open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Päältkäänüs

**Päältkäänüs** vai **mantütlejä** vai **ablatiiv** om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minemist minkagi päält: *toolilt*, *sainalt*, *talolt*.

## Päältkäänüs võro keelen
Päälkäänüsse lõpp om võro keelen -*lt*, miä pandas mano umakäänüssele: *kuldsõlt*, *saapalt*, *keelelt*.

Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna *päält*, *käest* vai *mant*: *lavva päält*, *imä käest*, *kao mant*.

## Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Katõgooria:Käänüsseq
Saajakäänüs

**Saajakäänüs** vai **saanusütlejä** vai **translatiiv** om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkaski saamist ja vastas küsümüsele *kinkas? minkas?*: *mehes*, *tüülises*, *inemises*.

## Saajakäänüs võro keelen
Saajakäänüsse lõpp om võro keelen -*s(s),* miä pandas mano umakäänüssele: *kuldsõs*, *saapas*, *keeles*.

Hariligult kirotadas võro kiräkeelen saajakäänüsse lõpp üte *s*-ga, a selle, et ta välläütlemisel puul'pikk om, kirotadas mõnikõrd ka katõ *s*-ga: *kuldsõss*, *saapass*, *keeless*.

Sakõstõ pruugitas päälekäänüsse asõmal hoobis peräsõnna *jaos*: *süümise jaos*.

Räpinä kandi võro keelen ja seto keelen om saajakäänüsse lõpp -*st*: *suurõst*, *mehest*, *oppajast*.

## Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Katõgooria:Käänüsseq
Piirikäänüs

**Piirikäänüs** vai **piiriütlejä** vai **terminatiiv** om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkaniq joudmist, minemist ja vastas küsümüsele *kinkaniq? minkaniq?*: *meheniq*, *kodoniq*, *inemiseniq*.

## Piirikäänüs võro keelen
Saajakäänüsse lõpp om võro keelen -*niq*, miä pandas mano umakäänüssele: *kuldsõniq*, *saapaniq*, *keeleniq*.

Kurgupeethellü *q* üteldäs piirikäänüsse lõpun vällä rohkõmb Setomaal ja hummoguvõro keelen, õdaguvõro keelen om taad veidemb, sääl üteldäs *kuldsõni*, *saapani*, *keeleni*.

Vanõmban keelepruugin tulõ piirikäänüs mano ka pääsõna tävvendile: *poolõ*'niq** seere**niq***, ''täämbätse'''niq''' päävä'''niq***. 

Seo ilma aigu tetäs piirikäänüs rohkõmb eesti keele muudu, tävvendile ei pandaq inämb piirikäänüsse lõppu: *poolõ seereniq*, *täämbätse pääväniq*.

## Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Katõgooria:Käänüsseq
Ütenkäänüs

**Ütenkäänüs** vai **ütenütlejä** vai **komitatiiv** om käänüs, mink päämäne mõtõq om näüdädäq minkagiq kuun olõmist  ja vastas küsümüsele *kinkaq? minkaq?*: *mehegaq*, *kodogaq*, *inemisegaq*.

## Ütenkäänüs võro keelen
Ütenkäänüsse lõpp om võro keelen -*gaq*, miä pandas mano umakäänüssele: *kuldsõgaq*, *saapagaq*, *keelegaq*.

Kurgupeethellü *q* üteldäs ütenkäänüsse lõpun vällä rohkõmb Setomaal ja hummoguvõro keelen, õdaguvõro keelen om taad veidemb, sääl üteldäs rohkõmb *kuldsõga*, *saapaga,* *keelega.*

Ütenkäänüsse lõpp ei olõnõq tuust, kas sõna tüvi om ede- vai tagapoolnõ (kas täppega täheq vai eiq). Om õnnõ tagapuulnõ lõpp -*gaq*. Õnnõ õdaguvõro kõgõ õdakpuulsõman variandin või ollaq ütenkäänüsse lõpp mulgi keele muudu *-ge*: *meelege, keelege.*

## Lätteq
Iva, Sulev 2007. Võro kirjakeele sõnamuutmissüsteem. Dissertationes Philologiae Estonicae Universitatis Tartuensis, 20. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Katõgooria:Käänüsseq
Tapa

**Tapa** om vallasisene liin Õdagu-Viro maakunnan, Tapa valla keskus. Tapa liina om Talliinast 77&nbsp;km, Narvast 133&nbsp;km ja Tartost 112&nbsp;km.

Tapa liinan om Eesti kaitsõväe Tapa sõaväeliinak.

Tapa raudtiijaam om tähtsä raudtiisõlm.

Tapa kuulut' 2011. aastagal hindä Eesti vorstipääliinas ni kõrraldas tuu mergis vorstifestivaali.

Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Tapa vald
Riigikohus

**Riigikohus** om Eesti Vabariigi kohtusüstemi kolmas astõq ja kolmas jakk, kõgõ korgõmb kohus. Riigikohus täüdä kassatsioonikohtu ülesandit, mink manu kuulusõq ka põhisäädüsligu perräkaemisõ kohtu tallitusõq. Viil om Riigikohtul ütenmärkmisõigus kohtunikõ ammõtihe nimetsemisel ni vallalõ tegemisel.

Katõgooria:Eesti kohtuq
Võro Maakohus

**Võro Maakohus** oll’ Eesti Vabariigi edimädse astmõ kohus aadrõssi pääl Võro, Vabahusõ huulits 13.

1. vahtsõaastakuu pääväl 2006 liideti Võro Maakohus Tarto Maakohtuga. Kohtu tüü jakku samal aadrõssil Võro kohtumajan.

## Lätteq

Katõgooria:Eesti kohtuq
Võrtsjärv

**Võrtsjärv** (ka Virtsjärv, s'aksa keeli Wirzsee) om Eesti ja Baltimaiõ suurusõ poolõst tõnõ järv.  

Võrtsjärv jääs Viländimaa, Tartomaa ja Valgamaa vaihõlõ. Võrtsjärve ümbre ommaq kuuś kihelkunda: Viländi, Kolga-Jaani, Rannu, Rõngu, Helme, Tarvastu.

Henrigu Liivimaa aigraamatun om Võrtsjärve kutsut *Worcegerwe*, *Worcegerrewe* vai *Wordegerwe*.

Võrtsjärvest püvvetäs pall'o kalla, aastagan ligilähkühe 250 tonni. Kõgõ tunnõtumb noist om angõrus. Järven om kokko 35 kalaliiki, a mõnõq teedüsselätteq nimmasõq 27 liiki. Järve juuskvaq 18 jõkõ ja uia.   

Järven om Tondisaar, kon suvõl peetäs pall'o pitõ.

Võrtsjärve hummoguperve man, Vehendi külän om Võrtsjärve Limnoloogiajaam. 

Võrtsjärve ümbre om kolm suurõmbat sadamat: Oiu, Valma ja Jõelähtme.

Vanast om lännüq läbi Võrtsjärve Pärno—Viländi—Tarto—Peipsi viitii.

Parhilladsõl aol om Võrtsjärve ümbre kolm suurt valda: Viländi, Elvä ja Tõrva vald, kon kokko eläs 21 000 inemist.

## Lätteq


Katõgooria:Eesti järveq
Kodorott

**Kodorott** (*Rattus rattus*) vai **mustrott** om hiirläisi sugukunna roti perrekunna jürräi. 

## Elopaik
Kodorott eläs luudusligult Indian. Säält jõudsõ kodorott laivoga Euruupahe ja edesi Eestimaalõ 13. aastagasaal. Rändrott om kodoroti muialt vällä ajanuq, õnnõ Hummogu-, Lõunõ- ja Lõunõhummogu-Eestihte om tedä viil alalõ jäänüq.

## Vällänägemine

Kodorott om umbõs 15-25 cm pikk ja kaald 190-250 grammi. Tä om häste tummõ karvaga, hand om kihäst pikemb, kõrvaq ja silmäq ommaq suurõq, nõna terräv, hand roosa. Kodorott om üüsidse eloviiega elläi.

## Lätteq


Katõgooria:Imetäjäq
Rotikuning

**Rotikuningas** kutsutas rottõ pundard, kon rottõ hannaq ommaq ütstõsõ külge kinniq jäänüq, deformiirünüq ja rotiq päse-ei säält inämb vallalõ. 

## Tegünemine
Säänest asja juhtus külmembäl aol kodorottõga, kedä lövvüs viil õnnõ Lõuna- ja Lõunahummogu-Eestin, ku rotiq tulõvaq ütstõsõ mano kokko ja ku näide hannaq saavaq sõs kokko söögi, vere vm kliipvä ainõga vai viiga. Üten rotikuningan või kokko ollaq 3–32 rotti. Eestist om lövvet neli teedäqolõvat rotikuningat, maailmast 60. Üttegi rändrotõst moodustunut rotikuningat olõ-õi lövvet.

