open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Televisiuun

Sõna **televisiuun** vai **televis'uun** om hübriidsõna. Tä tulõ mõlõmbist, nii kreeka ku ladina keelest. Tele tähendäs kreeka keeli kavvõt ni visio tähendäs kaehtust. Televis'ooni sõnna pruugitas sagõhõhe lühendedült: *tele*. Telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat' om televiisor (lühendedült *telek* vai *viisor*).

Edimäne elektromehaanilinõ televiisor sai patendi **1885**. aastagal. Tuu autoris oll' s'aksa üliopilanõ Paul Gottlieb Nipkow.

Edimädse elävä pildi kand' üle John Logie Baiard **1925**. aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine. 

Tooni aoni oll' viisor poolõldõ mehaanilinõ, kooniq **1934**. aastagal näüdäs' Philo Taylor Farnsworth Franklini Instituudin edimäst tävveste elektroonilist televiisorit, kon oll' 220 rita pildi kotsilõ ni 30 pilti sekundin. 
Kolm nädälit järgemiisi võtt' Farnsworth pääle poliitikit, sportlaisi ja sato inemiisi ni kand' naidõ pildi üle vastavõtjahe. 

Elektroonilidsõ televis'ooni aigo näudäti **värmitelekit** edimäst kõrda **1940**. aastagal, ku Ameeriga Raadiokorporats'uun näüdäs' mõnõlõ Föderaalsõ Sidekomisjoni liikmõlõ vahtsõ süstemi perrä tettüt värmilist pilti. 
Edimäne värmiline teleülekannõq tetti **1951**. aastagal, ku telekannal' CBS näüdäs' programmi *„Premiere”*, a tuud olõ-s võimalik nätäq mustvalgõ viisorigaq. Tuuperäst kaiq tuud saadõt kõgõst 30 inemist, kel olliq prototüüpmassinaq.

Edimädseq televis'ooniülekandõq Õuruupan alostiq **1936**. aastagal, ku näüdäti Berliini Olümpiamänge. Tuu pilt kanti üle pall'odõhe avalikkõhe televis'oonimajjohe Berliinin ja Hamburgin. 

Nõvvokogo Liidon naksiq elektromehaanilidsõ ülekandõ katsõtusõq **Moskvan 1931**. aastagal ni edimädseq telesaatõprooviq **1937**. aastagal.

Katõgooria:Televis'uun
Ütiskuningriik

**Ütiskuningriik** (inglüse keelen *United Kingdom*), täüsnimega **Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriik** (*United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland*) om Õuruupa riik. Ütiskuningriigin om neli maad: Inglüsmaa, Sotimaa, Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa. Ütiskuningriigi pääliin om London.

Ütiskuningriigi kuningas om pääle kuningaimänd Elizabeth II kuulmist 2022. aastagal Charles III.

Pääministri : Keir Starmer (2024)

## Kaeq viil
*Inglüsmaa
*Kõmrimaa
*Sotimaa


Katõgooria:Õuruupa riigiq
Andorra

**Andorra Vürstiriik** (katalaani keelen *Principat d'Andorra*) om Õuruupa riik.

Andorra jääs Hispaania ja Prantsusmaa vaihõlõ. Andorra pindala om 468 kruutkilomiitret, ja om tuugaq Õuruupan kuvvõs kõgõ vähämb riik. Riigi pääliin om Andorra la Vella. Inemiisi eläs Andorran päält 86 000 ja suur jago noist ommaq katoliiklasõq. Riigi ammõtlik kiil om katalaani kiil. Andorral om kõrraga kats kaasvürsti, Prantsusõ president ja a Seu d’Urgelli piiskop.

Andorra majandusõ jaos om kõgõ tähtsämb turism, miä and nii 80% of SKP-st. Andorran käü aastagan nii 8 mill'onat turisti, noist nii 7 mill'onat käüväq sinnäq suusatamma.

Andorra om 1993. aastagast Ütistünüisi Rahvidõ liigõq. Andorra ei olõq Õuruupa Liido liigõq.

2024. aastaga elli Andorran 85 370 inemist.

## Lätteq


Katõgooria:Andorra
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Lepä Lembit

**Lepä Lembit** (**Lembit Lepp**, 1931-2002) oll' kunstnik ja Eesti vabahusõ iist võitlõja. Lembit tüüt' päämädselt Eesti Rahva Muusõumin, kon oll' kunstnik; kuulsust om tä kor'anuq ummi raamadumärkega (ekslibrissidega). 

## Haridus

*Põlgastõ kuul
*Võro keskkuul, lõpõt' 1957
*1957-1961 Tarto kunstikuul, kunstioppaja kutsõq

## Tüükotussõq

*1961-1962 kunstioppaja
*1963-1989 Eesti Rahva Muusõumi kunstnik

## Elokäük

Lepä Lembit sündü 17. vahtsõaastakuu pääväl 1931 Põlva kihlkunnan Mustajõõ külän. Lembidü esä oll' linakaupmiis, imä oll' lõpõtanuq oppajidõ seminäri, a oll' koolipreilis õnnõ lühkeist aigo. Põlgastõ koolin oppõn tekk' Lembit sõproga vaba Eesti iist võitlõmisõ organisats'ooni "Kalevlased". Võro keskkooli aigo teiq nääq Leevä Ülo ja tõisi nuuriga salaütistüse SKO (Salahinõ Kupõrjanovlaisi Organisats'uun), kon tä oll' staabiülemb ja lindlehti kujondaja. Tuu iist saadõti tä säitsmes aastagas (1949-1956) Tsiberihe Karaganda vangilaagrihe. Tsiberist tagasi tullõn lõpõt' keskkooli ja võtt' naasõ. Pääle opmist Tarto kunstikoolin oll' üte aastaga kunstioppaja, a tuu tüü es passiq tälle. 1963. aastagast oll' tä Eesti Rahva Muusõumi kunstnik. Tollõn amõtin käve Lembit etnograafiliidsil välitöiel pia kõigin Eesti kihlkunnõn ja korjamisreisel hõimurahvidõ (vepsläisi, maridõ, udmurtõ, komidõ, liivläisi ja isuridõ man). ERM-i kogon om 2736 Lepä Lembidü joonistust ja 1037 fotot. Pääle tuu om tä kujondanuq vällänäütüisi, trükümatõrjaalõ, muusõumi välläandit ja kuulutuisi.

Umaette lehekülg Lembidü loomingun om raamadumärk vai ekslibris, midä tä om tennüq üle 722 tükü. Muuhulgan om tä tennüq kolm mappi Nobeli preemiä laurõaatõ ja kuus mappi eesti kiränige portreiega raamadumärkega. Lembidü raamadumärke tundas ja hinnatas välänpuul Eestitki: Ungarin, S'aksamaal, Soomõn, Poolan ja Hispaanian. Taanin ilmu 1972. aastagal timä autorivihk ja kõrraldõdi vällänäütüs.

Lembit kuuli 31. vahtsõaastakuu pääväl 2002. 

## Kirändüs

*"Lembit Lepp 75", Lepä Viive, "Võro-Seto tähtraamadun 2006. aastaga pääle", Võro Selts' VKKF, 2005
Lühendüseq

**Lühendüisi nimekiri**. Tan ommaq üles loeduq mõnõq inämb tarvitõduq lühendüseq. 

__NOTOC__  A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z  

## A

*a. = aastak

## B

## C

**cand. math.* = matõmaatigakandidaat (tiidüskraat)
**cand. theol.* = teoloogiakandidaat (tiidüskraat)

## D

**dr. phil.* = filosoofiadoktor (tiidüskraat)

## E

*e. k. = eesti keelen
*EKKKÜ = Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühing
*EKmS = Eesti Kirämiihi Selts (e. k. Eesti Kirjameeste Selts)
*EKR = Eesti Kunstnikkude Rühm
*ENSV = Eesti Nõvvokogo Sotsialistlik Vabariik
*ERM = Eesti Rahva Muusõum

## F

## G

## H

*Har = Hargla kihlkund

## I

*I = iispäiv
*i.m.a. = inne miiq aigo
*ingl. k. = inglüse keelen

## J

*jm. = ja muu
*jne.= ja nii edesi
*jt. = ja tõsõq

## K

*K = kolmapäiv
*Kar = Karula kihlkund
*Kan = Kanepi kihlkund
*khk. = kihlkund
*kg = kilogramm
*km = kilomiitri
*km2 = kruutkilomiitri

## L

*lk. = lehekülg
*LR = "Loomingu Raamadukogo"

## M

*m.a.p. = miiq ao(arvamisõ) perrä

## N

*N = neläpäiv
*nn. = niinimetet

## O

*OES = Opat Eesti Selts (e. k. Õpetatud Eesti Selts)
*orig. = originaalin, originaalkeelen

## P

*Plv = Põlva kihlkund
*Pu = puulpäiv
*Pü = pühäpäiv

## R

*R = riidi
*Rõu = Rõugõ kihlkund
*Räp = Räpinä kihlkund

## S

*s. = sündünüq
*sks. k. = s'aksa keeli

## T

*T = tõõsõpäiv
*TA = Tiidüisi Akadeemia
*tk. = tükk
*TPedI = Talina Pedagoogilinõ Instituut
*TPI = Talina Polütehniline Instituut
*TRÜ = Tarto Riiklik Ülikuul
*TÜ = Tarto Ülikuul

## U

*Urv = Urvastõ kihlkund

## V

*Vah = Vahtsõliina kihlkund
*v. k. = võro keelen

## Z
Setomaa inemiseq

**Setomaa inemiisi nimekiri**. Tah ommaq üles loedu mõnõq tunnõtumbaq inemiseq, kiä ommaq Setomaal sündünüq, Setomaal elänüq vai Setomaa hääst midägi arq tennüq.

