Itaalia kirändüs
Don Quijote

"**Don Quijote**" (hispaaniakeelidse originaalpäälkiräga "*El ingenioso hidalgo don Quijote de la Mancha*") om hispaania kiränigu Cervantese Migueli romaan. 

Tuu ilmu katõn köüten kümneaastadsõ vaihõga (1605 ja 1615) Hispaania kuldaol. "Don Quixote" om hispaania kirändüse kõgõ mõokamb teos ja maailmakirändüse suurteos. Tedä peetäs edimädses muudsas õdagumaisõs romaanis.

Katõgooria:Hispaania kirändüs
Ilias

"**Ilias**" on vanakreeka eepos, mink autoris peetäs sõkõt Joonia laulikut Homerost. "Iliasõn" om umbõs 15 700 rita ja arvada, et tä panti kirja joba 8. aastagasaal i.m.a.

"Iliasõ" tegevüs toimus Trooja sõa 10. aastagal. Eepos jutustas ahhailaisi ja troojalaisi vaihõl peet tapõluisist, Achilleusõ vihast timä or'atari Briseise ärqvõtmisõ ja sõbra Patroklosõ surma peräst nink Hektori hukkasaamisõst. 

"Ilias" kõnõlõ-iq sõa põh'ussist, alostusõst ei ka tuust, miä juhtu peräst sõta. Tuust, miä juhtu peräst sõta om juttu tõõsõn vanakreeka eeposõn "Odüsseian".

Katõgooria:Vanakreeka kirändüs
Odüsseia

"**Odüsseia**" om vanakreeka eepos, mink autoris peetäs Homerost ja kon om juttu Odysseusõ rännäkist pääle Trooja sõta. "Odüsseiat" või pitäq järes "Iliasõlõ", tõõsõlõ Homerosõ eeposõlõ. "Odüsseia" jagonõs 24 laulus ja sisaldas 12 110 värssi.

Katõgooria:Vanakreeka kirändüs
Iho

Elolisõ **iho** vai **kihä** sais kuun timä kõigist nättävist ja käegakumbitavist jakõst. Sõnna "iho" pruugitas sakõstõ ku om juttu vällänägemisest, tervüsest vai surmast. Füsioloogia om sääne tiidüsharo, miä uur, kuis iho tüütäs. 

Inemise iho suurõmbaq jaoq ommaq pää, kereq, käeq ja jalaq.

Katõgooria:Füsioloogia
Katõgooria:Eetiga
Füüsigalinõ kihä

**Füüsigalinõ kihä** vai **materiaalnõ kihä** om piiritlet mateeriä hulk, minkal ommaq geomeetrilidseq mõõdid ja mass. 

Klassigalidsõ füüsiga perrä om füüsigalidsõl kihäl mass (mitte õnnõ energiä), kolm geomeetrilist mõõti, liikmistii ja orientats'uun ruumin nink tä om olõman vähämbält veitse aigu.

Katõgooria:Füüsiga
Esteetiga

**Esteetiga** om filosoofia haro, miä tegeles ilo mõistõ, kunsti ja maitsõga nink ilo luumisõ ja hindamisõga. Inemist, kiä illo ja piinüst väega tähtsäs pidä, kutsutas **esteedis**.

Katõgooria:Filosoofia
Epistemoloogia

**Epistemoloogia** vai **tiidmisteooria** om filosoofia valdkund, miä uur tiidmise luumu, peritollo ja piire. Epistemoloogia ots vastust küsümiisile: 
* Miä om tiidmine?
* Kuis tiidmiisi saias?
* Midä inemiseq tiidväq?
* Kuis miiq tuud tiiä, midä miiq tiiä?

Katõgooria:Filosoofia
Feminism

**Feminism** om sotsiaalnõ, poliitilinõ, kultuurilinõ vai majanduslinõ liikminõ, mink tsihis om, et naisil olõssiq miihiga samaq õigusõq ja võimalusõq. Feminismi ala kuulusõq ka poliitilidsõq, kultuurilidsõq ja sotsioloogilidsõq teooriaq ja mõttõviisiq, mink perrä naisil piät miihiga samaq õigusõq olõma. Feminismi perrä rehkendädäs ütiskunnan rohkõmb miihi arvamiisigaq ja naisilõ tetäs noin ütiskunnin ülekohut. Feministiq pruuv'vaq muutaq sisseharinuid muudõ ja luvvaq naisilõ rohkõmb kotussit haridusõn ja tüün. 