## Rotikuningit Eestin
Viimäne rotikuning lövveti Kanepi valla Palotaja külä Sõõriklaanõ talo kanalast 19. rehekuu pääväl 2021. Puntran oll' kokko 13 nuurt kodorotti. Näide hannapuntra külge oll' kliipünüq põhku, mulda, sitta ja paar tsirgusulgõ. Rotikuninga man oll' osa rottõ viil elon ja näid sai filmiq. Rotikuning viidi Eesti Luudusmuusõummi Tarton.

16. jaanuaril 2005 löüti rotikuning Mõnistõ valla Saru külä Alaveski eläjäpargi faasanimaja põrmandu alt. Puntran oll' 16 täüskasunut nii imäst ku ka esäst kodorotti. Luudusmuusõummi jõudsõ näist 13 rotti. Parhilla om Saru rotikuning ka kaemisõs vällä pant.

## Uskmisõq
Vanast pelläti rotikuninga nägemist väega: usuti, et tuu om märk kadsu vai mõnõ muu rassõ tõvõ tulõmisõst.

## Lätteq


Katõgooria:Imetäjäq
Katõgooria:Rahvaluulõq
Rändrott

**Rändrott** (*Rattus norvegicus*) vai võhr (võro keeli ka võhl) om hiirläisi sugukonna roti perrekunna jürräi. Rändrotti kutsutas ka hahk, pruun, harilik vai aidarott. 

## Vällänägemine
Rändrotil om hand lühemb ku kihä. Tä karv om hellemb ja kõrvaq lühembäq ku kodorotil. Tä om suurõmb ku kodorott. Tä om 18-25 cm pikk. Esädse roti kaal om umbõs 550 g, imätsel 350 g.

## Elokotus
Rändrott jõudsõ Euruupahe 16. aastagasaal ja Eestimaalõ 18. aastagasaal. Sääl, kohe tä jõudsõ, ai tä kodoroti vällä. Tedä lövvüs üle Eesti. Lõuna- ja Ida-Eestin eläs tä kodorotiga kõrvuisi, muial ütsindä.

## Lätteq


Katõgooria:Imetäjäq
Rott

**Rott** (*Rattus*) om hiirläisi sugukonna jüräjide perekund.
## Süümine
Tä süü hulga ja piäaigu kõkkõ, kõgõ sakõmbahe villä ja söögijääke.

## Eloviis
Rott eläs karjan. Tä saa toimõ egäsugutsin olodõn. Tä om hää ujoja. Rott liigus uma maa-ala päält harva vällä, selle et tä tiid, et lähkült om keremb saaki püüdäq. Tälle ei miildüq kõva mürä.

## Siginemine
Imäne rott paaritas mitmõ esätsega. Egän pesäkunnan om 6-12 poiga. Joba kolmä nädäli peräst võivaq nuuq pujaq ummakõrda perrätulõjit saiaq. Aasta joosul poignõs imäne rott mitmit kõrdu ja või saiaq esiki 800 poiga.

## Levimine
Inämbüs liike eläseq Lõunõhummogu-Aasian ja Afrikan. Rotiq ommaq kõgõsüüjäq ja sääl, kon näid om hulga, häötäseq nä inemise söögivarru.

## Muu põnnõv
Eestin eläs kats rotiliiki: kodorott ja rändrott. 2021. aastagal valiti rott Eestin aasta eläjäs.

## Lätteq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2020. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes edimäne aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.

Raamadu sääd' kokko Pandi Annika, kunstnigutüü tekk' Mõttusõ Kadi. Tähetiidüsliguq andmõq rehkend' Kasagu Enn. Kiilt kaiq Fasteri Mariko, Rahmani Jan, Pandi Annika ja Palmi Silvi.

Ku varramb om kallendri olnuq edeotsan ja jutukõsõq päält kallendrit, sis Pandi Annika pand' kallendri raamadu taadõ ja nuuri kirotõt jutuq edeotsa.

## Sisokõrd

## Teedüs[toimõndaq | toimõndaq lätteteksti]

Katõgooria:2019 raamaduq
Aastaga elläi

**Aastaga elläi** (eesti keeleh *aasta loom*) om eläjäliigi avvonimi. Aastaga eläjä valimist Eestih kõrraldas MTÜ Aasta Loom üteh Eesti Terioloogia Seldsi, Eesti Luuduskaitsõ Seldsi, Eesti Jahimiihi Seldsi, Talliina Eläjätahra, Erämõtsakeskusõ ja Eesti Luudusmuusõumiga.

## Eesti aastaga eläjäq

*2013 – susi
*2014 – viigri
*2015 – pahr
*2016 – kähr
*2017 – mõtskits'
*2018 – ilves
*2019 – majjai
*2020 – nahkhiir
*2021 – rott, sh kodorott ja rändrott

## Viiteq

Katõgooria:Eläjäq
Talliina Eläjätahr

**Talliina eläjätahr** om eläjätahr Talliinah Veskimõtsah. 

Eläjätahr om 89 hektääri suur, minkäst 26 hektääri jääs puurõ ja tahru ala. Üttekokko om Taliina eläjätahrah päält 10 000 eläjä inäp ku 500 liigist. 

Päält Talliina eläjätahra Eestih üttegi tõist eläjätahra olõ-õiq. 

## Eläjäq

Talliina eläjätahrah eläseq parhilla näütüsest õnnõkurg vai Jaapani kurg (Grus japonensis), Hiina alligaatri, Amuuri tiigri, must nõnasarvik, lumõleopart, miilu ni gaur, kiä kõik ommaq harvaq eläjäliigiq. 

Eläjätahr avitas luudustõ tagasi viiä Õuruupa naaritsid, kiä ommaq Eestih viidü mõtsikult elämä Hiiomaal ja Saarõmaal. 

## Aolugu

Talliina eläjätahra edimäne elläi oll' ilves Illu, kiä tull' Eestihe päält tuud, ku tä anti avvuhinnast Eesti Laskurliidu võistkunnalõ 1937. aastagal, ku näq tulliq Helsingih püssälaskmisõ ilmameistrest ja võidiq Argentina kaariga. Taasama ilves om Talliina eläjätahra märgi pääl. 

Katõgooria:Talliin
Eesti rahvakultuur

**Eesti rahvakultuur** (ka: *eesti talurahvakultuur*) om eestläisi luud kombõperine kultuur.

**Eesti mütoloogia**

* Kalõva
* Kungla
* Põh'ala

**[[Eesti rahvakallendri]]k**

* Maavalla rahvakallendri
* Mihklipäiv
* Sirvilavvaq

**Eesti rahvakunst**

* Ruuniq
* Vüükiri

**Eesti taloarhitektuur**

* Rehetarõ
* Parrõq
* Sann

**Eesti rahvaluulõq**

* Eesti rahvalaul
* Regivärss
* Ahualone

**Eesti rahvauskminõ**

* Maausk
* Taara
* Taarausk

**Muuq**

* Perremärk

## Kaeq viil

* Maakiil
* Maarahvas
* Maausk
* Maavald

## Kirändüs

* Gustav Ränk "Vana-Eesti rahvakultuur". Tartu, 1935.
* Ants Viires, Elle Vunder "Eesti rahvakultuur", Eesti Entsüklopeediakirjastus 2008.
* Ants Viires, "Eesti rahvakultuuri leksikon", Eesti Entsüklopeediakirjastus 2007.
* Anton Paul Fedor Constantin Possart "Sitten und Gebräuche" Rmt: "Statistik und Geographie des Gouvernements Esthland" Stuttgart, 1846, lk. 164-

Katõgooria:Rahvaluulõtiidüs
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2022. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2022. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes kolmas aastagakäük. Raamatuga om üten sainakallendri.

Raamadu sääd' kokko Vaaba Janek, kunstnigutüü tekk' tõist vuuri Reimanni Hildegard. Tähetiidüsligu andmõq ja liikvaq pühäq rehkend ́ Kasagu Enn. Seto pühhi man and ́ nõvvo Raudoja Ahto.

Kiilt kaiq Vaaba Janek ja Fasteri Mariko. Kokkosäädmise man olliq viil abis Pandi Annika, Rahmani Jan, Laanõ Triinu ja Fasteri Mariko.

2022. aastaga tähtraamadu pääteema om "Tulõgiq ja minegiq".

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Katõgooria:2021 raamaduq
Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl

2015. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Räpinä kihlkunnan Räpinäl 7.–9. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Reimanni Nele ja pääkõrraldaja oll' Saarõ Eva. 