__NOTOC__  A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W Õ Ä Ö Ü X Y Z  

## A

## B

## C

## D

*Dolgoševi Marko (Mikitamäe)

## E

## F

## G

## H

*Haavaoksa Paul (Paul Haavaoks)
*Hao Paul (Paul Hagu)
*Hilana Taarka (Darja Matrejeva, Vasila Taarka)
*Hirsigu Veera (Veera Hirsik)
*Hirvõ Jaan (Jakubi Jaan)
*Hõrna Aare (Aare Hõrn)

## I

*Ilvese Aapo (Aapo Ilves)

## J

*Jõgela Mait (Mait Jõgela)
*Järvelilli Rein (Rein Järvelill)

## K

*Kalkuni Andreas (Andreas Kalkun)
*Kolga Udo (Udo Kolk)
*Kukumäe Arvo (Arvo Kukumägi)
*Kuninga Madis-Mats (Madis-Mats Kuningas)

## L

*Laaneotsa Annela (Annela Laaneots)
*Lehestigu Paul (Paul Lehestik)
*Linnupuu Anne (Anne Linnupuu)
*Luigassõ Inara (Inara Luigas)
*Lõvi Laine (Laine Lõvi)
*Lõvi Vello (Vello Lõvi)

## M

*Martina Ir'o
*Merca (Merle Jääger)
*Miko Ode

## N

*Nurmeotsa Sulo (Sulo Nurmeots)

## O

## P

*Palgi Eduard (Eduard Palgi)
*Pikkuusi Aavo (Aavo Pikkuus)
*Pino Nasta (Nasta Pino)
*Pino Veera (Veera Pino)

## R

*Riitsaarõ Evar (Evar Riitsaar)

## S

*Saia Kati (Jekaterina Sai)
*Sarvõ Ain (Ain Sarv)
*Sarvõ Vaike (Vaike Sarv)
*Sarvõ Õiõ (Õie Sarv)
*Sillaotsa Liidia (Liidia Sillaots)
*Sommõri Samuel  (Samuel Sommer)

## T
*Tuligu Ülo (Ülo Tulik)

## U
*Ungvere Olli

## V

*Vabarna Anne
*Vahelaanõ Paali (Paul Vahelaan)
*Vananurmõ Ilmar (Ilmar Vananurm)
*Väisäneni Armas Otto (Armas Otto Väisänen)

## Z

## Kaeq viil
* Võromaa inemiseq
* Tartomaa inemiseq


Katõgooria:Nimekiräq
Inemiseq
Wrangeli luuduskaitsõala

**Wrangeli luuduskaitsõala** (Wrangeli saarõ luuduskaitsõala) om Vinnemaa kõgõ põh'apoolitsõmb luuduskaitsõala. Pindala om 7670 km2. Tä võtt hindä ala Wrangeli ja Heraldi saarõ ni näide ümbre olõva mere. Luudi 1976. Wrangeli luuduskaitsõala om Hummogu-Tsiberi ja Põh'a-Ameeriga floora- ni faunaelemente kokkoputmisõ ala. Suur jago (4700 km2) kaitsõalast om mägine, pall'o om väikeisi jõki ja järvi.

## Kaeq viil

* Wrangelli Ferdinand

Katõgooria:Maatiidüs
Katõgooria:Vinnemaa
Wrangelli mäeq

**Wrangelli mäeq** (ingl. k. *Wrangell Mountains*) om mäemassiiv Lõunahummogo-Alaskal Alaska ja Saint Eliasõ ahilidõ vaihhõl. Wrangeli mägeden om mito kistunut tulõmäke, noist kogõmbaq ommaq Mount Blackburn (4996 m), Sanford (4949 m) ja Wrangelli mägi (ingl. k. *Mount Wrangell*, 4317 m). Mäemassiv' om Wrangelli-Saint Eliasõ rahvuspargi (49 870 km2, asotõt 1980) põhiosa. Nime om tä saanuq Wrangelli mäe perrä.

## Kaeq ka
*Wrangelli Ferdinand

Katõgooria:Maatiidüs
Oldekopi Gustav

**Oldekopi Gustav Adolph** (**Gustav Adolph Oldekop**, 1755-1838) oll' Põlva kerkoopõtaja, lehemiis ja luulõtaja, kiä kirot' lõunaeestikeelitsit luulõtuisi. 

## Elokäük

Oldekopi Gustav Adolph sündü 2. joulukuu pääväl 1755 Haapsalon. Oldekoppõ suguvõsa om peri Hildensheimist (Alam-Saksist). Gustavi esä Hans Heinrich tüüt´ Haapsalon rektori ja sekretärinä. Gustav esiq tüüt' suurõmba jao umast elost (1781-1820) Põlva kerkoopõtaja amõtin. Tä kuuli 8. lehekuu pääväl 1838 Tarton nink om matõt Põlva kalmuaida.

## Haridus

*Talina tuumkuul'
*1774-1780 oppõ Halle ülikoolin usutiidüst
*1870 sai teoloogiakandidaadi kraadi Riian

## Looming

Oldekopi Gustav pand' kokko kats' edimäst aastakäüki Grenziusõ Johanni kirästüsel 1796 ilmuma naanut "Eesti Ma Rahwa Kalendrit", and' 1806 uma sõbra Rothi Johann Philippi ja tollõ puja Georg Philipp Augusti abigaq vällä "Tarto ma-rahwa Näddali-Lehte", miä võimõ nõudmisõ pääle keeleti ärq ja häötediq, a midä 1995 löüti Peterburin Vinnemaa Riikligost Aoluuarhiivist sõski 10 nummõrd. 1824 toimõnd' viis' nummõrd  "Kulutamisse Lehte". 1820 ja 1821 ilmu Oldekopi Gustavi lõunaeesti kiilde pant "Liiwlandi marahwa seädus". Viil pand' tä lõunaeesti kiilde luudusluuraamado "Mötlemisse Jummala teggude päle". Tä om kirodanuq ja lõunaeesti kiilde pandnu üle 40 luulõtusõ, miä ommaq avaldõt kogon "Suve õdang". Luulõtuisi tarvitõdiq Kanepi kihlkunnakooli lauluoppusõn; nääq jousõvaq kooli rajaja Rothi Johanni nime all käsitsi kirotõt lauluvihkõhõ ja tuuperäst peeti 1960. aastakideni noist inämbüse autoris Rothi Johanni.

## Pereh

*1782 võtt' Gustav naasõs Rothi Johanni sõsara Dorothea Elisabeth Maria. 
*1804 naanõ kuuli. 
*Peräst naasõ kuulmist elli Gustav kokko kerigumõisa majapidäjä, timä latsi huuldaja Jürgensi Dorotheagaq. 1809-1919 sündü Jürgensi Dorothealõ säidse vallaslast, kinkast vähämbält neli tunnist' Gustav hindä umas. Abiellu saivaq nääq tuuaigsõ kõrra perrä peräst pastori kotusõ päält ärq minekit, tuu juhtu 1820. a. Samal aastagal pidiväq nääq Põlvast ärq Tartohõ kolima.

## Teossõq

*"Mötlemisse Jummala teggude päle", 1822, Sturmi C.C. perrä
*"Suve õdang", 1985, kokko säädnü Vinkli Aarne

## Mälehtüse hoitminõ

*1991 - Mälehtüskivi Oldekopilõ ja Schwartzilõ Põlva kerko man järve puul.