Nigu muilgiq liikmiisil, ommaq ka feminismi seen mitmõq mõttõviisiq, mink rasõhus või aoluu ja/või kotussõ perrä tõisist tõistõ ollaq (näütüses om kunagi olnuq tähtsä, et naisi kah hääletamä lastus, põrõld võidõldas ütesugumadsõ palga iist). Aoluu perrä om kõnõld feminismi edimädsest, tõsõst ja kolmandast lainõst; mõttõviise perrä või feminismi jakaq näütüses liberaalsõs, marksistligus vai radikaalsõs feminismis.

Katõgooria:Feminism
Jumalus

**Jumalus** om ülene mõistõq jumalidõ, jumalannadõ nink jumaligus peetüide nättüisi ja olõndidõ kotsilõ. Jumalust peetäs üleloomuligus ja pühäs nink timmä uskjaq pidäväq täst suurt luku.

Katõgooria:Usk
Jummal

**Jummal** om monoteistligun uson ainugõnõ jumalus ja polüteistligun uson üts tähtsämbist jumaluisist. 

## Kaeq viil
* Jumalanna

Katõgooria:Usk
Jumalanna

**Jumalanna** om naissuust jumalus. Näütüses Aphrodite oll' vanakreeka armastusõ, ilo ja himo jumalanna.

Katõgooria:Usk
Aphrodite

**Aphrodite** (kreeka keelen Ἀφροδίτη) oll' vanakreeka armastusõ, ilo ja himo jumalanna. 

Kreeka luulõtaja Hesiodosõ perrä ollõv tä sündünüq, ku titaan Kronos lõigas' tsirbiga ärq uma esä Kronosõ titi ja visas' tuu merde, kon tuu jäänüq valgõ vatu sisse oiduma. Vatust kasvi Aphrodite, kiä uhuti lõpos kaldõ pääle Paphosõ lähkün Küprüse saarõ pääl.

Katõgooria:Vanakreeka jumalannaq
Teism

**Teism** lajemban mõttõn om uskminõ, et om olõman vähämbält üts jumalus. 

Kitsamban mõttõn om **teism** uskminõ, et om olõman jummal, kiä om maailma loonuq ja juht kõkkõ, miä sääl sünnüs. 

## Kaeq viil
* Monoteism
* Polüteism
* Ateism

Katõgooria:Usk
Polüteism

**Polüteism** om uskminõ, et om olõman mito jumalat vai jumalannat.

## Kaeq viil
* Monoteism

Katõgooria:Usk
Agnostitsism

**Agnostitsism** om saisukotus, et mõndsi uso vai metafüüsikaga köüdet väüdüsside (nt. tuu, kas mõni jumalus olõman om) kotsilõ olõ-iq teedäq vai olõki-q põhimõttõlidsõlt võimalik teedäq saiaq, kas nääq õigõq ommaq.

Katõgooria:Filosoofia
Metafüüsiga

**Metafüüsiga** om filosoofia osa, miä püüd selgitäq kogo olõmisõ ja maailma põhialossit ning alguperrä ja reaalsõ kogõmusõ piire ületävit probleeme. Kosmoloogia ja ontoloogia ommaq tradits'oonilidsõq metafüüsiga haroq.

Katõgooria:Filosoofia
Fundamentalism

**Fundamentalism** om ilmakaeminõ, mink perrä tulõ määäntsitki põhimõttit (sakõstõ ommaq nuuq köüdet usoga) sõnasõnalt ja kõrvalõkaldumada täütä. Fundamentalism või tekküdä ku vastareakts'uun tollõ, ku määntsegi doktriini puuldajaq lääväq kompromissilõ kaasaigsõ ütiskundlidsõ ja poliitilidsõ eloga.

Katõgooria:Usk
Piibli

**Piibli** om ristiuso pühäkiri. Piibli sais kuun 66 raamatust, miä jagonõsõq Vana Testamendi (39 raamatut) ja Vahtsõ Testamendi (27 raamatut) vaihõl.

Lõunõeesti (tarto) kiräkeelen ilmu Vahtsõnõ Testament edimäst kõrda 1686. aastagal ja viimäst kõrda 1905. aastagal. Tervet piiblit ütengi lõunõeesti keelen viil ilmunuq ei olõq.