## Kava

### Riidi, 7.08.2015
10.30 *Buss Võrolt Katariina kerigu iist Räpinäle*. 

13.00 Räpinä loomõmajja näütäs Küti Leo.

14.00 Suvõülikooli vallalõ tegemine Sillapää lossi man. 

*Loenguq Räpina loomõmaja saalih.*

14.30 Saarõ Evar «Räpinä kihlkunna piirest ja külänimmist».

15.00 Terepsoni-Madissoni Malle «Mino mälehtämise Räpinä paprõvabrikost ja elost aianduskoolih».

15.30 Lepiski Arvi «Räpinä poldre läbi ao».

16.30 Pintsaarõ Asta «Uusi andmeid 18. ja 19. sajandi Räpina koolielu kohta».

17.30 Tundi Virve «Vene vanausuliste jälgedes Räpinas ja Piirisaarel».

17.30-19.00 Jalotuskäük Räpinä vanna jako pite: alostus loomõmaja iist – paprõvabrik ja veski – Alamõisa – Miikaeli luteriusu kerik – Apteegi uulits – lõpõtus Sillapää lossi man.

20.00 Vahtsidõ umakeelitside välläandidõ näütämine

21.00 Umakultuuri õdak *(loomõmaja saalih, pilet 5 eurot)*.

Võro-Karjala kontsert: Karjala rokilegend Santtu Karhu ja Räpinä uma laulja ja laululuuja Ilvesse Aapo, Varblasõ Marju jt. 

Kino – vana filmi 1950.–1970. aastidõ Räpinä elost. 

### Puulpäiv, 8.08.2015
*Loengu Räpina loomõmaja saalih.*

9.00 Taali Kersti «Räpina pastor Heller eesti kultuuriloos».

9.30 Nassari Elvi «Räpinä kandi kiviragoja Kirotoski Paul».

10.00 Kõivu Ants «Veli Madis».

11.00 Allasõ Tiia «Puu pühädüsest võro kirändüsen».

11.30 Paatsi Vello «Vahtsõ kultuuri märke ja asjo tulõminõ Räpinä kihlkunna mõisavalduhe 19. aastagasaa I poolõl».

12.00 Pärnaste Eve «Viil 250 aasta iist panti Räpinä kihlkunna latsilõ vanno esieräliidsi nimmi».

*Kaeminõ-käümine Räpinä tähtsit kotussit pite:*

13.00 ja 14.00 Räpinä mõisaparki ni aianduskooli aida pite (vidäjä: aiatüükooli oppaja Palusalu Reet) 

13.15 ja 14.30 Räpinä paprõvabrikoh (pilet om 2 eurot, üte rühmä suurus 20 inemist).

15.00 Räpinä kodoluu- ja aiandusmuusõumiga tutvambas saaminõ (muusõummi näütäse Murumetsa Kersti ja Leesi Toivo).

16.00 - 19.00 Bussitsõõr Räpinä kandi kultuuriluust tiidä ja muido ilosit kotussit pite (vidäjä: Kalla Urmas jt).

20.00 Puulpääväne umakultuuri õdak suurilõ ja väikokõisilõ, vannolõ ja noorilõ *(loomõmaja saalih, pilet 5 eurot)*.

Päkäravvakandlõ mängjide ülesastminõ - kontsõrt kommõntaarõga (Lukka-Jegikjani Ene ja Kanni Tuule). Talina Võro Seldsi ansambli Liiso, naisilaul – Kalkuna Mari ja Piigavägi, miihilaul – Ütsiotsõ 

### Pühäpäiv, 9.08.2015
9.00 Kalla Urmas kõnõlõs muusõmih näütüsest «Võro keele vägi Räpinä kihlkunnah» ja päält tuud pidä loomõmajah loengu «Palgi Taanieli kodokeeletiidüs». 

10.15 Arotus teemal «Kultuurikakkõ ku tsakilinõ kiri Räpinä vüükiräh».

12.00 Suvõülikooli lõpõtus Sillapää lossi iih – laul Räpinä kammõrkuur.

*13.30 Buss Räpinä loomõmaja mant Võrolõ.*

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2015
Kaika suvõülikuul 2016 Tsiistren

2016. aastaga Kaika suvõülikuul peeti 12.–14. põimukuu pääväl Misso lähkül Tsiistre külän. Suvõülikooli rektri oll' Tarro Henn. Ülikuuli kõrraldi Tsiistre selds.

## Kava

### RIIDI, 12.08.
12 buss Võro–Tsiistre. Buss lätt vällä Võro Katariina kerigu iist.

13 söögile ja üümajalõ kirjapandminõ Tsiistre küläkua man.

14.30 suvõülikooli vallategemine.

Mõttõtalossõ «Teemi Võromaa esihindäle (elämises)» tutvustus – Ruuta Ruttas-Küttim. 

15.30–18 MIS TAH OLL’? Loengu küläkuan Tsiistri nuka ao- ja kodoluust:

• Vahtsõliina liinamäe tähendüsest aoluun – Tuulõ Kaja;

• Tsiistre kandi kotusõnimmist ja kotusõnimmi raamatust – Saarõ Evar;

• Kagu-Eesti teievõrgu kujonõmisõst – Raidi Tõnu;

• Tsiistre aoluu fotonäütüse vallategemine ja tutvustus – Ruusa Ago. 

20 KULTUURIÕDAK linamuusõumin:

• 20–20.30 linamuusõumi lugu;

• 20.30–21.30 kontsõrt: trio Soon/Piho/Lepasson;

• 21.30 tandsuoppus – Lepassoni Kadri lõõdsaga. 

### PUULPÄIV, 13.08.
9–12 MIS TAH OM? Loengu ja arotusõ küläkuan võrokõisi täämbädsest pääväst:

• Siksälä tekstiil Tsiistre Linamuusõumist – Remmeli Kristina;

• Luudus Holtsi, Häniläse ja Kaplinski võrokiilsen luulõn – Allasõ Tiia;

• Võromaa kõomahla tegemisest ja müümisest – Niilo Karl;

• Kas ja kuis avitasõ Võromaa kiil ja kultuur rändäjide päält rahatiinjit – Mustmaa Ulvi.

• Savvusannakultuur ja võrokeeline laulupido täämbä ja hummõn –

arotasõ ja küsüsse Eichenbaumi Külli ja Laanõ Triinu.

12 sõit Nopri tallo.

12.30 Siksälä kalmist – Valgu Heiki.

14–19 huvisõit.

20 KULTUURIÕDAK tsäimaja ja küläkua man:

• 20–20.30 Tal’na Liiso;

• 20.30–21.30 rahvapilliansambli Oravapoisid;

• 21.30–22.30 Kalkuna Mari;

• 22.30 rahvapilliansambli Oravapoisid mäng viil ja tuli tetäs üles. 

### PÜHÄPÄIV, 14.08.
9–12 MIS SAA? loengu ja arotusõ küläkuan – kultuuriperändi tugi paikligulõ elolõ ja ettevõtlusõlõ:

• Maalõavitamisõ kogõmusõst 2012–2016 – Niilo Tiit;

• Karula nuuri maalõtulõgi kogõmusõst – Kama Kaido;

• Läti veerealadõ ettevõtlusõ ja elo edendämisest – Dzintars Raibekazs;

• Kuis Võromaad valitsusõlõ maaha müvvä? – Kuuba Rainer;

• kokkuvõtõ mõttõtalgist «Teemi Võromaa esihindäle (elämises)»

• kokkuvõtva arotus «Suidsusann ja sõbra – miä hoit inemiisi Võromaal?».

12 suvõülikooli lõpõtus.

13.30 buss tagasi Võrolõ. 

## Kaeq viil
Uma Leht: 2016. aastaga Kaika suvõülikooli kava.04.08.2016. Uma Leht nummõr 366. Pruugit 26.10.2021.

Uma Leht: Tsiistren peeti Kaika suvõülikuuli. 18.08.2016. Uma Leht nummõr 367. Pruugit 26.10.2021.

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2016
Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin

2017. aastaga Kaika suvõülikuul peeti 11.–13. põimukuul Lätimaal Kornetin.