## Välislingiq
*Oldekopi Gustavi kotsilõ saa lukõq Võro kirändüse kodolehe vai 
*Eesti vanõmba kirändüse lehe päält.
Ugandi kiil

**Ugandi kiil** om nimetüs, midä om mõnikõrd pruugit muistitsõn Ugandi maakunnan kõnõldu keele kotsilõ, minkast ommaq ildampa vällä arõnuq lõunaeesti (tarto) kiräkiil ni täämbädse päävä võro ja tarto kiil. Lõuna-Eesti kõgõ lõunahummogupoolitsõmba (muistidsõ Valgõpalo (*Walgatabalwe*)) ala pääl kõnõldut keelepruuki om peet Ugandi ala keelest erälesaisvas keelemoodus, minkast om vällä kasunu täämbädse päävä seto ja hummoguvõro kiil. Ugandi keelest välläarõnut lõunaeesti (tarto) kiräkiilt pruugiti 17.-19. saa-aastagal Tarto- ja Võromaal kerigu-, kooli- ja kohtukeeles. Tuu keele üts vanõmbit ja tähtsämbit kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686. aastagal ilmunuq *[[Wastne Testament]]*. 

## Kaeq ka

*Lõunaeesti kiil
*Sakala kiil
*Ugandi
Põlva kalmuaid

**Põlva kalmuaia väreht**

**Põlva kalmuaid** vai **Põlva kalmistu** vai **Põlva matus** om Põlva kihlkunna kõgõ tähtsämp kalmuaid. Tä om Põlva liina keskosan Orajõõ ürgoro nõlva pääl. Kalmuaial om jõõ puul kats uhkõt savikivvest värehtit, miä ommaq ehitedüq 1907. a. Ruumipuudusõ peräst matõtas perämädsel aol Põlva kihlkunna inemiisi rohkõmb 1990. aastagil tettühe vahtsõhõ Rosma kalmuaida.

Kuulsambist inemiisist ommaq Põlva kalmuaida matõduq: 
*Oldekopi Gustav Adolph, 
*Schwartzi Johann Georg, 
*Matthissoni Otto Gustav,
*Vahtra Jaan,  
*Käisi Johannes,  
*Ivaski Albert. 

## Rahvajutt
Uma sõsara Annõ käest om Hurda Jakob üles kirotanuq sääntse jutu.	 
			
*Põlva matuse takah om üts raha-keldre. Kui [[Jaanipäiv]]ä ööse keriko taga nulkmatsest aknast, naiste poole päält, vahit, sis näet kelrde usse ja piida ärä ja saat teedä, kos kotal vara-keldre sais ja võit sis raha kätte saija. Ent vahtma peäp inemine läbi musta täko taoste, muido ei näe.*

## Välislink
*Põlva kalmuaia kodoleht

Katõgooria:Võromaa
Katõgooria:Kalmuaiaq
Wrangeli saar

**Wrangeli saar** om Põh'a-Iämeren, Hummogo-Tsiberi ja Ts'uktsi mere vaihõl. Suurus om umbõs 7300 km2. Õuraasia mandrõst eräldäs Wrangeli saart Longi väin. Saarõ kesk- ja lõunaosa om mägine (mäki korgus küünüs 1096 miitrini), põh'aosa matal ja soinõ. Mäki pääl om arktilinõ kõrbõ, tasadsõ maa pääl arktilinõ tundra. Kasvolihte om küländ pall'o: 350. Saar om Wrangeli luuduskaitsõalal. 1926. a. tetti saarõ pääle polaarjaam, tuust aost eläseq sääl pidevält inemiseq. Saarõ lõunaveere pääl ommaq Ušakovskoje ja Zvjozdnõi küläq. Saar löüti 1849 ja 1867 and' ameeriga vaalapüüdjä T. De Long tälle Wrangelli Ferdinandi perrä nime. Wrangeli saar kuulus Vinne Föderats'ooni Ts'uktsi autonuumsõ ringkunna ala. 
Saarõ pääl elliq üteq perämädseq teedäqolõvaq mammudiq.

Katõgooria:Maatiidüs
Teppo August

**Teppo August** (**August Teppo**, 1875-1959) om Eesti kõgõ kuulsamb lõõtspillimeistre. 

## Elokäük

August sündü 29. põimukuu pääväl 1875 Põlva kihlkunnan Loosu külän Tigassõ talon. Latsõn miildü tälle puust as'akõisi tetäq, noid sai tä maaha müvväq ja nii hindäle rahha tiini. Vaesus es lupaq Augustil üttegiq aastakka koolin kävvüq. Lugõma ja kirotama oppõ tä vanõmba vele Aleksandri abiga koton. 

Joba latsõn oll' nätäq, et täl om andi muusiga pääle. Pillimängo naas' tä vele Aleksandri käest op'ma 8-aastagadsõlt. Ku August oll' 11 aastakka vana, sõs veli kuuli ärq ja August sai timä pilli hindäle. Tuu oll' üterialinõ vabrikupill (arvada või, et Vinnemaal tett), miä inämb hellü es tiiq. August võtt' tuu jupõs vallalõ ja parand' ärq, nii et pilli pääl jälq mängi sai. Ildampa ollõv August tuu kotsilõ ütelnüq: "Siist ma saigi otsa kätte."

Sõs naas' tä peris vahtsõt pilli tegemä. Edimäne hindätett pill sai valmis 1892. aastal, ku August oll' 17-aastanõ. Tuu pill olõ-iq alalõ hoitunu. Pille meisterd' tä säidsekümmend aastakka umast elost põhitüü - talotüü - kõrvalt. Sakõstõ oll' timä tüüpäiv 18-20 tunni pikk. Sõski es jovvaq tä nii pall'o pille tetäq ku timä käest telliti. Üte pilli tegemises kullu 3-4 kuud. Ku pill valmis sai, and' tä tuu kimmäle pillimihele ütes kuus sissemängmises. Pääle tuud timme tä pilli lõpligult üle nink möi sõs maaha. Aastasaa vaihtusõl ollõv timä pilliq massnuvaq 80-85 ruublit, miä toona oll' nelä tüühobõsõ hind. 

Arvadas, et uma elo kestel tekk' August 120-200 pilli, pääle tuu viil pilliq, minka korpusõ teiväq tõsõq, a ravvaq pand' sisse timä. Täämbädse pääväni om alalõ umbõs 30 timä tett pilli, noist kõgõ vanõmb om perit aastagast 1896. Niinimetet Teppo pilliq ommaq väega kvaliteetseq ja pillimiihi hulgan hinnaduq. 

Teppo August kuuli 7. joulukuu pääväl 1959.

## Ütlemiisi
*August ollõv iks, ku putõl viina lavva pääl saisõ, ütelnüq: "Võtaq saq kah! Ma no tast jõuduperrä võta, ega ta mu tüüd ei sekäq."
*Pilli timmise man Augustit jutuajaminõ ega tõisi pillimäng es sekäq. Tä ollõv ütelnüq: "Mängiq no edesi! Küll ma häälestä! Saq uma mängoga minno ei sekäq."

## Lugu
Teppo Augusti pilliq püsüsseq väega häste timmin. Ütskõrd ollõv Põlva rätsep Piir lepnüq kingagiq, et Teppo pillile ei tiiq es'ki vesi midägi. Lõõtspill lasti Kuurvere veskijärve, sõs tõmmati vällä ja raputõdiq viist tühäs. Hulka rahvast tull' tuud nalja kaema. A pill mänge niguq innegi!

## Mälehtüse hoitminõ

*Mälehtüskivi Teppo Augusti kodotalo (Tigasõ talo) man Loosu külän
*Egasuvitsõl Võro Folkloorifestivalil peetäs Teppo Augusti avvos maaha lõõdsamängjide võikimängmine.

## Kirändüs
Teppo Augusti ja timä pille kotsilõ või lukõq 
*artiklist "Lõõtspillimeister August Teppo fenomen", Noormaa Tarmo, "Teater. Muusika. Kino" 11, 2005,
*raamadust "Põlvamaa lõõtspillimängijad", Tartese Heino, 2007.

## Lätteq


Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti küläpillimeheq
Eloluuq

**Eloluuq** om nimekiri, kon ommaq seen elolukõ nimekiräq.

*Võromaa inemiseq
*Setomaa inemiseq
*Eesti inemiseq
*Välämaa inemiseq
Mõisa

**Mõisa** oll' feodalismi aigo maavaldus üten sääl pääl elävide sõltuvusõn olõvidõ talopoigõga. Kapitalismi aigo oll' taa põllumajanduslik suurmajand. Kitsambalt nimetedäs mõisas mõisapidäjä hindä majandõdavit maid üten härbäni ja majandushuunidõga vai sõs mõisasüänd (härbänit, parki, majandushuunit).