Katõgooria:Pühäkiräq
Katõgooria:Ristiusk
Kerik (hoonõq)

**Kerik** om ristiuso pühäkoda – hoonõq, kon peetäs jumalateenistüisi.

## Mõistatuisi kerigu kotsilõ
* *Valgõ vari, kirriv kari, tark kar'akaitsja?* (Kerikuopõtaja, rahvas. Põlva kihlkund, 1939.)
* *Valgõ väli, kirriv kari, must kar'akaitsja?* (Kerik, kogodus, opõtaja. Rõugõ kihlkund, 1896.)
* *Valgõ vari, kirriv kari, must krantskaalaga kar'amiis?* (Kerik, kogodus, opõtaja. Põlva kihlkund, 1894.)
* *Valgõ varik, kirriv kari, kar'ats pütin, kaas pääl?* (Kerik jutlusõ aigu. Harglõ kihlkund, 1913.)
* *Kirriv kari, verrev hari, kats tarka kar'ust man?* (Rahvas, kerik, opõtaja, köstre. Urvastõ kihlkund, 1888.)
* *Valgõ hobõnõ vainul, kõtt konnõ täüs?* (Kerik. Räpinä kihlkund, 1875.)

## Lätteq


Katõgooria:Pühäkuaq
Jeesus

**Jesus Naatsaretist** vai **Jeesus Krõstus** (u. 4 i.m.a. – u. 30 m.a.p.) om ristiuso keskne kujo. Ristiuson peetäs tedä Vanan Testamendin ettekuulutõdus messiasõs nink jumala pujas. Islami perrä om Jeesus prohvõt ja kah messias.

Katõgooria:Ristiusk
Katõgooria:Muhamediusk
Katõgooria:Juudi
Baha'i usk

**Baha'i** usk om monoteistline usk, minka lõi Baha'u'llah (1817–1892) 19. aastagasaal Iraanin. Baha'u'llaht pidäväq bahá'íq kõgõ perämädses jumala ilmutajidõ rian, miä nakkas pääle joba muistitsõst aost ja kohe kuulussõq Aabraham, Moosõs, Buddha, Zarathustra, Jeesus ja Muhamed.

Katõgooria:Usk
Konfutsianism

**Konfutsianism** om hiina eetilinõ ja filosoofilinõ süstem, miä tekkü hiina filosoofi Konfutsiusõ (孔夫子 (Kǒng Fūzǐ), 551–478 i.m.a.) opõtuisist. Konfutsianismil om väega pall'o mõotanuq Hummogu-Aasia (Hiina, Korea, Taivan, Vietnam, Singapur) kultuuri ja aoluku. 

Konfutsianism pidä tähtsäs inemise kõlblusõ arõndamist, nii et riiki saanuq valitsaq innembä moraali abiga kui säädüisi sunniga.

Katõgooria:Filosoofia
Katõgooria:Usk
Hinduism

**Hinduism** om Indian levinü usk. Hinduismi või pitäq ka uskõ kogos, tuuperäst et tä sisaldas esisugutsit arvosaamiisi jumalast ja lunastusõst. Hinduism om tihedähe köüdet India kultuuri, aoluu ja elolaadiga. Hinduism om üts kõgõ vanõmb maailma usk. 

Hinduistõ om üle ilma üts miljard.

## Kaeq viil
* Trimurti
* Brahma
* Višnu
* Šiva
* Krišna
* Vedaq

Katõgooria:Hinduism
Trimurti

**Trimurti** (sanskriti keelen त्रिमूर्ति trimūrti, 'kolm kujjo') om hinduismi mõistõq. Hinduismi perrä kihästäseq kõgõvägevämbä jumala kolmõ kosmilist funkts'uuni (luumist, alalõhoitmist ja häötämist) luuja Brahmā, alalõhoitja Višnu ja häötäjä Šiva.

Katõgooria:Hinduism
Brahma

**Brahma** (sanskriti keelen ब्रह्मा; IAST:Brahmā) om hinduismi luumisõjummal. Ütenkuun Višnu ja Šivaga moodustasõq nääq jumalidõ kolmiku Trimurti.

Katõgooria:Hinduism
Višnu

**Višnu** om üts brahmanismi ja hinduismi pääjumalist. Ütenkuun Brahma ja Šivaga moodustas tä jumalidõ kolmigu trimurti. Višnuismin om Višnu pääjummal. 

Višnu tüüs om maailma alalõhoitminõ ja kaitsminõ, tuu jaos kihästüs tä avataarana aigaolt maa pääl. Vedadõ aigsõn uson oll' tä pääväjummal.

Višnu om hääsuuvlik jummal, kink naasõs om õnnõ ja edo jumalanna Šrī vai Lakšmī.

Katõgooria:Hinduism
Šiva

**Šiva** (sanskriti keelen शिव, Śiva) om hinduismi jummal, kiä üten Brahma ja Višnuga moodustas jumalidõ kolmigu Trimurti. Šivaismin om tä pääjummal.

Katõgooria:Hinduism