## Kava

### RIIDI, 11. PÕIMUKUU
12.00 Buss Võro kerigu mant

13–14 Kirjapandminõ ja süük

14.00 Suvõülikooli vallategemine

LOENGU: KIIL JA AOLUGU

14.30 Allilenderi Kaja «160 aastakka Mulgimaad»

15.15 Markusõ Dace «Ülembläti murdõ süvälatgali murraku maliena (malēniešu) variants»

16.15 Mednise Jānis «Liivläisi hindätiidmine 21. aastasaal»

17.15 Elleri Kalle «Kuralasõ ei jaa Kaupo häpü»

18.00 Tanilsoo Valdur «Korneti ja Luutsnigu aoluust»

19.00 Õdagusüük

20–23 Tulõ veeren laulminõ

20 Tal’na Liiso 21 Konnula Herbert 22 Hundi Indrek

*Seen om samal aol võimalik kaia filme.*

14.30–19 Tüütarõ (latsilõ, a tõisilõ kah): savitüü; lillisäädmine; raamadukogo saina värvmine

### PUULPÄIV, 12. PÕIMUKUU
8.00 Hummogusüük

LOENGU: TÄÄMBÄNE PÄIV

9.00 Lõbu Terje «Kuimuudu läts’ õnnõs Lätin eestläses jäiä»

9.45 Jüvä Sullõv «Võro keeleteknoloogia»

10.30 Visseli Agu «Etno-futurism kunstist elukõrras!?»

11.00 Godiņši Guntars «Vana ao eesti rahvalaulõ ja «Kalõvipuja» eeposõ läti kiilde ümbrepandmisõst»

12.00 Karu Kadri «Võromaa süüke tutvustus»

12–13 Lõuna

13–18 Ekskursioon Korneti kandin. Giid Prangli Jaan

18.00 Õdagusüük

19.00 Krabi külätiatri näütemäng «Jahilkäük»

20.30 Simman: Laube Kadri ja Varblasõ Marju

10.30 Jüvä Sulõvi Wikipeediä tüütarõ

9–12 Tüütarõ latsilõ: multifilmi tegemine

### PÜHÄPÄIV, 13. PÕIMUKUU
8.00 Hummogusüük

LOENGU JA MÕTTÕTSÕÕR: ÜLE-PIIRI KUUNTÜÜ

9.00 Vaba Lembit «Mulgid, kuradid, urmased jt etnonüümid ja keelekontaktid»

9.45 Daume Santa «Mis mõlgus lätläse meelen?»

10.45 Korjuse Hannes «Midä omma eestläse Lätin löüdnü?»

11.30–12.45 Mõttõtsõõr: kuis ja kas alalõ hoita eestlüst Kornetin?

12.45 Suvõülikooli lõpõtus

13.00 Lõunasüük

13.30 Buss Võrolõ

Söögitegemise ja kompvegipundi tegemise tüütarõ

## Kaeq viil
Uma Leht: Kaika suvõülikuul Kornetin 03.08.2017, nummõr 392. Pruugit 26.10.2021.

Uma Leht: Liisokõsõ Kornetin Kaika suvõülikoolin 31.08.2017, nummõr 394. Pruugit 26.10.2021.

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2017
Kaika suvõülikuul 2018 Kaikal

2018. aastaga Kaika suvõülikuul peeti Karula Kihlkunnan Kaikal. Suvõülikooli rektri oll' Kama Kaido.

## Kava

### Riidi, põimukuu 10. päiv
11.30 Buss sõit vällä Võro instituudi mant

(Tarto uulits 48, Võro liin)

12.00 Tulõjidõ kirjapandminõ

13.00 Süümine

14.00 Suvõülikooli alostus

LOENGU

15.00 Evar Saar ja Mariko Faster. *Vana-Antsla mõisan pantuist perekunnanimmist*

15.30 Pikne Kama. *Muistidse paiga ja kotusõperimüs Karula kihlkunnan*

16.00 Liilia Tali ja Helene Albert. *Kuis vanal aol eleti*

16.30 Urmas Koemets ja Mati Urbanik. *Mälestüisi Kaika Lainest ja Aava Kadist*

17.00 Ants Kuks. *Latsi koton oppaminõ*

17.30 Tiia Trolla. *Kodoaia vana kasvu*

*Loengidõga samal aol tüütarõ latsilõ. Hobõsõsõit ja muu põnõva as’a*

18.00 Õdagusüük

19.00 Markus Truup. Ütemehetiatri «Parmu pinnin om ku huikminõ virtuaalreaalsusõst». Olavi Ruitlase sõnnu pääl

19.30 Ansambli Suurõ’ Pilvõ’ kontsõrt (Celia Roose, Tuule Kann, Robert Jürjendal)

20.30 Lõõdsamäng ja simman. Kadri Laube ja Marju Varblane

### Puulpäiv, põimukuu 11. päiv
8.00 Hummogusüük

9.00-12.00 TÜÜTARÕ

Meelis Kihulane. *Looga- ja riijalasõ painutaminõ*

Kristjan Prii. *Tulõravvaga tulõtegemine ja tulõtagla (pessü) valmistaminõ*

Heiki Trolla (Navitrolla). *Baaskursus, kuis kipõst kuulsas ja rikkas saia*

Marko Puksing (Pluuto). *Maa-ahun savi palotaminõ*

Helen Kivisild. *Mõtsaeläjä ja näide jäle (latsilõ)*

Mägijalgpalli võistlust kamandas Margus Konnula (Contra)

13.00 Lõunasüük

14.00-18.00 EKSKURSIOONI

Uma jalaga Karula ratu pääl. Kaikamäe-Alakonnu, juhatas Urmas Koemets.

Bussiekskursioon, juhatas Arno Saaron. Ekskursioon lõpõs Alakonnul

18.00 Õdagusüük Alakonnul

19.00 Tiatritükk «Godot’d uutõn» Alakonnu suurõn kivilaudan, lavastaja Taago Tubin. Tiatritükü kaemisõs tulõ hinnäst kimmäle ette kirja panda, kotussit olõ-i lõppõmalda pall’o.

21.00 Iloõdak ja simman Alakonnul. Celia Roose ja Uku Freiberg

22.30 Ku ilm lupa, sis Enn Kasak näütäs taivatähti

### Pühäpäiv, põimukuu 12. päiv
8.00 Hummogusüük

LOENGU

9.00 Marek Kahro. *Vaim tulõ pääle: mõttõvälgätüs ja luumisvägi*

9.30 Enn Kasak. *Kygõkoko hoitas kolkih (üten Raadio Üü-ülikooliga)*

10.30 Helen Plado. *Võro keele opiraamat – kellele, mille ja kuimuudu*

11.00 Tiia Allas. *Mõtsast vahtsõmban võro kirändüsen perämädse 30 aasta joosul*

11.30 Triinu Laan. *Kümme aastat Umma Pito*

*Loengidõga samal aol tüütarõ latsilõ. Latsõ viiäs Värtemäele, kon Urbaniku Mati näütäs ja seletäs, kuimuudu mehidse eläse.*

12.00 Suvõülikooli lõpõtus

13.00 Lõunasüük

14.00 Buss sõit Kaikamäelt Võrolõ

## Kaeq viil
Uma Leht: Suveülikuul tule seokõrd jälleki Kaikal 02.08.2018, nummõr 418. Pruugit 26.10.2021.

Uma Leht: Kolm võroväelist päivä 16.08.2018, nummõr 419. Pruugit 26.10.2021.

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2018
Kaika suvõülikuul 2020 Mõnistõn

2020. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäivä peeti 8. põimukuu pääväl Hargla kihlkunnan Mõnistõn.

## Välislingiq
* Uma Leht: Suvõülikoolitus Vana-Võromaa lõunanukan 13.08.2020, nummõr 469.
* Uma Leht: Kaika suvõülikuul 2020 Mõnistõn 02.08.2020, nummõr 466.

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2020
Raudkatsi Anna

**Raudkatsi Anna** (Johanna Natalie Elisabet Raudkats; sündünüq 23. radokuu pääväl 1886 Külitsen, Ropka vallan, Tartomaal, koolnuq 12. mahlakuu pääväl 1965 Tapan) oll' eesti võimlõmis- ni rahvatandsuoppaja, eesti edimäidsi rahvatandsu ja rahvatandsuterminoloogia luujit. "Tuljaku" autor.
Suburgi Lilli

**Suburgi Lilli** (Lilli Caroline Suburg; sündünüq 20. hainakuu pääväl (vkp)/ 1. põimukuu pääväl 1841 Vändra kihlkunnan, Pärnomaal, koolnuq 8. radokuu pääväl 1923 Valgan) oll' eesti kiränik, aokiränik, haridustegeläne ja naistõ õiguisi iist saisja.
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Katõgooria:Feministiq
Kopvillemi Olaf

**Olaf Kopvillem** (sündünüq 1. märtekuu pääväl 1926 Kiviõlin, koolnuq 21. hainakuu pääväl 1997 Burlingtonin) oll' eesti keemik, kupletist ja koorijuht.

Suurõmba tuntusõ sai tä ummi kupleedega, miä olliq teedäq ka Kodu-Eestin, näütüses "Klunker".
Falafel

**Falafel** om Lähkült-Hummogumaalt peri süük, miä om tett kikõrhernist vai põldupõst. Kikerherneq tetäseq piinüs ja siätäseq kokko maitsõainidõga ni vormitasõq väikeisis pallos. Sõna *falafel* tähendäs araabia keelen pipõrd.

katõgooria:söögiq
Mohni Märt

**Mohni Märt** (Märt Mohn, kerigukirän ka Mond; sündünüq 9. vahtsõaastakuu pääväl 1811 Laiusõ kihlkunnan Palupere külän Laulumärdil; koolnuq 6. märtekuu pääväl 1872) oll' tiinri Võrol Krümmeri koolin, laulu "Kui ma alles noor veel olin" autoŕ, tekk' tüüd Kreutzwaldi hääs.