## Mõisidõ lihiq

20. aastagasaa alostusõn oll' Eestin päämidselt katsasugutsit mõisit. Innembide om pilt olnuq kirivämb, selle et pääle vasallõ (illatsõmpi umanikkõ) võisõvaq mõisaq kuuluq nii ordolõ, piiskopkunnõlõ, kluustriilõ ku tõisilõgi instituts'oonõlõ.

*Perismõisa
*Puulmõisa 
*Kerkomõisa
*Riigimõisa
*Kõrvalmõisa
*Rüütlikunnamõisa
*Liinamõisa
*Kar'amõisa

## Kaeq ka

*Võromaa kihlkundõ mõisidõ nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
*Võromaa mõisaq

## Välisligiq

*Eesti mõisaportaal
Joosu mõisa

**Joosu mõisa** (sks. k. *Waimel-Neuhof*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti 1731. ja 1744. a. vaihõl ärq  Väimälä mõisast. Mõisahuunõq jääväq Joosu küllä Võro-Põlva tiist mõnisada miitrit õdagu poolõ. 

## Inemiseq

Mõisal om olnuq mitmit umanikkõ, näütüses von Mülleriq, von Brömseniq, von Budbergeq. 
Edimäne umanik oll' Mülleri Charlotte Amalie. 1759 ost' mõisa Helmerseni Bernhard. 1909 oll' mõisa umanik Rothi Leonhard.

Joosu mõisan om latsõn elänüq Wrangelli Ferdinand. 

## Huunõq

Pikk ütekõrdnõ puulkelbäkatussõga varaklassitsistlik, barokisugõmidõga härbän om perit 18. aastagasaa lõpust. Huunõ saalin olliq geomeetrilidse ornamendiga laeq. Pikkä aigo tühält saisnu härbän om mitmõst paigast varisnu ja väega kehvän saison. Kõrvalhuunist om alalõ ait.

## Kar'amõisaq

*Mõrgi

## Nimest
S'aksa keelen kutsuti mõisat *Waimel-Neuhof*. Arvada, et *Joosu* nime om tä saanuq üte mõisnigu perrä. Nimelt ost' 1774. aastagal mõisa kolleegiumiassessor Nettigi Justus Johann Ludwig Briesemann (Justus Johann Ludwig Briesemann von Nettig). Joba 1782. aastagal ilmunun Hupeli August Wilhelmi tiidmisraamatun om ärq märgit mõisa kats lõunõeestikeelist nimme: *Joso mois* ja *Wastne Wäimare*. Nimme Justus lühendedäs s'aksa keelen Just vai Jost (loeq: juust, joost). Tuud nimme naatigi käändmä: Juust, Joosu.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq

## Välisllingiq

*Joosu mõisa kotsilõ või kaiaq Eesti mõisaportaalist
*Joosu vallakohto protokolliq 1868-1871
*Joosu mõisa Wikimapia kaardi pääl 

## Lätteq
Himmakülä

**Himmakülä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km).  

Külän om paarkümmend elämist. Suurõmbalt jaolt jääs külä suurõsttiist hummogu poolõ. Himmaküläst põh'a poolõ jääs Lahokülä, hummogu poolõ Naruskikülä, lõuna poolõ Ortuskülä ja õdagu poolõ Vardja. Külä hummogupiiris om Peri uja. Külän om Sika tiiristi bussipiätüs. 

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Laheda valda.  

2020. aastaga alostusõn elli Himmakülän 108 inemist. 

## Aolugu

Himmakülä om vähämbält paarsada aastakka vana. 

1977. aastaga panti Himmakülä mano Lahokülä.

Kolhoosiaol oll' Himmakülän Koit-kolhoosi suurfarm (läts' käüki 1973), kon peeti lehmi, ja ehitedi 12 kortõriga nn. ütismaja. Viil 1980. aastagidõ lõpun ehit' kolhuus umilõ tüüliisile 10 üteperreelämist. Ku kolhoosiaig läbi sai, möi kolhuus suurfarmihuunõq maaha ja pääle tuud ommaq noin huunin olnu mitmõq puutüüfirmaq.

## Midä kaiaq tasos

Himmakülän olõ-i suurt midägi kaiaq.

## Kuulsambaq inemiseq

Niinimetet ütismajan om latsõn mõnõ aastaga elänüq modell ja Eesti Malõliido president Kassi Carmen.

## Kaeq viil
* Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Joosu

**Joosu** (käänetäs *Juussu, Joosuh*) om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 15 km, Võrolõ 10 km). Külän om kümmekund elämist. Joosust õdagu poolõ jääseq Meltssaarõ külä ja Suurkülä, põh'a poolõ Lüüsi külä ja Vana-Koiola, hummogu poolõ Olõski külä ja Mõrgi külä, lõuna poolõ jääs Kärnämäe külä. Külän om Joosu bussipiätüs. Joosu ja Mõrgi vaihõpääle jääs vana savikarjäär, kon põrõhõlla om järv. Säält kaivõtust savist om tett samottkivve, keraamikat, põrmandoplaatõ, portsõlanni jms.

Joosu külä om uma nime saanuq Joosu mõisa perrä. Mõisa jälki om saanuq uma nime üte mõsinigu perrä, kink üts nimi oll' Justus, ja kedä lühkolt kutsuti Juust.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Laheda valda.

## Midä kaiaq tasos

Joosu küllä jääseq Joosu mõisa huunõq ja mõisapark. Huunist ommaq alalõ ait ni kehvän saison härbän ja kõrts. 

## Kuulsambaq inemiseq

Joosu mõisan om latsõn elänüq ilmakuulsa meresõitja ja maiõuurja Wrangelli Ferdinand.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Põlva kihlkunna jõõq

**Põlva kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Põlva kihlkunna jõõq ja ujaq.  

__NOTOC__  A H J K L M O P R S T U V   

## A
*Ah'a jõgi
*Albri uja

## H
*Hilba oja

## J
*Jaanioja
*Jugooja

## K
*Kahluja
*Kallatuma uja
*Karilatsi jõgi
*Kariuja
*Kooskora oja
*Korõli uja
*Kranna uja
*Kurõ uja

## L
*Leppuja
*Lepä uja
*Lutsu jõgi

## M
*Mooste oja
*Mustajõgi
*Määuja

## O
*Orajõgi
*Oraoja
*Ostuja

## P
*Peri uja

## R
*Rebäseuja

## S
*Savioja 
*Sillukõsõ oja
*Sintka oja
*Soe uja

## T
*Tammoja
*Timo uja
*Tsähknä oja
*Turgiuja
*Tõdu jõgi
*Tännässilmä uja

## U
*Uibujärve oja

## V
*Varrõperä oja
*Verioja 
*Viiraoja
*Võhandu jõgi

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ jõki nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina
*Võromaa jõõq

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Harglõ kihlkunna jõõq

**Harglõ kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Harglõ kihlkunna jõõq ja ujaq.  

__NOTOC__  A H K L M N P R S T U V Ä   

## A
*Ahli oja

## H
*Haosilla oja
*Harglõ oja
*Hürüvä oja

## K
*Kalli oja
*Karissöödä oja
*Keseli oja
*Kikkoja
*Koiva jõgi
*Korva oja
*Kurõoja
*Kõõvistuoja
*Külmäoja

## L
*Laandura oja
*Lannamõtsa oja
*Lipi oja
*Luustoja

## M
*Mallustõ oja
*Mehla oja
*Mustjõgi
*Mõtsoja

## N
*Nakri oja

## P
*Parnigu oja
*Pedäjäoja
*Pihkura oja
*Piili oja
*Piirioja
*Piitrejõgi
*Pulli oja
*Pundsa oja
*Pussioja
*Puudistõ oja
*Pügeri oja

## R
*Raubatsi oja
*Raudoja
*Roodsioja
*Räü oja

## S
*Sarioja
*Sepikuaoja
*Sete oja
*Sillakõsõ oja
*Süvändüoja

## T
*Tellissaarõ oja
*Tialesoja
*Toruoja
*Tuklioja
*Tõhvura oja
*Tõllioja
*Tõrvasõ oja

## U
*Ura oja
*Uskuna oja

## V
*Vaidva jõgi
*Viinaoja
*Viirnaoja
*Villigä ura

## Ä
*Äühvoja

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ jõki nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Kanepi kihlkunna jõõq

**Kanepi kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Kanepi kihlkunna jõõq ja ujaq.  

__NOTOC__  H I J K L M P R S T  V Ä   

## H
*Hilba oja
*Hoboala oja

## I
*Ihamaru oja

## J
*Jürikeseoja 

## K
*Kakkoro oja
*Kangrusuu oja
*Karilatsi jõgi
*Kassioja
*Kikka oja
*Kiltre oja
*Kirka oja
*Kokõ oja
*Kolovere oja
*Kruutusõ oja
*Kuldi oja
*Kurgsuu oja
*Kurõ oja
*Kuuoja
*Künnäpistü oja