Mohni Märt sündü Laiusõ kihlkunnan, Palupere külän Laulumärdil. Timä esä oll' Erigo Jüri ja imä Mohni Mari. 

Aastil 1831–1845 oll' tä koolitiinjä Krümmeri asutusõn, ildampa oll' Võrol hiussõlõikaja.

Pikembält om Mohni Märdist kirotanuq Eiseni Matthias Johann, kiä seletäs, et laulu "Kui mina alles noor veel olin" om peet rahvalaulus, midä mitmit kõrdi üles kirotõt. Suurõmb tuntus ollõv tulnuq "Eesti postimehe kallendrist 1877, kohe om ala kirotõr "Rahva suust üles pannud R. Kallas", noodi man kirotus: "Eesti rahvaviis, K.A. Hermann".  Nisama kirotas Eisen, et Kreutzwald om uma käega kirotanuq vihiku "Estnische lieder, gedichte von Märt Mohn", kon om kokko 12 luulõtust.

## Eräelo
Pääle Krümmeri koolist ärqtulõkit lätś Mohni Märt 16. süküskuu pääväl 1845 paari mödre Badeniku Jaani tütre Karolinega ni nä ostsõ maja. Karoline kuuli ärq, latsi es olõq.

1862. aastagal lätś Mohni Märt paari Johansoni Juliega. Näil oll' poig Voldemar ja tütär Emma Elisabet. Maja müüdi ärq ja ostõti vähämb maja Võrolõ. Perijäq elliq sääl majan viil 1917. aastagal.

Tütär läts mehele Valka, mehe nimi oll' Valdmann.

## Kirändüs
M. J. Eisen. Kui mina alles noor veel olin. Tallinn: kuukiri Eesti Kirjandus, 1917

## Lätteq
Katõgooria:Krümmeri kuul
Kaika suvõülikuul 2019 Meerapalon

2019. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäiv peeti 10. põimukuu pääväl Vana-Võromaa põh’apiiril Pedäspää, Tammistu ja Meerapalo külän.

Edimäist kõrda peeti Kaika suvõülikuuli vahtsõn vormin ku päält loengidõ alostõdi keskpääväl matka.

## Kava
Kell 10 matkapäävä alostus Meerapalo koolimaja iin (vihmaga seen).

Meerapalo koolimajan Tammistu külän om terve matkapäävä näütüs Luku Kalju sõnastu ja Pedäspää kirämehe Ilusa Meinhardi loomingu kotsilõ.

Loengu

Kell 10.20 Saarõ Evar. Põh’a-Räpinä inemise- ja kotussõnimmist. 

Kell 10.40 Kliimandi Kaido. Meerapalo kandi sugupuiõst.

Kell 11 Kivirüüdi Kersti. Raamatust «Värav».

Kell 11.20 Kalla Urmas. Maailma kõgõ põh’apuulsõmbast võro keelest ja Luku Kalju sõnastust tuu kotsilõ. Pedäspää ja Meerapalo kotussõjuttõst rahvaluulõarhiivin.

Matk

Matka pikkus om 6 kilomiitre ümbre. Matka alostus ja lõpõtus om Meerapalo koolimaja man. Terve tii kõnd üten Kalla Urmas, kiä kõnõlõs lillest, hainost ja eläjist, kiä tii pääl omma.

Kell 12 minek Pedäspää küllä. Matka vidä Toodsi Heiki, kiä kõnõlõs elost ja inemiisist vanõmbal ja vahtsõmbal aol. Kabõli man kõnõlõs kabõlivaht Vaiknemetsa Jaan.

Kell 13.30 lõuna Tammistu külän. *NB! Osaliidsil piät süük esi üten võet olõma!*

Kell 14 matk Tammistu külän. Matka vidä Zovo Kaius, kiä kõnõlõs Meerapalo koolimajast Tammistu külän ja vinne-ehitüsest.

Kell 14.45 matk Meerapalo külän. Matka vidävä Vaiknemetsa Jaan, Kliimandi Kaido ja Mertsina Uno, kiä kõnõlõsõ elost, inemiisist, järvest ja kalapüüdmisest.

Kell 17 matka lõpõtus Meerapalo koolimaja man. Õdagusüük koolimajan. *NB! Osaliidsil piät süük esi üten võet olõma!*

Kultuuriprogramm

Kell 17.30 mõttõtalos noorilõ «Võro kiil ja kultuur – kuis edesi?». Mõttõtalost vidä Pandi Annika.

Kell 18.30 Tal’na Võro seldsi näütemängutsõõr Tungõl Valgu Jaanissõ iistvidämisel lugõ ette näütemängu «Eloluu».

Kell 19 astva üles Pedäspää juuriga noorõ pillimehe Toodsi Jorma, Uku ja Maali. Rahvalaulõ laul Kalla Urmas.

Kell 20 Lõpõtus.

## Kaeq viil
Uma Leht: Matkapäiv Meerapalon 15.08.2019, nummõr 444. Pruugit 26.10.2021.

Uma Leht: Kaika suvõülikooli matkapäiv 10.08.2019 Meerapalon 01.08.2019, nummõr 443. Pruugit 26.10.2021.

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2019
Terigu Tiit

**Terigu Tiit** (Tiit Terik, sündünüq 15. piimäkuu pääväl 1979 Tal'nan) om Eesti poliitik, 3. märtekuu pääväst 2021 Eesti kultuuriministri. 

Tä om olnuq Tal'na Liinavolikogo edemiis, Nõmme ja Pirita liinaosa vanõmb ja ütś õpilasmalõva traditsiooni võrgitijit.

Inne Terigu Tiitu oll' kultuuriministri Oti Anneli. 

## Lätteq
Katõgooria:Kalda Kaja valitsus
Kaika suvõülikuul 2021 Võro liinan ja Kiräpää kandsi man

2021. aastaga Kaika suvõülikooli matkapäiv peeti 31. hainakuu pääväl Võro liinan ja Kiräpää kandsi man. Suvõülikooli rektri oll' kirämiis ja julgõolõgi-as'atundja Koorti Erkki.

## Kava
31.07.2021

10.00 Matkapäävä pidolinõ alostus Võro instituudi man.

Loengu

10.15 Valgu Heiki «Kiräpää vanõm­bast aoluust».

11.00 Saarõ Evar «Kost omma tulnu nime Kiräpää ja Võro». 

Matk

12.00 Matka alostus Võro instituudi mant õkva Kiräpää kandsi mano. Matka pikkus oll' umbõs 3 km.

13.00 Kiräpää kandsi man. Koorti Erkki «Kuimuudu kiränik ilma luu. Lugu tuust, kuis vällä mõtõlda kõik tuu, midä tan täämbä ei olõ, a kunagi võiolla oll’».

14.00 Piknik Kiräpääl.

14.30 Tagasi Võro Instituudi mano.

Muusiga

16.00 Musica Silentii ülesastminõ Võro instituudi man.

17.00 Matkapäävä lõpõtus.

## Kaeq viil
* Suvõülikooli matkapäiv vei Kiräpää kandsi mano 12.08.2021, nummõr 494. Pruugit 26.10.2021.

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2021
Võro keele iistkõnõlõja

**Võro keele iistkõnõlõja** om võrokõnõ või võrokõisi sõbõr, kiä mõist võro kiilt ja om ütes kuus iinkujos avaligun võro keele pruukmisõn.

Ammõditunnismärgiq ommaq võro keele iistkõnõlõjal ilmatugi vai sau, kõnnõtoro ja kaalaraha.

Ilmatoe tekk' puutüümeistre Kiholasõ Meelis kuusõst ja imälepäst.

Kõnnõtoro om tett vineerist, selle kavand ja tekk' Tsenter. Ilmatoe ja kõnnõtoro külge om köüdet käsitüülise anodeerit titaan.

Kaalaraha kavandi märkse vällä kunstnik Margna Epp, ehteq teiq valmis kunstniguq Kama Põvvat ja Niinemäe Maarja. Matõrjaaliq ommaq rostõvaba metäll, hõpõ ja rohilidsõs anodeerit titaan.

Iistkõnõlõja hään käen om vineerist kõnnõtoro, mink kavand ja tekk Tsenter. Kuran käen om puutüümeistri Kiholasõ Meelise tett kuusõst ja imälepäst ilmatugi. Mõlõmba asja külge om köüdet käsitüülise Oja Vilve kavandõt ja koet kirivüü.

Egä iistkõnõlõja ammõditähisse pääl om katsaharo, miä sümbolisiir Vana-Võromaa kihlkundi.

## Võro keele iistkõnõlõjaq

* Oti Anneli – võrokõsõst poliitik

Oti Anneli nakkas iistkõnõlõjas hää meelega. *"Kõik säändse aśaq, mis andvaq võro keelele kõlapinda ja toovaq teema rohkõmb pääväkõrda, ommaq tarviliguq (...) Seo om hää ja uhkõ mõtõq: kuigimuudu piät jo võro kiilt hoitma. Midä rohkõmb mi esiq taad kõnõlõmiq ja avalikkusõ iin üles nõstamiq, tuud rohkõmb om täl ka võimalust. Kõgõ tähtsämb om, et noorõq tulõssiq üten ja näil olnuq julgust umma kiilt kõnõldaq."*

* Padari Ivari – võrokõsõst poliitik
Padari Ivari kuulut' joulukuun vällä võrokeelitside joulusalmõ võistlusõ, mink võitjas tull' Säinasti Ene. Mitmõn võrokiilsen ülesastmisõn Riigikogon kõnõl' Padari Ivari rahvalugõmisõst ja kuts' kõiki üles sääl uma keele mõistmist kirjä pandma.

* Plumanni Kaja-Riina – võrokõsõst giid ja aoviidüskunstnik, võro keele aktivist 
* Tootsi Tiit – võrokõsõst poliitik
* Jansonsi Silvi – võrokõsõst näütelejä
* Korneli Viiu – võrokõsõst luulõtaja
* Contra – võrokõsõst luulõtaja
* Raju Eliisabet – võrokõsõst pillimängjä
* Jüvä Tuulõ – võrokõsõst aktivist
* Õkva Margit – võrokõsõst kõrraldaja

## Lätteq
Katõgooria:Võro keele iistkõnõlõja
Eesti Rahva Muusõum

**Eesti Rahva Muusõum** (lühendüs **ERM**) om Eesti kultuuri, aoluu ja soomõ-ugri kultuurõ muusõum Tarton, miä luudi 1909. aastagal.

ERMis on kaks püsünäütüst ("Kokkkosaamisõq" ja "Uurali kaja") ja näütüseq, miä vaihtusõq. Päält näütüisi kõrraldadas muusõumin kokkokäümiisi, konvõrentse, tiatrit jpm. Küläliseq saavaq muusõumin kävvüq ütsindäq vai giidiga.


Echo of the Urals 002.jpg
Eesti Rahva Muuseum, püsinäitus "Kohtumised" 03.jpg
Eesti Rahva Muuseumi interjöör 003.jpg
Eesti Rahva Muuseumi interjöör 001.jpg
The original Estonian flag.jpg


Katõgooria:Tarto
Katõgooria:Muusõumiq
Baltimaaq

**Baltimaaq** vai **Balti riigiq** om geopoliitilinõ termin, midä pruugitas   täämbädsel pääväl kolmõ Põh'a-Õuruupa väikuriigi Eesti, Läti ja Leedu kotsilõ. 

Katõgooria:Baltimaaq
Katõgooria:Õuruupa
Vilniusõ tapatalos

**Vilniusõ tapatalossõq** olliq 11.–13. vahtsõaastakuu pääväl 1991, ku Leedu umavalitsusõ tugõjaq kaidsivaq Vilniusõ teletorni ni noid ründsiq NSV Liidu sõaväeläseq, noidõ siän ka NSV Liido Riikligu julgõolõgi Komitee umaette ütsüse Alfa sõaväeq.

Kuuli 14 leedulaist, noist üts sai süämerabandusõ. Kõik hukkasaanuq olliq täüskasunuq. Ummi tulõ peräst kuuli üts KGB leitnänt, kelle päält kuulmist annõti Verevälipu ordõn.

Katõgooria:1991
Feisoa

**Feisoa** (esiq keelin ka *feijoa* vai *feihoa*, ladina keelen *Acca sellowiana*) om troopilinõ puu ja taa vili. Taa om guajaavi sugulanõ ja mõnikõrd taad kutsutaski ananassguajaavis. 

Naid väikuid, rohiliidsi, päältnätäq avokaado muudu puuviljo või tõõnõkõrd löüdäq ka Eesti poodõst (inämbüisi *Feihoa* nime all).

## Puu
 Feisoapuu om väiku ja aigopiten kassuv igihal'as puu, miä või kassuq 4,5 miitrit korgõs ja lajas. Puu om ummi umahuisi poolõst rassõ ja kõva. 

## Kost peri
Feisoa on peri Lõunõ-Ameerikast Brasiilia lõunõjaost, Argentiina põh'ahummogujaost ja Uruguayst.

## Kost nimi peri
Feisoa nimi om peri portugali keelest (*feijoa*, välläütlemine: *feižoa*) ja om pant Portugali luudustiidläse Da Silva Feijó João perrä. Pall'odõn keelin tundas nimekujjo *Feihoa*, miä vastas sõna *feijoa* hispaaniakiilsele välläütlemisele.

## Pruukminõ
Hapumakõt aromaatsõt feisoa viljä süvväs värskist pääst vai pruugitas puuviläsalatiin ja küdsämisen nigu ubinat kas püreen vai viilõn. Tetäs ka sahvti, marmõlaati ja kallõrdust. Hariligult lõigatas puuvili poolõs ja süvväs luitsaga vai kooritas ärq ja lõigutas makõsüüke sisse. Esiki tuurõq viläq ommaq häste tugõva ja kavvakestvä hõnguga.

Katõgooria:Puuq
Katõgooria:Puuviläq
Rahva tihehüs

**Rahva tihehüs** om määntse maa-ala rahva hulk jaet tuu pindalagaq.

Rahva tihehüs näutäs, mitu inemist eläs keskmädselt üte maa-ala määntsegiq pindalamõõdu pääl (hariligult üte kruutkilomiitre pääl). 

## Kaeq viil
*Rahva hulk
Rahva hulk

**Rahva hulk** om määntse riigi vai kah muu maa-ala (näütüses määntse valitsõmisütsüse) elonikkõ hulk. 

Riigi elonikkõ hulka ei arvadaq õnnõ riigi kodaniguq, a kah kõik vällämaalasõq ja kodakundsusõldaq inemiseq, säähulgan latsõq ja noorõkõsõq, kiä tuun riigin eläseq. Hariligult arvatas rahva hulka päämidse elopaiga perrä.

Maailma kõgõ suurõmba rahva hulgagaq riik om Hiina Rahvavabariik.

## Kae viil
*Rahva tihehüs
Maailma maaq rahva hulga perrä

Maailma maiõ nimistü rahva hulga perrä võtt hindä alaq nii umaette riike ku kah muid territooriumme. Nimistü alossõs ommaq ÜRO teedüsseq ja tuu näütäs maailma maiõ rahva hulka saisogaq 1. hainakuu 2019.

## Kaeq viil
*Maailma maaq suurusõ perrä

## Viiteq
Litsmõtsa tango ja tõsõq lainatu looq

"**Litsmõtsa tango ja tõsõq lainatu looq"** om Pulga Jaani albom, kon pääl 8 võrokeelist laulu. Albom om ilmunuq 2021. aastagal helütsõõri pääl.

Plaadi pääl laulvaq Pulga Jaan ja Mõttusõ Liivi, lauluq om säädnüq ja üles võtnuq Lunge Toomas.

Kõik viisiq ommaq kostki lainaduq, sõnaq tekk' Pulga Jaan, õnnõ "Litsmõtsa tango", midä tä kohend Kaalõbi Aini luulõtusõ perrä, ei olõq peris Pulga Jaani tekst.

Vahtsõ plaadi ümbrise om kujondanuq kunstnik Margna Epp.

## Lätteq
Katõgooria:Pulga Jaani albomiq
Katõgooria:Võrokeelidseq albomiq
1. aastagasada

**1. aastagasada** om aastagasada, miä Gregoriusõ kallendri perrä naas' pääle 1. vahtsõaastakuu pääväl aastagal 1 ja lõppi 31. joulukuu pääväga aastagal 100. 

## Miä juhtu

* Sündü ristiusk.
* Rooma impeerium lätś laembas Britanniahe ja Germaaniahe, mõnõs aos võeti hindä ala ka Daakia (Rumeenia) ja Mesopotaamia.
* Masoreediq pandsõq Tanahi tekstile vokaalimärgiq mano.
* 70 – ruumlasõq häötiq Jeruusalemma Tõsõ Templi.
* Põimukuun 79 purust' Vesuuvi pursõq Pompei ja Herculaneumi liinaq Itaalian.
* Buda mungaq kirodiq Sri Lankal edimäist kõrda Buddha õpõtusõq üles, luvvõn paali kaanoni.
* Budism joud' Hiina.

Katõgooria:1. aastagasada
Sintenisi Franz

**Sintenisi Franz** (Leopold Friedrich Franz Sintenis, sündünüq 27./15. põimukuu pääväl 1835 Altenin (Dessau); koolnuq 15./2. radokuu pääväl 1911 Ventspilsin (Kuramaa)) oll' filoluug ja mutigauurja, Krümmneri kooli oppaja ja viimäne juhataja. Timä esä oll' pastor, kiä oll' peri hugenottõ siäst. Nimi om arvadaq olnuq kunagi prantsusõ muudu Saint Denis. Franz käve koolin Dessaun ja Zerbstin, opsõ Bonni ja Berliini ülikoolin klassikalist filoloogiat ja germanistikat. 1858. aastagal tull' Krümmeri kuuli vanõmboppajas ja 1862–1866 oll' sääl juhataja.