## L
*Labakapsta oja
*Lajavangu jõgi
*Liismiti jõgi
*Lokandi oja
*Loko oja
*Luurioja

## M
*Maruoru oja
*Mustajärve oja
*Musti oja

## P
*Parmu oja
*Piigastõ oja
*Poka oja
*Pusu oja
*Pühäjõgi

## R
*Rakõssaarõ oja
*Riidmaa oja
*Ritsike jõgi
*Rooba oja

## S
*Sabõrna oja
*Seega oja
*Soeoja

## T
*Tammõ oja
*Tille jõgi
*Tsähknä oja
*Tõmmoja
*Tüürä jõgi

## V
*Valgi oja
*Vanajõgi
*Vanaoja
*Vanasavikuaoja
*Vedelä oja
*Verioja
*Vähioja

## Ä
*Ängä oja

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ jõki nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Võro-eesti sõnaraamat

**Võro-eesti sõnaraamat** om võro keele ja eesti keele vaihõlinõ ümbrepandmissõnaraamat. 

Aastagal 2002. ilmu Võro Instituudi välläandõn 15 000 tähüssõnaga ja keeleoppusõ lissoga edimäne võro-eesti sõnaraamat ("Võro-eesti synaraamat"), mink kokkopandjas oll' Jüvä Sullõv. 

Võro-eesti sõnaraamatun om külh pall'o sõnatõõsõndiid, taa näütäs peris pall'o võro keele variiirümist, a taa olõ-õi umalt ülesehitüselt ja põhimõttõlt siski murdõsõnaraamat (nigu tuud ummaq nt parladsõq seto ja mulgi sõnaraamaduq), a umaette võro kiräkeele sõnaraamat.

Sõnaraamat üten võro-eesti ja eesti-võro sõnaotsmisõ võimalusõga om Internetin välän kõigilõ vabalt pruukmisõs. 

## Välislink

*Võro-eesti sõnaraamat Internetin
Põlva kihlkunna küläq

**Põlva kihlkunna külli nimekiri** lugõ üles Põlva kihlkunna küläq.  

__NOTOC__  A E H J K L M N O P R S T U V   

## A

*Adistõ
*Alakülä
*Ala-Häätarõ
*Andre

## E

*Eostõ

## H

*Haigri
*Hatiku
*Himmakülä
*Himmastõ
*Himmiste
*Hirmu
*Holvandi
*Härmä

## J

*Jaanimõisa
*Juuriku
*Joosu
*Jõeveere
*Jõõlaanõ
*Järve

## K

*Kaarukülä
*Kanamõtsa
*Kanariku (Põlva vald)
*Kanariku (Võro vald)
*Kannu
*Karilatsi (Kõllõstõ vald)
*Karilatsi (Vahtsõ-Kuustõ vald)
*Kauksi
*Kelmikülä
*Kiimariigi
*Kiisa
*Kindsi
*Kiräpää
*Kitsõruusuu
*Kiuma
*Kiumamõisa
*Kivijärve
*Kivikülä (Moostõ)
*Koiolakülä
*Koolitarõ
*Koroli
*Koti
*Kruuta
*Kuruski
*Kurõ
*Kuudra
*Kuulma
*Kuulmajärve
*Kõrista
*Kähri
*Kärnämäe
*Kääpä

## L

*Laanõ (Kähri kandin)
*Laanõ (Peri kandin)
*Labassaarõ
*Lahokülä
*Lammassaarõ
*Lauga
*Lehemõtsa
*Lepä
*Liitva
*Listaku
*Loosu
*Lukatsi
*Lutsu
*Lüüsi

## M

*Mamastõ
*Mamastõ-Mõtsanuka
*Meemaskülä
*Meltssaarõ
*Miiastõ
*Moostõ mõisa
*Mustajõõ
*Mõrgi (Laheda vald)
*Mõrgi (Lasva vald)
*Mõtstõ
*Mäe-Häätarõ
*Mäni
*Määrästü

## N

*Naadimõtsa
*Nabakülä
*Naruskikülä
*Navi

## O

*Olõski
*Ora
*Ortuskülä

## P

*Palo
*Pardsi
*Pardsimõisa
*Peri
*Peräkülä (Kõllõstõ vald)
*Peräkülä (Võro vald)
*Perämõtsa
*Piirimäe
*Pikäsilla
*Pille
*Punaku
*Punsaku
*Puuri
*Puusepä
*Põrstõ (Kõllõstõ vald)

## R

*Raistõ
*Roodsi
*Rosma

## S

*Saarjärve
*S'akna
*S'aknaloho
*Sika
*Soessaarõ (Saarjärve kandin)
*Soessaarõ (Vana-Koiola kandin)
*Sutinukk
*Suukülä
*Suurkülä
*Suurõmõtsa
*Sõra
*Säässaarõ

## T

*Tagakülä
*Taivaskua
*Tilsi (Laheda vald)
*Tilsi (Põlva vald)
*Timo
*Trohvõ
*Trompsi
*Tros'a
*Ts'olgo (Lasva vald)
*Tännässilmä
*Tõdu
*Tõrvahavva

## U

*Uibumõisa

## V

*Vagola
*Vahtsõmõisa
*Vana-Koiola
*Vanakülä
*Varbusõ
*Vardja
*Vedo
*Viira (Moostõ vald)
*Viira (Põlva vald)
*Viira (Veriora vald)
*Viiraperä
*Viisli
*Villa
*Viuperä
*Voorõpalo
*Võromõisa
*Võrosuu
*Väis'o

## Kaeq viil

*Põlva liin - Väimälä alõvik - Parksepä alõvik - Mooste alõvik

*Võromaa tõisi kihlkundõ külli nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

Katõgooria:Nimekiräq

Katõgooria:Võromaa küläq
Karula kihlkunna jõõq

**Karula kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Karula kihlkunna jõõq ja ujaq.  

__NOTOC__  A E H K L M N P R S T U V Ä Ü   

## A
*Apja oja

## E
*Endseoja

## H
*Haaboja
*Harglõ oja
*Hüssü oja

## K
*Kaagere oja
*Kerikoja
*Kiiviti oja
*Kirbu oja
*Kivioja
*Kuikli oja
*Kängsepä oja

## L
*Labassaarõ oja
*Liise oja
*Lõksu oja

## M
*Mikilä oja
*Mudaoja
*Mustjõgi
*Mürgi oja

## N
*Nahkoja
*Nigle oja

## P
*Palanusaarõ oja
*Parandu oja
*Pardsioja
*Piiroja
*Püsniku oja

## R
*Rautina oja
*Rebäsemõisa oja
*Ristioja
*Räü oja

## S
*Saera oja
*Sete oja
*Silla oja
*Sundi oja

## T
*Tinuoja
*Tirgu oja
*Tohvri oja
*Tsikkoja
*Tõrduoja

## U
*Uju oja
*Ura oja

## V
*Valtina oja
*Varõssõ oja
*Verioja
*Vilimikuoja
*Vissi oja
*Väikene Emäjõgi

## Ä
*Ärnu jõgi

## Ü
*Üräski oja

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ jõki nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Rõugõ kihlkunna jõõq

**Rõugõ kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Rõugõ kihlkunna jõõq, ujaq,  suurõmbaq kraaviq ja lätteq.  

__NOTOC__  A H J K L M O P R S T U V   

## A
*Aiju jõgi
*Allumäe oja

## H
*Harju oja
*Holsta oja
*Hundioja
*Hurda oja
*Huudva oja

## J
*Jaama oja
*Jordani oja
*Juhani Soeoja
*Jummallätte oja

## K
*Kahrila oja
*Kikkaoja
*Kirepi oja
*Kolga oja
*Korla oja
*Kosõ oja
*Kuuda oja
*Kuukla oja
*Kuura oja
*Kõivistoja
*Künäpoja

## L
*Lambri oja
*Lapistu oja
*Luutsniku uja
*Lükkä oja

## M
*Meegomäe oja
*Muhkamõtsa oja
*Mustoja
*Mustjõgi
*Möldreoja

## O
*Oraoja

## P
*Papiniidü oja
*Pihkoja
*Piirioja
*Piusa jõgi
*Plaagi oja
*Pähni oja
*Pärlijõgi

## R
*Raa oja
*Rallovi oja
*Raudoja
*Raudsepä oja
*Reedu oja
*Roovistoja

## S
*Saluoja
*Savisaarõ oja
*Seveli oja
*Sillaniidü oja
*Soeoja
*Solboja
*Soodi oja
*Soomõoru oja

## T
*Tiigaoja
*Tindi oja
*Tsiaoja
*Tsooru oja
*Tsärnoja
*Tõiva oja
*Tõrvoja

## U
*Ura oja

## V
*Vaestõlastõ oja
*Vahtsõkivi oja
*Vana-Saalussõ oja
*Verioja
*Voki oja
*Vorstioja
*Vungi oja

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ jõki nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Räpinä kihlkunna jõõq