Pääle Krümmeri asotusõ kinnipandmist oll' Sintenis Tarto Gümnaasiumin 1866–1888 s'aksa keele vanõmboppaja. Säält saadõti pensionilõ viletsä vinne keele tundmisõ peräst. Pääle tuud oll' eräoppaja tütärlatsikoolõn. Gümnaasiumi kõrvalt ja peräst oll' timä 1878–1908 Luudusõuurjidõ seldsi preparaator. Timä huvis olliq katsõsiivaga mutigaq ja libligaq, tä om noist pall'o ettekandit pidänüq ja kirotanuq.

## Eräelost
Sintenisi Franzi naanõ oll' Põltsamaa pastori Hörschelmanni tütär Antonie' Julie Mathilde (1843–1914) (Laulatus vanna kallendri perrä 14. hainakuu pääväl 1861 Võrol). 

Täl oll' viist last:

* Karoline Emilie (Spindler) (1862–1892);

* Elisabeth Amalie Caroline (Holst) (1863–1945);

* Franz Karl Hermann Sintenis (1866–1945), vaimulik ja luulõtaja;  

* Johanna Wilhelmine Franzisk (Holst) (1868–1945);

* Emil Ewald Hermann Sintenis (1871–1931), oll' arst.

1908. aastagal läts' poja Emili mano Ventspilssi.

Matõt Riiga. 

## Lätteq
Kaupo Elberg, Vello Kaavere. Franz Sintenise sünnist 150. Eesti loodus 1985-8. lk 47-49.
Katõgooria:Krümmeri kuul
Katõgooria:Oppajaq
Jänes

**Jänes** (*Lupus*) om perekund, kiä kuulus jänesliidsi seldsi jänesläisi sugukunda.

"Eläjide elo" perrä om jänese pere perisjänesläisi alambsugukunna ainukõnõ pere. Sinnäq kuulus 15 liiki, kiä asusõq innekõkkõ parasvüütme vallamaastikõn ja mõtson. Ütsiguq liigiq eläseq kõrbõst kooniq tundraniq, ka Gröönimaal ja Taimõri järve veeren. Kõgõ mitmõsugudsõmbaq ommaq nä Põh'a-Ameerikan, a Lõunõ-Ameerikan näid olõki-iq. 

Eestin eläseq 32 jäneste liigist nurmõ- ja mõtsajänes. Mõlõmbaq sööväq suvõl kasvi, talvõl puiõ ja puhmõ ossõ, kuurt ja võrsit, rikkõn nii ka viläpuid. Nä esiq ommaq söögis mitmõlõ kiskjalõ.

Karv om jänesil inämbüisi pruunikashall. Talvõl muutuvaq pall’oq jäneseq hellembäs, mõtsajänes ja ameeriga jänes valgõs (õnnõ kõrvaotsaq jääseq mustas). Jäneseq toimõndasõq päämidselt üüse, meelist ommaq kõgõ parõmbahe lännüq haistminõ ja kuulminõ. Nä ommaq küländ paigapäälidseq, a tundran ja Gröönimaal eläseq rändäjäq jäneseq. Ku om hää vari, sis nä ei joosõq, a käkväq hindä ärq.

Mõnõq liigiq ommaq tähtsäq uma kahunaha poolõst. Kõik Põh'a-Ameerikan eläväq liigiq ommaq jahieläjäq. Nä võivaq inemiselegi edesi andaq ohtliidsi haiguisi, näütüses tulareemiat, niisamatõ kandaq puutäie, kink käest umakõrda haiguisi saiaq või.
Katõgooria:Jäneslidseq
Lõhmus

**Harilik lõhmus** vai **pähn** (*Tilia cordata*) om lehepuu pähnläisi sugukunnan pähnä perrekunnan.

## Kon kasus
Lõhmusõ kasus väega mitmõn paigan: Õuruupan, Kaukaasian ja Tsiberin. Lõunõ puul kasus taa õnnõ mäki pääl, a mitte kunagi mõtsapiiriniq.

Eestin kasus lõhmus egäl puul. Eesti kõgõ põh'apoolitsõmb lõhmus om Mohni lõhmus. 

Maailman om umbõs 25 lõhmusõ sõrti, naist om harilik lõhmus ainukõnõ, miä Eestin luudusligult kasus.

Katõgooria:Puuq
Sangastõ keelepruuk

**Sangastõ keelepruuk** (ehk Sangastõ murrak) om Sangastõ kihlkunna esiqmuudu keelekujo, miä om täämbädsel pääval ohon. Sangastõ keelepruuk käü kokko Lõunõ-Tarto (Otõmpää; Sangastõ; Rõngu) keelepruugigaq. 

Tarto kiil olõ-õi inämb lõunõeesti standardiseerit kiräkiil (midä tä oll' inne 20. aastagasata) ja keele kõnõlõjit om veidüq perrä jäänüq. 

## Tarto keele umaperäq:
Muu tarto keelega ütidseq ommaq Sangastõ keelepruugi järgmädseq umaperäq:

* Sõna tõõnõ pikkus lätt pikembäs
      (nt *suvve ~ `suvve, tsikule ~ tsikkule, jäänü ~ `jäänü*)
* -*i* katsikvabahelü lõpun 
*üü--> üi
eu--> öü --> öi*
* *h-*peethelü kaominõ sõna algusõst
*hää--> ää*
* Sissekäänuse lõpp (-de)
Kaeq jako: http://www.eki.ee/murded/kiiker/murded/T.html

## Sangaste umaperäq:
* 1. ja 2. tegosõnakäänus *-mi; -tti / -di*
*saami* - saame
*tahatti* - tahate
*kirjuttati* - kirjutate
* 3. tegosõnakäänus *-p / -se*
*tiip* - teeb
*sais* - seisab
* *i*-imperfekt ja *se*-imperfekt
*kuuldse* - kuulis
## Mõnõq põhisõnaq (Sangastõ-eesti)
mõnõq sõnaq võivaq ollaq samaq kaq tõisin lõunõeesti keelin. 

### Tegosõnaq
*kirsma* - karjuma

*kõnelema* - kõnelema

*kaeme* - kaema

mõistma - oskama

süvvä - süüa

*saisma* - seisma

*ka* - kae

*tei* - tegin

*ütlet* - (sa) ütled

*naks* - hakkab

*tiiap* - (ta) teab

*nii ei saa iks* - nii ei saa ikka

*olli* - oli

*pedi* - pidi

*läits* - läks

ollive - olid

võõti - võeti

tets - tehti

### Perisnimisõnaq

*eestlaisi* - eestlasi

*nättäl* - nädal

*miis* - mees

*kortin* - korter

*lavvakese* - lauakese

*kõtt* - kõht

*ubini* - õunad

*taivas* - taevas

*jõke* - jõge

*veli* - vend, sõber

*velle* - venna

*sõsar* - õde

*laits* - laps

*aig* - aeg

### Määrsõnaq
*viil* - veel

*siin* - siin

*sääl* - seal

*säält* - sealt

*sis* - siis

*jälede* - koledasti

*alvaste* - halvasti

*ütsinde* - üksinda

*ommen* - homme

### Uhmahussõnaq
*süä* - sügav

*aige* - haige

*suur* - suur

*ilma* - ilmatu/tohutu

*ää* - hea

*säkkäsi* - segamini

*eissugune* - isesugune

*sääne* - selline

*lämmi* - palav

*pisu* - natuke

### Asõsõnaq
*ma* - ma

*sinä* - sina

*keski* - ei keegi

*kellekile* - kellelegiT

### Ede-tagasõnaq

*pääle* - peale

*poole* - poole

## Helüoppus

Võro muudu pehmendüs. 
Sangastõ sõnõvara kuuldminõ(EKI)

### Lätteq
Keem, H. 1970: Tartu murde tekstid. Eesti murded III. Tallinn. Kirjastus Valgus

katõgooria:Tarto kiil
Miko Ode

**Miko Ode** (Jevdokia Kanniste, sündünüq 27. radokuu pääväl 1864 Matsuri külän Raakva nulgan, koolnuq 19. põimukuu pääväl 1924 Helbin) oll' seto lauluimä.

Hurda Jakob kirot ́ timä käest 1903. aastagal üles 20 720 värssi, inämbüs noist ommaq avaldõduq „Setokõisi laulõn“.
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Palgi Daniel

**Palgi Daniel** (Daniel Palgi, sündünüq 2. urbõkuu pääväl 1899 Võõpsu vallan, koolnuq 18. vahtsõaastakuu pääväl 1988 Elvän) oll' kirändüstiidläne.