**Räpinä kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Räpinä kihlkunna jõõq ja ujaq.  

__NOTOC__  A H K L M N P R S T V   

## A
*Aardoja

## H
*Halloja
*Hargooja

## K
*Kebja oja
*Kenni oja
*Kobrooja
*Korgõmäe oja

## L
*Leevaku oja
*Lepiku oja
*Likkoja
*Lipõsilla oja

## M
*Meerapalo oja
*Miiksi oja
*Mõduoja
*Mädäjõgi

## N
*Naha oja

## P
*Pahtpää oja
*Palomõisa oja
*Parakoja
*Pihkva jõgi
*Pihostõ oja
*Plaksa oja
*Pustõniku oja

## R
*Raadama oja
*Rebäsmäe oja

## S
*Saarnaoja
*Savikuaoja
*Silkoja
*Sillukõstõts'ori
*Sokkoja

## T
*Tambijõgi
*Tanioja
*Tilinge oja
*Toolamaa oja
*Türmäjõgi

## V
*Vaara oja
*Vanaoja 
*Verioja 
*Virosi oja
*Võhandu jõgi
*Võika oja
*Väiko-Viirksu oja

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ jõki nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Urvastõ kihlkunna jõõq

**Urvastõ kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Urvastõ kihlkunna jõõq, ujaq,  suurõmbaq kraaviq ja lätteq.  

__NOTOC__  A H J K L M N O P R S T U V Ü   

## A
*Alakõrdsi oja
*Andsioja
*Antsla jõgi

## H
*Hõimoja

## J
*Jaanustõ oja
*Jaaskaoja
*Jakapi oja
*Jassi oja
*Jõgari oja

## K
*Kaossõ jõgi
*Kapatsi oja
*Kelrdemäe oja
*Kiltre oja
*Kitsõoja
*Koigu oja
*Kubjapiitre jõgi
*Kuningakopli oja
*Kärgula oja
*Kääpäreinu oja
*Kääriku oja
*Küpärsepä oja

## L
*Lambahanna oja
*Liise oja
*Limbora jõgi

## M
*Maasikaoja
*Madissõ oja
*Matu oja
*Mustjõgi
*Mõisaoja
*Möldre oja

## N
*Naari oja
*Nässmõisa oja

## O
*Ojalepä oja

## P
*Paiusilla jõgi
*Piirioja
*Piisi oja
*Prüüsü oja
*Pudru oja
*Põdraoja
*Pöörüsmäe oja
*Pühäjõgi

## R
*Ravva jõgi
*Reidle oja
*Roostõoja
*Rullilepistü oja

## S
*Soe oja
*Sulaoja
*Sulõndu oja

## T
*Tiidu jõgi
*Toodsi oja
*Treisi oja
*Tsiksi oja

## U
*Undrusõ jõgi
*Uuroja

## V
*Vahtsõkivi oja
*Verioja
*Viira oja
*Virakatsi oja
*Virunioja
*Väinä oja

## Ü
*Ülemäne jõgi

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ jõki nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Vahtsõliina kihlkunna jõõq

**Vahtsõliina kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna jõõq ja ujaq.  

__NOTOC__  H I J K L M N O P R S T U V   

## H
*Haankasõ uja
*Helmuti uja
*Häräts'ori

## I
*Idinä uja
*Ikuuja
*Isknä jõgi

## J
*Jõhvõuja

## K
*Kaamnitsa uja
*Kaatsora uja
*Kalsauja
*Kannuskivi uja
*Karssaarõ uja
*Kivestüuja
*Kiviuja
*Korgõsilla uja
*Kuura jõgi
*Kõrvõ uja

## L
*Lambauja
*Laustuja
*Lepistüuja
*Loosi uja
*Läteteperä uja
*Lätiuja

## M
*Miikse uja
*Mustuja
*Mõduoja
*Mädäjõgi
*Mäeuja
*Mäesilla uja

## N
*Nõnova jõgi

## O
*Orauja

## P
*Paaluja
*Partsuja
*Pedejä jõgi
*Peräniidü uja
*Piiriuja
*Piiruja
*Pille uja
*Piusa jõgi
*Pruusa uja
*Põdrauja

## R
*Raadi uja
*Raadsiuja
*Raagsilla uja
*Rauduja
*Riihora uja

## S
*Saviuja
*Siksälä uja
*Suuruja
*Süväuja

## T
*Tudõrna uja
*Tõlija uja

## U
*Umatsõ uja
*Umbjärve uja

## V
*Vaadamauja
*Vadsa uja
*Vaidva jõgi
*Valdiuja
*Varsauja
*Villapaiu uja
*Vinnora

## Kaeq viil

*Võromaa tõisi kihlkundõ jõki nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Perismõisa

**Perismõisa** vai **rüütlimõisa** (sks. k. *Rittergut*) oll' erämõisa päämine liht. Perismõisa umanigulõ olliq ette nättüq privileegiq ja õigusõq umal alal, agaq täl olliq kah kohustusõq riigi iin. Näütüses oll' paigapäälidse aadliorganisats'ooni (rüütlikunna) puult peetävähe nimekirja v. matriklihe  kannõdu peirsmõisa umanigul helüõigus tuu ao aadliumaval'tsusõn — maapäävän. Inämbüs Eesti erämõisit olliq perismõisaq; inämb-vähämb kõik uhkõhe vällä ehitedüq mõisakompleksiq olliq perismõisaq. Perismõisidõ suurusõ kotsilõ ommaq egäl aol olnuq umaq nõudmisõq.

## Kaeq ka

*Võromaa mõisaq

## Välisligiq

*Eesti mõisaportaal
Puulmõisa

**Puulmõisa** (sks. k. *Landstelle*) oll' erämõisa, miä uma suurusõ peräst es saaq perismõisa staatust ei ka õiguisi. Puulmõisaq tegüsiq tüüpilidselt sõs, ku vanõmbast mõisast eräldedi maatükk. Mõni puulmõisa oll' pindala poolõst väega väikene, võttõn hindä ala õnnõ elomaja ja pargi tuu ümbre. Mõnikõrd om puulmõisat nimetet viil maakotussõs, miä om õkvatõlgõq s'aksa keelest.

## Kaeq viil

*Võromaa mõisaq

## Välisligiq

*Eesti mõisaportaal
Kerkomõisa

**Kerkomõisa** vai **kerigumõisa** vai **pastoraat** (saksa keelen *Pastorat*) oll' mõisa, miä kuulu lutõri kerkolõ. Mõisan elli ja tuud  pidi pastor; mõisamaja oll' ütelepoolõ kerko kontoriruumõs kah. Kerkomõisaq olõ-s nii uhkõhe vällä ehitedüq ku perismõisaq. Hariligult oll' egän kihlkunnan uma kerkomõisa, miä oll' kerko ku kihlkunnakeskusõ lähkün.

## Kaeq ka

*Võromaa mõisaq

## Välisligiq

*Eesti mõisaportaal
Riigimõisa

**Riigimõisa** (vai **kroonumõisa**) oll' mõisa, miä kuulu riigile. Mõisan elliq ammõtniguq, kiä kõrraldivaq mõisa majandamist. Riigimõisaq olliq inämbüisi perismõisist ja hariligult kerkomõisist kah tagasihoitligumbalt vällä ehitedüq. Tihtipääle olliq riigimõisa maaq jaeduq  tallas.

## Kaeq viil

*Võromaa mõisaq

## Välisligiq

*Eesti mõisaportaal
Kõrvalmõisa

**Kõrvalmõisa** (sks. k. *Beigut*). Tihtipääle sai üts umanik hindä kätte mito kõrvi vai ligistikku olõjat mõisat, peräst midä noist moodustu ütine mõisamajapidämine. Sääntsel juhul elliq s'aksaq üten mõisan, miä oll' uhkõmbahõ vällä ehitet; tõisin mõisin (minkal olliq sõski kah perismõisa õigusõq) oll' suurõmb tähtsüs majandushuunil. Sääntsit mõisit nimetedi **kõrvalmõisis**.

## Kaeq viil

*Võromaa mõisaq

## Välisligiq

*Eesti mõisaportaal
Liinamõisa

**Liinamõisa** vai **raadimõisa** oll' mõisa, miä kuulu liinaval'tsusõlõ. Liinamõisaq olliq suurõmbidõ liino  (Talliin, Tarto, Pärno, Narva) man.