1924. aastast pääle tekk ́ tüüd Tarton kirästüisin ja ülikoolin. Elli Elvän, kohe om ka matõt.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Tsopatalo Helju

**Tsopatalo Helju** (Helju Tsopatalo, sündünüq 8. urbõkuu pääväl 1949) om seto kultuuri alalõhoitja Petseremaal.

Om Kosselka leelokoori, Petsere 2. keskkooli (Petsere lingvistiline gümnaasium) leeloparkõ Maŕakõsõ ja Tsirgukõsõ juhõndaja. Olnuq aolehe Setomaa toimõnduskolleegiumi liigõq ja Seto kongressi vanõmbidõ kogo liigõq.
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Kisandi Ado

**Kisandi Ado** (Ado Kisand, sündünüq 12. urbõkuu pääväl 1929, koolnuq 22. urbõkuu pääväl 2013) oll' insinüür, maalikunstnik, luulõtaja ja kirämiis.

Tä om ka võro keelen värsse kirotanuq. Kiudutõt Tsiberihe katõl kõrral – inne sõta latsõiän ja päält sõta, ku oppõ tehnikumin. Tehnikumi lõpõt ́ Tsiberin. Vahtsõst Eestin ollõn lõpõt ́ Talina polütehnilise instituudi.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Obinitsa

**Obinitsa** om külä Mokornulgan Setomaal. Obinitsa oll’ 2015. aastagal soomõ-ugri kultuuripääliin. Obinitsan eläs 134 inemist (1.01.2020).

## Luudus
Külä hummogujaon om Obinitsa järv, miä om ülessulut järv. Obinitsa järvest juusk läbi Obinitsa uja ehk Tuhkavitsa uja.

## Aolugu

Külä põh’ajaon ommaq Sakalovapalo kääpäq. Om arvat, et tuu võisõ ollaq matmiskous Põh'asõan surmasaanuilõ. Säälsaman kõrvan om Obinitsa matusaid. 

Obinitsan olõvan niikutsutun Kalju majan om olnuq puut, külänõvvukogo kandsalei (1945. aastagast pääle), meierei, sidõjaoskund, tohtrikotus, raamadukogo, rahvamaja ni sovhoosikontor (1960-1995). 2004. aastagal tetti majja kunstigallõrii Hal’as kunn, kon kunsti loovaq Kauksi Ülle ja Riitsaarõ Evar.

1995. aastagast pääle toimõndas Obinitsan muusõum. Taa muusõum valitsõs Obinitsa Seto Muuseumitarrõ (Obinitsan) ja seto kandsitallo ehk Luikjärve tallo (4 kilomeetret Obinitsast).

2007. aastagal ehitedi Obinitsa tsässon. 2008. aastaganiq toimõnd’ külän Meremäe-Obinitsa põhikuul. Päält tuud tetti koolitarõn vallalõ Obinitsa küläkesküs (raamadukogo, latsiaid, jovvusaal, spordisaal ja sann). 

Obinitsan om ka hüä seto söögikotus Taarka Tarõ Köögikõnõ, midä juht’ Hõrna Rieka.

Inne Eesti umavalitsuisi valitsõmisõ ümbrekõrraldamist käve Obinitsa külä Meremäe valla valitsõmisõ alaq.

## Soomõ-ugri kultuuripääliin 2015

2014. aastaga põimukuu 11. pääväl valiti Obinitsa soomõ-ugri nuuriliido MAFUN kongressil Helsingin 2015. aastaga soomõ-ugri kultuuripääliinas.

Kultuuripääliina aastaga pääkõrraldaja oll’ Hõrna Aare ja kommunikatsioonipäälik Laaneotsa Anneli, kiä oll’ tuul aastagal ka Setomaa ülembsoots'ka. 

Riitsaarõ Evar oll’ kultuuripääliina aastaga Obinitsa liinapää.

2015. aastagal oll’ Obinitsan pall'o soomõ-ugri rahvidõga köüdetüid sündmüisi.

Kultuuripääliina vallalõtegemispido oll’ vahtsõaastagakuu 7. pääväl. Pidost võtt' ossa ka Eesti Vabariigi president Ilvese Toomas Hendrik.

Hainakuu 31. pääväl tetti vallalõ Obinitsa lipuplats, kon ommaq nätäq kõiki soomõ-ugri rahvidõ lipuq. Sjoo oll’ edimäne sääne lipuplats kõgõ ilma pääl.

Põimukuu 1. pääväl peeti Obinitsan Seto Kuningriigi Päivä, miä oll’ kultuuripääliina aastaga pääsündmüs. Sääl tetti ka soomõ-ugri hõimorahvidõ rongikäüki.

Kultuuripääliina lõpupido oll’ 2016. aastaga vahtsõaastaga kuu 7. pääväl, kon käve kaq Eesti Vabariigi president Ilvese Toomas Hendrik ni välisministri Kaljuranna Marina. Obinitsa and’ sääl kultuuripääliina avvunime ja kultuuripääliino tunnismärgi – tsirgu – 2016. aastaga kultuuripääliino Iszkaszentgyörgy ja Veszprem (Ungari) volinigõlõ.

Kultuuripäälina aastagal oll’ Setomaal inämb ku 60 kultuurisündmüst ni Setomaal käve külän inämb ku 25 000 inemist.

## Lätteq


Katõgooria:Setomaa küläq
Katõgooria:Mokornulk
Taks

**Taks** om väikene pini jahi jaos. Taks om s'aksa pinitõug.

Tääl om pikk kihä ja lühükeseq jalaq. Taksipinil om pikk nõna, kõrvaq ja hand. Pini om hää kaitsja. Tää om kah lustilinõ sõbõr inemise jaos.

katõgooria:pinitõvvoq
Mehiläne

**Mehiläne** om mutuk. Mehiläseq eläseq egäl puul pääle Antarktiga. Mehiläseq sööväq nektärri ja häitsmehiiva. 

Eestin om pall’o mehidseaido. Tarton om naid kolm.

Katõgooria:Mutigaq
Rakvere

**Rakvere** (aoluulinõ nimi *Tarvanpää;* s'aksa keelen *Wesenberg,* vinne keelen *Rakovor*) om liin Õdagu-Viro maakunnan, maakunna tallitus-, majandus- ja kultuurikeskus. 

Rakvere om liin 1302. aastaga 12. piimäkuust saaniq, ku taa sai Taani kuniga Erik Menvedilt Lübecki käest liinaõigusõq. 

Rakvere liinapää om 2019. aastagast pääle Varegi Triin. 

Rakveren om 19 liinaossa. Rakvere liinasüämest om kolm kõrvuisi olõvat liinaossa – Vanaliin, Süäliin ja Oppaja Hainamaa.

katõgooria:Eesti liinaq
Sillamäe

**Sillamäe** om liin Hummogu-Viro maakunnan. Tuu kotus om Soomõ lahe lõunõranna veeren Narva lahe perve pääl Sõtkõ jõõ suu man.

Sillamäe kavvus maakunnakeskusõst Jõhvist om 24 kilomiitret. Kõgõ lähemb raudtiijaam om 3 kilomiitret lõunõ puul Vaivara raudtiijaam. Narva jääs 25 kilomiitre kavvustõ hummoguhe.

katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Hummogu-Viro maakund
Pääsläne

**Pääsläne** om väikene rändäjä tsirk. 

Pääsläsel om pikk hand nigu kahvli. Sügüse pääsläne lindas Euruupast Afrikahe. Keväjä tää lindas tagasi.

Pääsläisi om mitund liiki. Üts Eestin hariligumbit pääsläseliikõ - laudapääsläne ehk harkhand (eesti keelen *suitsupääsuke*),  om Eesti rahvustsirk. 

Pääsläst peetäs keväjä vahtsõ elo tunnismärgis.

katõgooria:tsirguq
Põtr

**Põtr** vai **põdõr** om mõtselläi. Põdraq sööväq kasvõ ja puukuurt. Maailman om pall’o põdraliikõ. Sarvõq ommaq põdra uhkus. 

Põtr om ka müütiline elläi.

katõgooria:mõtsaeläjäq
Hõlmikpuu

**Hõlmikpuu** ehk **ginkopuu** om lehepuu, mink eloigä või küündüdäq üle 3000 aastaga. Taa om tunnõt ka ku pardsijalgo puu, selle et puu leheq ommavaq nii ku pardsi jalaq. Hõlmikpuu vil'ol om väega suur raviväärtüs, ni inemiseq vaihõl sööväq naid. Hõlmikpuul om Hiinan ilmadu korgõ kotus. Tedä peetäs tan rahvuspuus, selle et seo puu peegeldäs Hiina pikkä aoluku ja näütäs hiina rahva hüvvi umahuisi.

katõgooria:puuq