## Kaeq viil

*Võromaa mõisaq

## Välisligiq

*Eesti mõisaportaal
Võromaa jõõq

**Võromaa jõõq** tegüsiq sõs, ku Lõuna-Eesti iä alt vällä pässi. Iä sulamisõ aigo nii 12 000 aastakka tagasi oll' Peipsi-Pihkva järve lohon iäsulamisõ viist tegünüq pall'o suurõmb järv'. Tuu järv' naas' edimält Võro-Harglõ orgo pite Lätimaa poolõ tühäs juuskma. Ku vesi oll' küländ madalas jäänüq, tegüsi Loosi kotsil viilahi. Tuu oll' oron korgõmb kotus. Säält vesi inämb vanan tsihin edesi es päseq ja naas' tagasi juuskma. Võromaa jõki viiq juuskvaq ütelt puult Liivi lahtõ ja tõsõlt puult läbi Peipsi Soomõ lahtõ. Viilahi lätt Haani ja Karula korgustikku pite.

Võromaa jõõq nakkasõq pääle korgõmbidõ kotussidõ päält. Tuuperäst om näide juuskminõ alostusõn väega kipõ. Keskkotsil juuskvaq jõõq inämbüste liivakivi sisse kulunuidõ süvvi orgõ seen. Orgõ korgõq ja inämbjaolt mõtsadsõq nõlvaq ommaq väega ilosaq. Jõõorgõ süvvüs või ollaq nii paarikümne miitre kandin.  Sääntseq jõõq ommaq Võromaa suurõmbaq - Võhandu, Piusa, Ahja (Ah'a) jõgi. Mustjõgi joud liivakivist orgo õkva inne sissejuuskmist Koiva jõkkõ. Võhandu üten Pühäjõõgaq om Eesti kõgõ pikemb jõgi (162 km). 

*Hargla kihlkunna jõõq
*Kanepi kihlkunna jõõq
*Karula kihlkunna jõõq
*Põlva kihlkunna jõõq
*Rõugõ kihlkunna jõõq
*Räpinä kihlkunna jõõq
*Urvastõ kihlkunna jõõq
*Vahtsõliina kihlkunna jõõq

## Kirändüs

* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
Kar'amõisa

**Kar'amõisa** (sks. k. *Hoflage*) oll' kompleks mõisa keskusõst kavvõmban, kon elliq osaq tüüliseq, hoiõti karja vai kon oll' määnegi tüüstüs. Kar'amõisa moodusta es umaette mõisamajapidämist.  Kar'amõisaq olliq päämõisidõga võrrõldõn tagasihoitligult vällä ehitedüq; tihtipääle püsü es nääq kuigi kavva. Tuu olõ es sukugi kimmäs, kas ja määntsit mõisasüämest kavvõmban olõjit ehitüisi ja näide parkõ loeti kar'amõisas vai loeda es. Inämbüsel kar'amõisist oll' sõski määnegi mõisasüä olõman.

## Kaeq ka

*Võromaa mõisaq

## Välisligiq
*Eesti mõisaportaal

Katõgooria:Mõisaq
Rüütlikunnamõisa

**Rüütlikunnamõisa** (sks. k. *Ritterschaftgut*) oll' mõisa, miä kuulu rüütlikunnalõ. Noidõ mõisidõ huunõq olliq sagõhõhe tagasihoitligumbaq. Mõisin elliq näide majandajaq.

## Kaeq ka

*Võromaa mõisaq

## Välisligiq

*Eesti mõisaportaal
Võhandu jõgi

**Võhandu jõgi** om Eesti kõgõ pikemb jõgi. Tä nakkas pääle Savõrna külä ligidält ja suubus Võõpso lähkün Lämmähejärve. Võhandu jõõ pikkus om 162 km ni jõgikund om 1420 km&sup2;. Vagola järvest ülesvuulu kand jõgi nimme **Pühäjõgi** ni alambjoosul **Võujõgi**. Võhandu jõgi om laivatõdav Peipsi järvest Võõpso sadamani. 1963. aastagal moodustõdiq Võhandu jõõ ürgoro maastigukaitsõala. 

## Harojõõq

*Hää käe poolidsõq: Mügrä oja, Koklõ jõgi, Sillaotsa jõgi, Kärgula oja, Jaaska uja, Aiju jõgi, Korõli oja, Isknä jõgi, Palomõisa oja, Savikuaoja, Mädäjõgi, Varesmäe oja
*Kur'a käe poolidsõq: Albri oja, Parisuu pääkraav, Karioja, Vilustõ oja, Toolamaa oja

## Paisjärveq

Kõgõ suurõmbaq paisjärveq Võhandu jõõ pääl ommaq Leevaku paisjärv ja Räpinä paisjärv.

## Elokotusõq

Võhandu jõõ viirde jääseq Kääpä, Leevi, Leevaku, Räpinä, Võõpso ja viil hulka külli. 

## Viieläjäq ja -kasvoq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna jõõq
Katõgooria:Põlva kihlkunna jõõq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Räpinä kihlkunna jõõq
Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Võromaa järveq

**Võromaa [[järv]]eq** ommaq küländki väikoq, a tuu iist om näid tihtsähe. Erälde tulõ nimmadaq Peipsi-Pihkva järve. Tuu om suurusõ poolõst 5. järv Õuruupan. Põrõhõllatsidõ järvi põh'aq ommaq tegünüq viil illatsõl iäaol. Suurõmb jago järvi tekkü iä sulamisõ aigo kavva üte kotussõ pääl püsünüisi iäunikidõ ala. Võromaa järveq ommaq inämbältjaolt süväq, käärolidsõ kaldõveerega ja näide seen või ollaq saari.

Haani ja Karula korgustiguq ommaq Eestin järvi poolõst üteq rikkambaq - sääl om kogoniq 30 järve 100 km&sup2; pääle. 

Suurõmbaq järveq pääle Peipsi ommaq Vagola, Tamula, Aheru järv, Hino järv ja Ähijärv. Võromaal om Eesti kõgõ süvemb järv - Rõugõ Suurjärv (38 m). Süväq järveq ommaq viil Väiku-Palkna, Tsolgo Mustjärv (29,7 m), Uhtjärv ja Keema järv (mõlõmbaq 27 m). 

Põlva ja Räpinä kandin om pall'o järvi, mink vesi om kõgõ tummõmb terve Õuruupa pääle.

*Hargla kihlkunna järveq
*Kanepi kihlkunna järveq
*Karula kihlkunna järveq
*Põlva kihlkunna järveq
*Rõugõ kihlkunna järveq
*Räpinä kihlkunna järveq
*Urvastõ kihlkunna järveq
*Vahtsõliina kihlkunna järveq

## Kirändüs

* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
Põlva kihlkunna järveq

**Põlva kihlkunna järvi nimekiri** lugõ üles Põlva kihlkunna järveq.  

__NOTOC__  A E J K L M N P S T U V    

## A

*Alajärv Väimälän
*Albri järv
*Annõ järv

## E

*Alaveski järv Hatiku kandin

## J
 
*Jõrõssuu järv

## K

*Kalajärv
*Kanariku järv
*Karsna järv
*Kastjärv
*Kiisa järv
*Kivijärv Kivijärve külä kandin
*Kodajärv
*Kogrõjärv Hatiku kandin
*Kogrõjärv Ts'olgo kandin
*Kogõrijärv
*Korgõsaarõ järv
*Kundlump
*Kuulma järv
*Kõrbjärv Tilsi kandin
*Kõrdsijärv Pardsi kandin
*Kõtajärv
*Kõvvõrjärv Ts'olgo kandin
*Kärnjärv
*Kükä järv
*Küläjärv Järve külä kandin

## L

*Lahojärv
*Lauga järv
*Linajärv Vana-Koiola kandin
*Linnajärv Vahtsõmõisa kandin
*Loosu järv

## M

*Miiastõ järv
*Mooste järv
*Mudajärv Järve külä kandin
*Mustjärv Soessaarõ kandin
*Mustjärv Ts'olgo kandin
*Mustjärv Vanakülä kandin
*Mustjärv Võromõisa kandin
*Mõisajärv Pardsimõisa kandin
*Mõujärv
*Mädäjärv Viira kandin
*Mäejärv

## N

*Neitsijärv

## P

*Paklajärv
*Palojärv Kääpä kandin
*Palojärv Lutsu kandin
*Pardsilomp Palo kandin
*Penijärv
*Pikkjärv Tilsin
*Pikkjärv Ts'olgo kandin
*Pikämäe järv
*Pille järv
*Plaki järv
*Põlva järv
*Põrmujärv
*Püksiharojärv
*Pütäljärv Loosu kandin

## S
*Saarjärv Saarjärve mõisa man
*Sanksaarõ järv
*Suujärv Listaku kandin
*Suujärv Vana-Koiola kandin

## T

*Tagajärv
*Tamula järv
*Tinapuu järv
*Toro järv

## U

*Uibujärv

## V

*Vagola järv
*Vana-Koiola järv
*Vanakülä järv
*Vardja järv
*Vihatjärv
*Viira järv

## Kaeq viil

*Võromaa järveq
*Võromaa tõisi kihlkundõ järvi nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Harglõ kihlkunna järveq

**Harglõ kihlkunna järvi nimekiri** lugõ üles Harglõ kihlkunna järveq.  

__NOTOC__  A E H K L M O P R S T U V   

## A
*Aheru järv 
*Alaveski järv Andrusõ kandin
*Alumati järv

## E
*Essemäe suut

## H
*Hansi suut
*Hobõsõväherüs
*Härjäsilm

## K
*Kaavõndusuut
*Kalmusõlont
*Kaulinõ suut
*Kolmõtammõsuut
*Korgõmäe järv
*Kuuritsasuut
*Kuussaarõ järv
*Külmsuut Keiri kandin
*Külmsuut Tahevamõisa kandin

## L
*Laagustõ suut
*Lambasuut
*Linajärv Lepä kandin
*Linasuut
*Linnajärv Essemäe kandin
*Linnasuut

## M
*Mudajärv Koikkülä kandin
*Murujärv
*Mustjärv Lannamõtsa kandin
*Mustsuut
*Mõnistõ järv

## O
*Ojaperäsuut
*Olina suut

## P
*Palanusuut
*Pangi suut
*Pedäjäsuut
*Peräjärv Peräjärve külä kandin
*Perätjärv Lannamõtsa kandin
*Piirikõrdsi suut
*Piitre järv
*Pikksuut
*Pirgi suut
*Prangõ suut
*Põrgujärv Ubajärve kandin
*Pügeri järv

## R
*Raubatsi järv
*Raudjärv Juuristu kandin
*Riidjärv
*Räimi järv

## S
*Saapasuut
*Savijärv Savijärve külä kandin
*Silmsuut
*Surmasuut
*Suulõq
*Särksekolgasuut

## T
*Tsõõriksuut
*Türnä järv

## U
*Ubajärv
*Ubalehelump

## V
*Vahtsõ-Roosa veskijärv
*Vanajõgi
*Vanakoiv
*Vomsu suut Harglõ kandin
*Vomsu suut Kalli kandin
*Väikene Linnajärv

## Kaeq viil

*Võromaa järveq
*Võromaa tõisi kihlkundõ järvi nimekiräq: Harglõ - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Rõugõ kihlkunna järveq

**Rõugõ kihlkunna järvi nimekiri** lugõ üles Rõugõ kihlkunna järveq.  

__NOTOC__  A E H J K L M O P R S T U V Ü   

## A

*Aabra järv
*Ahijärv Kolereinu kandin
*Ahitsõ järv
*Alajärv Vahtsõ-Saalussõ kandin
*Alajärv Viitinä kandin
*Alasjärv
*Andri järv
*Annjärv

## E
*Edejärv Andsu kandin
*Edejärv Kolereinu kandin

## H
*Hainjärv
*Hanija järv
*Hanijärv
*Hirmu järv
*Hoovi järv
*Horoski järv
*Härmäjärv
*Hääli järv

## J
*Juba järv
*Jugu järv
*Järvekülä järv
*Jürijärv

## K
*Kaagataja järv
*Kaarnajärv
*Kaasjärv
*Kahrila järv
*Kaivandu järv
*Kakõnujärv
*Kalda järv
*Kallitiik
*Kaloga järv
*Kalporo järv
*Karijärv
*Kasuli järv
*Kaussjärv
*Kavadi järv
*Kelläri järv
*Kikkajärv
*Kikri järv
*Kirbu järv
*Kogrõjärv Kuura kandin
*Kogrõjärv Vahtsõ-Saalussõ kandin
*Kogrõ järv
*Kolga järv
*Kolodsi järv
*Kubija järv
*Kublitsa järv
*Kunnaland Kõomäe kandin
*Kunnaland Mäestjärve kandin
*Kunnjärv
*Kurgjärv
*Kõrbjärv Sandisuu kandin
*Kõrdsijärv Kallastõ kandin
*Kõvvõrjärv Palanumäe kandin
*Kändrä järv
*Käpämäe land
*Küläjärv Simula kandin

## L
*Leoski järv
*Liinjärv
*Liivajärv Paganamaa kandin
*Luiga lump
*Lõo järv
*Lõvaski järv

## M
*Maiori järv
*Mudajärv Paganamaa kandin
*Mudajärv Villa kandin
*Murati järv
*Murojärv
*Mustjärv Luhasuu kandin
*Mäestjärv Kasaritsa kandin
*Mäesulg
*Mäe-Tilga järv
*Määräjärv

## O
*Orava järv Kolodsi kandin

## P
*Paadikõrdsi järv
*Paavõlka järv
*Paidra järv
*Palanujärv
*Palojärv Ando kandin
*Palojärv Kuura kandin
*Palujüri järv
*Pappjärv
*Peräjärv Andsu kandin
*Peräjärv Jaama kandin
*Peräjärv Kõomäe kandin
*Peräjärv Simula kandin
*Perätjärv Viitinä kandin
*Pikkjärv Meeldemäe kandin
*Poksi järv
*Puiga järv
*Purka järv
*Puustusjärv
*Põdramõtsa järv
*Põldalotsõ järv
*Pärli tiik
*Püksijärv
*Pütäljärv Meegomäe kandin
*Pütäljärv Räpo kandin

## R
*Ratasjärv
*Ruusmäe järv Ruusmäe kandin
*Räpo järv

## S
*Salujärv
*Sarapuujärv
*Sarikuniidü järv
*Sarisõ järv
*Soodi järv
*Sur'a järv
*Suurjärv Rõugõn
*Suur Kõrbjärv
*Süväjärv

## T
*Taltjärv
*Tammsaarõ järv
*Tiksijärv
*Toomõ järv
*Tsianahajärv
*Tsilgutaja järv
*Tsirkjärv
*Tsooru järv
*Tuhkrijärv
*Tulba järv
*Tuuljärv
*Tõugjärv

## U
*Udsali land
*Uutland

## V
*Vahejärv Simula kandin
*Vahtsõjärv
*Vahtsõkivi sulg
*Vakari järv
*Valgjärv Kosõ kandin
*Valgjärv Rõugõ kandin
*Vana-Roosa järv
*Varstu järv
*Varõsjärveq
*Varõssõ järv
*Vaskna järv
*Veesi järv
*Verijärv
*Veskijärv Krabi kandin
*Veskijärv Kubija kandin
*Veskijärv Tsiamäe kandin
*Vihkla järv
*Vihtla järv
*Vihtla land
*Viigjärv
*Viitinä järv
*Vimbland
*Viro land
*Virve järv
*Vähkjärv Meegomäe kandin
*Väikene Kakõnujärv
*Väikene Mäestjärv
*Väikjärv
*Väiku Kõrbjärv
*Väiku-Paltna järv

## Ü
*Üvvärjärv

## Kaeq viil

*Võromaa järveq
*Võromaa tõisi kihlkundõ järvi nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Räpinä kihlkunna järveq

**Räpinä kihlkunna järvi nimekiri** lugõ üles Räpinä kihlkunna järveq.  

__NOTOC__  H I J K L M P R S U V   

## H

*Haabsaarõ järveq
*Helmjärv

## I

*Igäme järv

## J
 
*Järveots

## K

*Kamarusjärv
*Kanassaarõ järv
*Karjäär (Jõõperä)
*Kello tiik
*Keskmäne Suujärv
*Kostoperä järv
*Kullassaarõ järveq
*Kunnalomp
*Kurujärveq
*Kõvvõrjärv Leevi kandin

## L

*Leeväti järv

## M

*Miilva järv
*Mustjärv Leevi kandin
*Mustjärv Nohipalo kandin

## P
*Padojärv
*Palojärv Haavapää kandin
*Pardsilomp Lihtensteini kandin
*Pariniidü lomp
*Peipsi järv
*Plotina järv
*Pähnijärv

## R

*Rehäjärv
*Räpinä järv

## S

*Saarõkülä järv
*Selli kuulu
*Suur Suujärv

## U

*Umbjärv

## V

*Vahtsõnõ järv
*Valgjärv Nohipalo kandin
*Vana järv
*Veriora järv
*Viinakuajärv Kahkva kandin
*Viinakuajärv Leevi kandin
*Virosi järv
*Võsojärvtüs
*Võrtsjärv Hundilaanõ kandin

## Kaeq viil

*Võromaa järveq
*Võromaa tõisi kihlkundõ järvi nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq