open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Õuruupa Keskpank

**Õuruupa Keskpank** om Õuruupa Liido institutsioon, miä vastutas rahapoliitiga iist riigen, miä ommaq võtnu tarvitusõlõ ütidse raha õuro (Austria, Belgiä, Eesti, Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küprüs, Leedu, Luksõmburk, Läti, Malta, Portugal, Prantsusmaa, S'aksamaa, Slovakkia, Sloveeniä ja Soomõ). 

Üten noidõ 19 riigi keskpanguga tege Õuruupa Keskpank Õurosüsteemi. 

Eesti Panga president esindäs Eestit Õuruupa Keskpanga nõvvokogon, miä määräs, ku korgõq vai madalaq ommaq õurot pruukvin maiõn baasintressimääräq, minka pangaq saavaq keskpangast laina võttaq vai umma rahha keskpangan hoitaq. Baasintressimääräq mõotasõq intressimääru, midä pangaq umilõ kliendele masva raha hoitmisõ iist pangan ni võtvaq umilt kliendelt pangast võetuisi lainu iist. 

Õuruupa Keskpank piät intressimääru säädmise ja muiõ rahapoliitiga riistuga hoitma hinnaq õurot pruukvin maiõn kimmäq, niimoodu et hinnaq pall'o kipõst es kasunuq. Õuruupa Keskpanga tsiht om hoitaq inflatsiooni keskpika ao joosul 2 protsendi lähkün. 

Õuruupa Keskpank om üts säitsmest Õuruupa Liido institutsioonist. 

Õuruupa Keskpank om Frankfurdin S'aksamaal. 

Katõgooria:Õuruupa
Jacksoni Michael

**Jacksoni Michael** (Michael Jackson, 29. põimukuu päiv 1958 - 25. piimäkuu päiv 2009) oll' ameeriga laulja.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Õigemeele Birgit

**Õigemeele Birgit** (Birgit Õigemeel, sündünüq 24. süküskuu pääväl 1988) om eesti laulja.

## Albumiq
* *Birgit Õigemeel* (2008)
* *Ilus aeg* (2008)
* *Teineteisel pool* (2009)
* *Uus algus* (2013)
* *V* (2018)

Katõgooria:Eesti lauljaq
Bhumibol Adulyadej

**Bhumibol Adulyadej** (ภูมิพลอดุลยเดช, 1927– 2016) oll' Tai riigi keisri aastagil 1946-2016.

Katõgooria:Tai inemiseq
Katõgooria:Tai poliitiguq
Eestläseq

**Eestläseq** (varahadsõmb umanimitüs *maarahvas*) om õdagumeresoomõ rahvas, Eesti põlisrahvas. Inämbüse eestläisi imäkiil om eesti kiil.    

Eestläisi etnilidseq alambrühmäq ommaq näütüses võrokõsõq, setoq, mulgiq, saarlasõq ja hiidlasõq.

Rahvusõ tõlgõndamisõs pruugitas Eestin nn *Kulturnation*i põhimõttit: ütist kiilt ja kultuuriruumi. Taa om tõistmuudu, ku mitmin suurriigõn, nigu S'aksamaa ja Prantsusmaa, kon rahvusõ liikmõs loetas kõiki riigin elävit inemiisi.

2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' eestläisi Eestin 903 000 inemist (69,7%).

Välänpuul Eestit eläs umbõs 160 000 väliseestläst vai eesti päritologa inemist. Päält Eesti eläs eestläisi rohkõmb viil Vinnemaal, Soomõn, Roodsin, USAn ja Kanadan.

Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Rahvidõvaihõlinõ imäkeelepäiv

**Rahvidõvaihõlinõ imäkeelepäiv** om 21. radokuu päiv, miä määräti 1999. aastagal UNESCO puult imäkeelepääväs ehk keele- ja kultuurikirivüse edendämise pääväs.

Tähtpäiv sai algusõ Bangladeshist, kon 21. radokuu pääväl 1952. aastagal saiq surma pääliinan Dhakan mitmõq tudõngiist meeleavaldajaq, kiä nõvviq bengali keele ütes Pakistani riigikeeles kuulutamist. 

## Kaeq viil
* Imäkeelepäiv

## Välislingiq
* Täna on rahvusvaheline emakeelepäev. *Fenno-Ugria Asutus* 21. veebruar 2008 
* Rahvusvaheline emakeelepäev: soome-ugri keeled on ohus. *Fenno-Ugria Asutus* 21. veebruar 2009

katõgooria:tähtpääväq
Valparaiso

**Valparaiso** om liin Tsiili keskosan.

2017. aastagal elli sääl 296 655 inemist.

Katõgooria:Tsiili liinaq
Santiago

**Santiago**  om Tsiili pääliin nink kõgõ suurõmb liin. 

2017. aastagal elli sääl 6 269 384 inemist.

Katõgooria:Tsiili liinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Imäkeelepäiv

**Imäkeelepäiv** om Eesti riigi tähtpäiv, midä tähüstedäs 1996. aastagast luulõtaja Petersoni Kristjan Jaagu sünnüpääväl, 14. urbõkuu pääväl.

Imäkeelepäeva puhul kõrraldõdas mitmõsugutsit ettevõtmiisi nii eesti ku võro keele avvos. Näütüses tetäs taal pääväl Vikerraadion 2008. aastagast e-etteütelüst ja andas vällä aastaga keeleteo avvohind. Imäkeelepääväl vai lähkün peetäs pall'odõn koolõn ja latsiaion keelepäivi, kon kõnõldas eesti vai võro keelest. 

## Kaeq viil
* Rahvidõvaihõlinõ imäkeelepäiv

## Välislingiq
* "Emakeelepäev – 14. märts" Berta: Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas
* Emakeelepäev, koolielu.ee
* Malle Malling "Emakeelepäev" Õhtuleht, 14. märts 2003
* Jüri Valge "Kelle emakeelepäev?" Sirp, 16.11.2008
* "Emakeelepäev on Eestis lipupäev" Virumaa Teataja/BNS, 12.03.2010
* Emakeelepäev 2011, Eesti Instituut
* Kärt Jänes-Kapp "Emakeelepäev Horisondiga Tallinna Teadlaste Majas" Horisont, 11. märts 2011
* "Emakeelepäev on eriti oluline paikades, kus eestlased on vähemuses" Põhjarannik, 23. märts 2011
* "Vikerraadio kutsub viiendat korda osalema e-etteütluse võistlusel" Vikerraadio pressiteade, 10. märts 2012

katõgooria:Eesti

katõgooria:tähtpääväq
Vikerraadio

**Vikerraadio** om Eesti riigiraadio (Eesti Raadio) raadioprogramm. Vikerraadio om uurmiisi perrä Eesti kõgõ suurõmba kullõjidõ arvoga raadiojaam.

katõgooria:raadio
Täüspeethelü

**Täüspeethelü** ehk **klusiil** om peethelü, midä teten peetäs kurgust tullõv õhk tävveste kinniq. Tuud tetäs huuli (nt [p], [b]), keele (keeletipuga [t], [d], keelelabaga [k], [ɡ]) vai kurguga ([q]).

Kõigin maailma loomuligõn keelin lövvüs täüspeethelle  ja inämbüsen ommaq olõman vähämbält helüldä täüspeethelüq [p], [t] ja [k]. Huulhelü [p] om naist sääne, miä kõgõ kergembähe tüküs keele arõnõmisõga ärq kaoma ([p] → [f] → [h] → Ø). Võro keele kõgõ esiqerälidsemb täüspeethelü om kurgupeethelü ehk kakkõhelü.

## Lätteq

katõgooria:keeletiidüs
Kogõr

**Kogõr** ehk **harilik kogõr** ehk **kuldkogõr** (*Carassius carassius*) on karpkalaliisi seltsi kuuluv kala.

Hariligult om kogõr 10–40 cm pikk, mõnikõrd siski kooniq 64 cm, ja kooniq 3 kg rassõ. Kogõr om  karpkala muudu, a täl olõ-õi suunukkõ man "vuntsõ", nigu om karpkalal. Kogrõ värv olõnõs väega pall'o keskkunnast ja või ollaq kuldkõllakadsõst kooniq hallikasrohikadsõni.

Kogõr om inämbüisi makõviikala, a teda löüd ka merest. Sagõhõmpa löüd kokri lumbõst ja karjäärest, veidemb järvist ja jõkist. Kogõr süü viihaino ni egäsugumaidsi mutikit ja limukit. Talvõl om tä unõtaolidsõn olõkin viikogo põh'an mua seen. Tä kannahtas häste elläq viin, kon om veidüq hapasnikku. 

Kokri om Õuruupan Kõmrimaast kooniq Hummogu-Aasia Leena jõõni, a tedä om ka muialõ sisse tuud. Eestin om kogõr harilik kala.

## Kaeq viil
*Hõpõkogõr

## Välislingiq
* Kogõr TÜ Luudustiidüisi võrgoopikeskkunnan

katõgooria:kalaq
Valgõ lepp

**Valgõ lepp** ehk **esälepp** (*Alnus incana*) om kõoliidsi sugukunna lepä perrekunda kuuluv lehepuu. 

## Vällänägemine
Valgõ lepä leheq ommaq hallikasrohilidsõq ja läükeldä, lehe ots om terräv. Puu tüvi om valkjashallikat värvi ja sille. Hall lepp kasus kooniq 15 miitret korgõs.

## Elokotusõq
Kasus nii Õuruupan, Aasian ku ka Põh'a-Ameerikan. Eestin om harilik puuliik, a veidemb om tedä saari pääl. Valgõt leppä või löüdäq näütüses segämõtsost, viikokõ veerest ja mõtsaveerist.

## Kaeq viil
*Must lepp

Katõgooria:Puuq
Must lepp

**Must lepp** ehk **imälepp** (*Alnus glutinosa*) om kõoliidsi sugukunna lepä perrekunda kuuluv lehepuu. 

Must lepp om Eestin harilik puu. Puu korgus om kooniq 30 (35) miitret ja eloigä küünüs 100–130 aastagani. Puu tüvi om krobõlidsõ koorõga ja mustjat värmi, leheq läükväq ja ilma terävä otsalda.

## Kaeq viil
*Valgõ lepp

## Välislingiq

*Must lepp opikeskkunnan "Eesti taimed"
*Must lepp eElurikkusõn

Katõgooria:puuq
Star Trek

"**Star Trek**" om vällämõtõld ulmõmaailm, minkast om tett 6 telesarja (kokko 716 jako), 12 mängofilmi ni hulk raamatit ja puutrimängõ. "Star Treki" maailma näüdädi edimäst kõrda 1966. aastagal samanimelidsen telesar'an, minkalõ pand' alosõ Roddenberry Gene.

Star Treki üte kesksembäq tegeläskujoq ommaq näütüses kaptõn Picardi Jean-Luc ja android Data.

## Telesar'aq
Kokko om tett 6 "Star Treki" teemalist telesarja. Plaaniti viil ütte telesarja, a tuu jäi tegemäldä.
* Star Trek (1966–1969)
* Star Trek (animasari, 1973–1974)
* Star Trek: Vahtsõnõ põlvkond (1987–1994)
* Star Trek: Süväkosmos 9 (1993–1999)
* Star Trek: Voyager (1995–2001)
* Enterprise (2001–2005)

## Mängofilmiq
* Star Trek: Film (1979)
* Star Trek 2: Khani viha (1982)
* Star Trek 3: Otsõn Spocki (1984)
* Star Trek 4: Kodotii (1986)
* Star Trek 5: Viimäne piir (1989)
* Star Trek 6: Löüdmäldä maa (1991)
* Star Trek: Generatsiooniq (1994)
* Star Trek: Edimäne kontakt (1996)
* Star Trek: Ülesnõsõminõ (1998)
* Star Trek: Nemesis (2002)
* Star Trek (2009)
* Star Trek: Õkva pümehüste (2013)
* Star Trek: Tiidmätüste (2016)

## Välislingiq
* Memory Alpha – Star Treki entsüklopeediä Wiki-kujol
* Ammõtlinõ võrgoleht
* Erkki Luuk. „Star Trek” kui üüratu kaubamärk Sirp, 5. juuni 2009

katõgooria:Star Trek
Murrõq

**Murrõq** vai **dialekt** om määntsegi maanuka esiqmuudu keelekujo. Murrõq om tõistsugunõ kiräkeelest ja tõisist murdist sõnno helüsisu, sõnno muutmisõ, sõnavara ja lausõstusõ poolõst. Murdit uur'vat tiidüsharro nimitedäs murdõtiidüses vai dialektoloogias.

Mitmõq ütitside tunnismärkega murdõq loovaq murdõrühmä. Murdõq jagonõsõq maanukkõ, Eestin päämidselt kihlkundõ esiqmuudu tunnusjuuniga murrakis.
 
Hariligult mõtõldas murdidõ all innekõkkõ maamurdeid (territoriaalsit murdit). Viimätsel aol om vällä tulnuq pall'o uur'miisi  liinamurdidõ kotsilõ, säälhulgan näütüses ka USA liinon elävide afroameeriklaisi inglüse kiil, miä om väega pall’o tõistsugunõ ku tõõsõq ameeriga inglüse keele variandiq.

## Funktsionaalnõ arvosaaminõ

Sotsiolingvistikan ja egäpäävätasandil  säetäseq tõõnõtõsõ vasta murdõq ja standard vai kiräkiil. Seo kandi päält kaiaq ommaq murdõlõ umadsõq järgmädseq umaperäq:
:•	sotsiaalnõ, vannusõlinõ ja osalt suulinõ murdõkandjidõ tsõõri ahtus (vanõmbaq inemiseq);
:•	pruukmisala om piiret perre- ni egäpääveloga;
:•	puulmurdidõ tegünemine murdidõ kokkoputmisõst ja katõpoolitsõst mõjost;
:•	kiräkeele mõotusõst ärq tasahunu murdõkeele ja vaihõvormõ, näütüses murdõlidsõ tooniga kirändüskeele tegünemine.

## Keeletiidüslik arvosaaminõ

Keeletiidüsen või murrõt kaiaq ku ütskõik määnest  keeletõõsõndit, miä om tõistmuudu tõisist tõõsõndiist. Tuu või tähendäq ka tuud, et inemine kõnõlõs määnestki murrõt, miä om standardsõ literatuursõ murdõ variant.

Võidas tetäq vaiht  standardsil murdil (ehk kiräkeelil) ja traditsiooniliidsil murdil. Päämine vaih om, et edimäidsi pruugitas kirän, toetas spetsiaalsin institutsioonõn, opatas koolõn ni näid peetäs "kõrraperälidsembis" ("päämäidsis") keelevormõs. Mõnõl keelel om mitu standardsõt murrõt (sis kõnõldas polütsentrilidsest keelest vai diasüsteemist).

## Kiil vai murrõq

Olõ-õi ütist arvosaamist vai ütitsit tunnismärke keele ja murdõ vaihõl vaihõ tegemises. Tuuperäst, ku kõnõldaq, et määnegi kiil om kiil vai murrõq, piät selges tegemä, midä kummagi termini all mõtõldas. Kuq om vaia ärq hoitaq valikut, pruukvaq  lingvistiq hariligult terminit idiuum, miä tähendäs veidüq tõistsugust keeletõõsõndit.
Idiuum om murrõq näütüses olokõrran, kon:
:•	tä olõ-õi standardiseerit kiräkiil;
:•	noil, kiä kõnõlõsõq idiuumi,  olõ-õi umma riiki vai autonoomiat;
:•	tä olõ-õi prestiisne kõnõlõmisõ vorm.

## Kaeq viil
*Murrak

katõgooria:keeletiidüs
Onomastiga

**Onomastiga** ehk **nimeoppus** vai **nimetiidüs** om osa sõnavaraoppusõst, miä uur inemise- ja kotusõnimmi. Taa uur nimmi edimäst tähendüst, periolõkit ja muutumist.

Egäl inemisel om edenimi ja perrenimi. Edenime saa lats sündümisel ja perrenimi tulõ esä ja imä perrenimest. Perrenimi om suurõmban jaon keelist edenime perän, nii ka eesti keelen. Võro keelen om hariligult innemb perrenimi, mis om umakäänüsen ja sõs tulõ edenimi. Varrampa oll' sääne pruukminõ harilik ka eesti keelen, a noq olõ-õi tuu inämb nii harilik egaq ka mitte ammõtlinõ pruuk. 

Lisas edenimele ja perrenimele om viil esänimi vai patronüüm. Tuu om peri esä nimest. Tüübilidseq esänime jakuq ommaq vinne keele -*ович*, -*евич*, -*овна*, *-евна* ja skandinaavia -*sen* ja -*son*. Vinne keelen om esänimi edenime ja perrenime vaihõl (*Иван Александрович Кузнецов*), skandinaavia keelin om esänimest saanuq perrenimi nigu *Jensen*. Om ka perrenimmi, mis ommaq peri imä nimest, nuuq ommaq matronüümiq.

Eestläisi perrenimeq ommaq inämbjaolt peri eesti keelest, vinne keelest, śaksa keelest vai ommaq segäkiilseq (*Rebasson, Võsuberg*).

katõgooria:keeletiidüs
Kiräkiil

**Kiräkiil** om määntsegi keele, kirälik, standardiseerit muud. 

Lisas põh'aeestilidsele eesti kiräkeelele om Eestin pruukmisõn ka lõunõeestiline kiräkiil - võro kiräkiil, midä pruugitas põhilidsõlt Võromaal, a ka muial Eestin, kon eläs võrokeelist rahvast.

katõgooria:keeletiidüs
Pyongyang

**Pyongyang** om Põh'a-Korea pääliin nink kõgõ suurõmb liin.

katõgooria:pääliinaq
katõgooria:Põh'a-Korea
2017

**2017. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10230.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2017 Kornetin

### Eestin
* Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmine

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 20. radokuu päiv – Kurvidsa Lembit, kiränik
* 16. lehekuu päiv – Kukumäe Arvo, näütelejä

### Eesti inemiseq
* …

### Muu ilma inemiseq

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
2017
Kuul (opmisõ kotus)

Seo artikli kõnõlõs opmisõ kotust. Ku tahat lukõq elo lõpmisõ kotsilõ, kaeq Kuul (surm)

**Kuul** om kotus, kon opitas. 

Võro keelen tähendäs *kuul* ütteviisi nii koolimajja ku laembat asotust, ülepää opmisõ kotust.

## Sõna

*Kuul* tulõ vanakreeka keele sõnast σχολή (*scholē*), säält võeti taa sõna ladina kiilde, ld *scholē* 'puhkus'. Võro kiilde om taa sõna saanuq alambs'aksa keelest (*schole*).

## Kaeq viil
* Ülikuul

katõgooria:koolitus
katõgooria:ütiskund
Sinine kuslapuu

**Sinine kuslapuu** (*Lonicera caerulea*) om kuslapuuliidsi sugukunna puhm, mil ommaq sinidseq mar'aq. Puhm kasus 1,5–2 miitret korgõs. Mar'aq ommaq süüdäväq, makõhapukadsõ ja õrnalt mõrkjadsõ maiguga, sinidseq ja umbõs 1 cm pikkudsõq, hariligult pikligadsõq, a võivaq ollaq väega mitmõsugumadsõ kujoga.

Sinidse kuslapuu kultuurvormi süüdävät kuslapuud kasvatõdas aian ku mar'a- vai ilopuhma. Tuu mar'aq ommaq põh'apuulkerä parravüü aioh kõgõ edimädseq, miä suvõ algusõn vai esiki jo keväjä lõpun (piimäkuu algusõn vai lehekuu lõpun) valmis saavaq.

## Kaeq viil
* Kuslapuu

Katõgooria:mar'aq
Katõgooria:mar'apuhmaq
Katõgooria:Kasvoq
Wundti Wilhelm

**Wundti Wilhelm** (Wilhelm Wundt; 16. põimukuu 1832 - 31. põimukuu 1920) oll' S'aksamaa füsioluug, mõttõtiidläne ja psükoluug.

Tä om eksperimentaalsepsükoloogia asotaja. Tä asot' 1879. aastagal Leipzigi ülikooli mano edimädse eksperimentaalpsükoloogia labori. Sääl tä sai uuriq mudsu­häti ja tekk kimmäs ajokaho piirkundõ.

## Elolugu

Wilhelm Wundt sündü 16. põimukuu pääval 1832. Saksamaal. Ta oll' neläs lats perren. Timä isä oll' keriguopõtaja Maximillian Wundt ja imä oll' Marie Frederike. 

1851. aastagal astõ Wilhelm Wundt Heidelbergi ülikuuli, tohtritiidust opma. Joba 1853. aastagal kirot' tä edimädse tiidüsligu tüü. Ülikooli lõpõt' tä 1855. aastagal ja 1856. aastagal läts' tä edesi opma Berliini ülikuuli Johannes Mülleri ja Du Bois- Reymondi mano.

Wundt oll' 1857–1874 aastagal erädotsent ja  1864. aastagal eräkõrralinõ profesri Heidelbergi ülikoolin.

Ku Helmholtz 1858. aastagal Füsioloogia Instituudi direktris panti, sai Wundt’st  timä abimiis. 

1865. aastagal kirot' tä opiraamadu inemise psükoloogiast.

1871. aastagal tüüt' tä Berliini Ülikoolin.

1873/1874 sai valmis raamat „Grundzüge der physiologischen Psychologie“, tuun raamatun tä kirotas vahtsõst tiidüse alast.

1874–1875 tüüt' Wundt Zürichi Ülikoolin mõttõtiidläsen. 1876. aastaga tull' tä tagasi Leipzigi Ülikuuli, kon tä 1879. aastal asot' edimädse eksperimentaalpsükoloogia labori

1881. aastagal asot' tä edimädse psükoloogiaaladsõ aokirä Philosophische Studien, kon oll' seen pallo uurmistüüd.

1889. aastagal sai timäst Leipzigi Ülikooli rektri.

katõgooria:S'aksamaa inemiseq
katõgooria:S'aksamaa tiidläseq
Mustuja maastigukaitsõala

**Mustuja maastigukaitsõala** om maastigukaitsõala Setomaal Verska lähkün. Kaitsõala pindala om 3488,2 ha.

Poogandi järve veeren kaitsõala hummogujaon om RMK laagriplats.

## Pilte

Poogandi järv.jpg|Poogandi järv
Poogandi järve puhkeala.JPG|Poogandi järve puhkõala
Metsatee Mustoja maastikukaitsealal.JPG|Mõtsatii kaitsõalal
Männimets Mustoja maastikukaitsealal (1).JPG|Palomõts kaitsalal
Mustoja maastikukaitseala.jpg|Mustuja maastigukaitsõala
Hooldusraie Mustoja MKA-l.JPG|Huuldusragominõ
Tinaliiv (3), Mustoja MKA.JPG|Tinaliiv
Kaevikuliin, Mustoja MKA.JPG|Vana kaiviguliin
Mustoja jõe lamm Mustoja MKA-l (1).JPG|Soinõ Mustjõõ ala
Tapetute mägi Mustoja MKA-l.JPG|Tapõdumägi
Tornimägi (1), Mustoja MKA.JPG|Tornimägi


## Lätteq


## Välislingiq
* Mustoja maastikukaitsela EELIS
* Aita Neemre: Mustoja maastikukaitseala – põnev kant Põlvamaa kagusopis Eesti Loodus
Houstoni Whitney

**Houstoni Whitney Elizabeth** (9. põimukuu päiv 1963 – 11. radokuu päiv 2012) oll' ameeriga rütmi ja bluusi ni poplaulja, filminäütlejä ja modell.

## Välislingiq
* Ammõtlik kodoleht
* 12 February 2012, US singer and actress Whitney Houston dies aged 48, BBC News

katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Klavvõr

**Klavvõr** om klahvpill. Klavõriga tetäs hellü vildiga katõtuisi vasaragõisiga, miä klahvõ alla vaotõn lööväq vasta metallist kiili ni pandvaq nuuq võnkma.

## Välislingiq
* Eestin tetäväq klavõriq Estonia
* Petrof´i klavõrivabrigu kodoleht.
Katõgooria:Pilliq
Korneti

**Korneti** om külä Lätin Alūksne piirkunnan, Vana-Laitsna valla valitsõmiskeskus. Külä om merepinnast 180 miitre korgusõn, piirkunna keskusõst Alūksnest 28 ja Riiast 192 kilomiitrit kavvõn. Lisas vallamajalõ ommaq külän viil turistõ teedüskeskus, rahvamaja, raamadukogo ja kodoluumuusõum.

Külä ümbre ommaq Korneti järveq, niisama om sääl Korneti-Peļļi hoioala. Korneti ja Druski külli vaihõl Pilskalna järve põh'akaldõ pääl om Korneti liinamägi.

## Korneti eestläseq
Korneti ja ümbtretsõõri küläq (inneskine Vana-Laitsna vald) om väega esiqmuudu piirkund tuu poolõst, et sääl eläs jo vanast aost väega pall'o eestläisi, kink kodokeeles om võro kiil. Kornetin om eesti selts ja peetäs eesti päivi. Innembide om pall'o käüt Eesti poolõ pääle kuuli. 

## Korneti kandi võro kiil
Paigapääline võro kiil om esiqmuudu. Kõgõ inämb lätt tuu kokko Rõugõ kihlkunna võro keelega, a sääl või löüdäq vanaaoliidsi keelejuuni, midä Võromaal harva kuuld. Samal aol kuuld tuu kandi võro keelen ka peris pall'o läti keele mõotuisi. 

Korneti ja Hopa kandin kõnõldav võro kiil kuulus liivi ja latgali keele kõrval Läti piirkundliidsi kiili hulka, mink iist sais Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs.

## Lätteq


Katõgooria:Läti küläq
Aquino Thomas

**Aquino Thomas** vai **Thomas Aquinost** (Thomas Aquinas, Tommaso d'Aquino, 1225–1275) oll' itaalia usomiis, katoliikligu Dominikaani ordo liigõ'. 

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia usomeheq
Katõgooria:Katoligu pühäliguq
Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs

**Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs** om mittetulosaamisütisüs, miä sais Läti põlitsidõ veidembüs- ja piirkundliidsi kiili iist. Noidõ kiili hulka kuulusõq veidembüskiil vinne kiil, midä ommaq Lätin põlitsõhe kõnõlnuq vinne vanausolisõq ni piirkundlidsõq keeleq liivi, latgali ja võro kiil. Viimäst kõnõldas Lätin Korneti (Vana-Latsna piirkund) ja Hopa kandin.

katõgooria:Läti ütisüseq
Dalí Salvador

**Dalí Salvador** (Salvador Domingo Felipe Jacinto Dalí i Domènech, Marquis of Dalí de Púbol, 1904-1989) oll' hispaania maalikunstnik, tsehkendäjä ja kujoragoja.

Katõgooria:Hispaania inemiseq
Katõgooria:Hispaania kunstniguq
Katõgooria:Hispaania kujoragojaq
Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs

**Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs** (EPVÜ, eesti keelen *Eesti Regionaal- ja Vähemuskeelte Liit*) om mittetulosaamisütisüs, miä sais Eesti põlitsidõ piirkundliidsi ja veidembüskiili iist. Keeleq, mink iiist EPVÜ sais, ommaq veidembüskeeleq jiidis, mustlaskiil, roodsi kiil, s'aksa kiil, soomõ kiil, tatari kiil ja vinne kiil ni piirkundlidsõq keeleq seto kiil ja võro kiil. ERVL-i liikmis ommaq keelekogokundõ organisatsiooniq, ku juriidilidsõq kihäq.

EPVÜ alostusaastak om 2004. Timä inglüskeeline nimitüs om *Estonian Bureau of Lesser Used Languages* (*EstBLUL*). EPVÜ om üle-Õuruupalidsõ ütisüse, Õuruupa Keelevõrdsusõ Võrgostik (*European Language Equality Network - ELEN*), asotajaliigõq ni om tuu Eesti liikmõorganisatsiuun.

EPVÜ tsiht om tutvustaq ja edendäq Eesti põlitsit piirkunna- ja veidembüskiili ni avitaq alalõ hoitaq Õuruupa Liido keele- ja kultuurikirivüst. 

## Kaeq viil
* Läti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüs

## Välislingiq
*EPVÜ kodoleht

katõgooria:Eesti ütisüseq
Molohk

**Molohk**, ka **murahk** vai **murak** (*Rubus chamaemorus* L.) om ruushäitsmeliidsi sugukunda molohka perrekunda kuuluv mitmõaastaganõ kasv. Molohkas kutsutas ka taa kasvo süüdävät ja makõhapnõ maiguga marja. Mar'aq ommaq tuuralt vereväq, kütselt kõlladsõq vai pihlõdsõq. 

## Kasumiskotusõq
Molohk kasus põh'apuulkeräl kooniq soiõ lõunõpiirini. 

Molohk kannahtas külmä inämb ku –40 °C, a taht likõt ja päävälist kotust. Eestin kasusõq molohkaq suun vai suumõtsan, hariligult üten pedäjä ja turbasamblõga.


File:Rabamurakas1 2008.jpg|Puulkütse molohk
File:Molte - Rubus chamaemorus.jpg|Kütse molohk
File:Rabamurakad 2001.jpg|Molohkakotus suun
File:Rubus chamaemorus L. - cloudberry 01.jpg|Molohka luusiimneq

Katõgooria:Mar'aq
Katõgooria:Kasvoq
Gentrifikatsioon

**Gentrifikatsioon** (inglüse sõnast *gentry* 'alambaadli') om liinakeskkunna vahtsõnõminõ ja ülesehitämine, miä sünnüs, ku rikkambaq keskklassi eläniguq kolisõq allakäünüihe piirkundõhe ja presväq säält vällä noidõ piirkundõ alambklassi elänikke. 

katõgooria:maatiidüs
Mittetulosaamisütisüs

**Mittetulosaamisütisüs** (lühendüs MTÜ) om vabatahtlinõ ütisüs, mink tsiht vai päätegemine olõ-õi majandustegemiisi läbi tulo saaminõ.

Mittetulosaamisütisüse võivaq alostaq vähämbält kats kihhä. Nuuq võivaq ollaq füüsilidseq ja juriidilidsõq kihäq.

## Välislingiq
* Mittetulosaamisütisüisi säädüs
* Mittetulosaamisütisüisi statistiga äriregistrin
* Mittetulosaamisütisüse alostaminõ

Katõgooria:Organisats'ooniq
Vahtsõst hindäperi saamisõ päiv

**Vahtsõst hindäperi saamisõ päiv** om Eesti Vabariigi riigipühä, minka egä aastaga 20. põimukuu pääväl tähüstedäs Eesti Vabariigi *de facto* tagasitegemist Eesti Vabariigi Ülembnõvvokogo otsussõga Eesti riikligust esiqsaismisõst, miä võeti Eesti Komiteega läbikõnõldult vasta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu istungil 20. põimukuu pääväl 1991 kell 23:03. 

## Välislingiq
* Vahur Koorits "Lenk: Las siis olla edgaripäev" Delfi, 4. august 2011
* Mauno Viires "Edgaripäev — on see ikka olemas?" Sakala, 20.08.2010 
* "Taasiseseisvumispäev võtab Tallinna eelarvest 300 000 krooni" Delfi, 16. august 2010
* Heiki Suurkask "Edgaripäev ja vaba Eesti" EPL, 22. august 2008
* Kalev Kesküla "See aasta tuleb taas­iseseisvumispäev teisiti" Eesti Ekspress, 19. august 2009
* "Savisaarelt võetakse edgaripäev" SL Õhtuleht, 10. detsember 2007
* "Taasiseseisvumispäev toob Padari Toompeale esinema" EPL/ETA, 8. august 2001
* Teet Kallas "Ei edgaripäev ega ignaripäev" Õhtuleht, 29. jaanuar 1998

katõgooria:tähtpääväq
Russiini kiil

**Russiini kiil** om hummoguslaavi kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Ukraina Taga-Karpaatian ni tuu lähkün Slovakkian, Poolan, Ungarin ni Horvaatia Vojvodina piirkunnan.

## Keeleoppus

### Eräslidseq asõsõnaq

### Küsüsõnaq
**што** "miä", **ко**, **хто** "kiä", **як** "kuis", **де** "kon", **кідь**, **кедь**, **коли**  "kuna", **якый** "määne", **котрый** "kumb".

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Õuruupa kiilipäiv

**Õuruupa kiilipäivä** peetäs 26. süküskuu pääväl. Taa päävä kuulut' vällä Õuruupa Nõvvokogo 2001 aastagal, et tukõq kiili opmist üle terve Õuruupa.

Õuruupa kiilipääväl kõrraldõdas üle Õuruupa mitmõsugutsit ettevõtmiisi kiili opmisõ ja Õuruupa keelekirivüse tugõmisõs.

Katõgooria:Tähtpääväq
Võid

**Võid** om päämidselt lehmäpiimä koorõst tett söögianõq, mink seen on rasva 68–82,5%. Võiu seen om 16–20% vett, 1% valku ja rasvavapa piimä kuivainõt. Võiun om  ka A-, E-, D-, ni vähä C-vitamiini ja B-rühmä vitamiiinõ.

## Tegemine
Võidu om tett tuust aost pääle, ku eläjide piimä om söögis tarvitõt. Vanast tetti võidu võiukirnun hariligu puuluidsaga hõõrõn vai kinnidse anoma seen loksutõn.
 

Võidu tetäs puhtast ja kõrraligust hapnõstkoorõst vai rõõsast koorõst. Vahtsõmbal aol tetäs taad võiumassinaga. Kuurt klopitas, kooniq rasvaosakõsõq lätväq kokko võius ja jääs perrä võiupiim.

## Kaeq viil
* Piim
* Kuur

katõgooria:söögiq
Koodivaihtus

**Koodivaihtus** om katõ vai inämbä keele või keelevariandi pruukminõ üte lausõ vai jutu piiren.

## Koodivaihtusõ uurminõ
Uuritas inämbüisi lausõ seen sündüvit ütest keelest tõistõ üleminekiid. Noidõ man uuritas koodivaihtusõ struktuuri, koodivaihtusõ kotust lausõn, koodivaihtusõ jagonõmist sõnaliikõ ja lauseliikmidõ lõikõn, koodivaihtusõ ossõ köütümist põhikiilde helüoppusõ, mooduoppusõ ja lausõoppusõ poolõst, jutu põhikeele määrämist, koodivaihtusõ piirangit, koodivaihtamisõ ja lainamisõ eräldämist.

## Lätteq


## Kirändüs
* Einar Haugen. *The Norwegian language in America: A study in Bilingual Behaviour*, Bloomington: Indiana University Press 1953.
Katõgooria:Keeletiidüs
Liivi lipp

**Liivi lipp** on liivlaisi lipp. 

Lipp võeti ammõtligult pruukmistõ 2. urbõkuu pääväl 1923. Lipu alostuspido oll' 1923. aastaga 18. märtekuu pääväl Irē külän. 

Lipu mõõduq ja horisontaaltriipõ lakk'uisi vaihõkõrd ommaq Läti riigilipu muudu. Liivi lipu värmiq – rohilinõ, valgõ ja sinine – sümbolisiirväq maaviirt, nigu taad mere päält umast loodsikust näge kalamiis: rohilinõ mõts, valgõ liiv ja sinine meri.

## Kaeq viil
*Liivi kiil

Katõgooria:Lipuq
Hiusõlõikaja

**Hiusõlõikaja** (ka **tsirulnik**) om tuu, kiä lõikas, piird, värm, stilisiir tõisi inemiisi hiussit ehk tege inemiisile soengit.

katõgooria:ammõdiq
Hulga suurus

**Hulga suurus** vai **hulga võim** om Hulgateoorian hulga elonikkõ arvo mõistõt kokko võtva mõistõq, midä või pruuki ka lõpmatuidõ hulkõ kõrral.

Lõplikkõ hulkõ puhul peetäs ütes hulga võimu timä elonikkõ arvoga, miä om tüküarv. Lõpmatuidõ hulkõ võimõ kimmäs määrämises om tarvis tetäq tsipa iiltüüd. Takan tulõvaq ärqseletüseq ni järeldüseq masvaq ka lõplikkõ hulkõ kõrral.

## Võrdvõim ja võim

Kõkõpäält seletedäs ärq katõ hulga *A* ja *B* võrdvõimu ehk ekvivalentsusõ mõistõq:

: hulka *A* nimitedäs hulgaga *B* **võrdvõimsas** ehk ekvivalentses, ku lövvüs ütsütene päälekujotus(bijektsiuun)  *f*: *A* -> *B*. Seol johtumisõl kirotõdas: |*A*| = |*B*| vai *A*~*B*.

Ku hulk *A* om hulgaga *B* võrdvõimsa, sõs ka funktsiooni *f* püürdfunktsiuun om ütsütene päälekujotus(bijektsiuun), sõs om ka hulk  *B* hulgaga  *A* võrdvõimsa. Lõpliguq hulgaq ommaq umavaihõl võrdvõimsaq parajahe sõs, ku näil om ütepall'o elonikkõ.  

Hulka, miä om võrdvõimsa tüküarvõ hulgaga \mathbb{N} (seo om lõpmadu hulk), nimitedäs loenduvas hulgas.  Hulka, miä om kas loenduv või lõplik, nimitedäs kõgõ ülembält loenduvas hulgas.

Katõgooria:Matõmaatiga
Katõgooria:Hulgateooria
Katsini kiil

**Katsini** ehk **tsinpo kiil** om tiibedi-birma kiilkunna kiil, midä kõnõldas Birman Katsini osariigin ja Hiinan Yunnani provindsin. 

Katsni kiilt ku imäkiilt kõnõlõs Birman 900 000 ja Hiinan 40 000 inemist.

katõgooria:keeleq
Kaalkiräk

**Kaalkiräk** (ladina keelen *Giraffa camelopardalis*) om suur pikä kaalaga imetäjä, kiä eläs Afrikan.

Katõgooria:Imetäjäq
Amol

**Amol** (pärsiä keelen آمل) om liin Iraanin Õdagu-Mazandaran provintsin.

Katõgooria:Iraani liinaq
Regionaalkiil

**Regionaalkiil** ehk **piirkunnakiil** vai ka **piirkundlinõ (paikkundlinõ) vai umakandi kiil** om mitund muudu mõistõtav. Regionaalkeeles nimitedäs kiilt, midä pruugitas alal, miä ei moodustaq riiki. 

Keeletiidüsen om regionaalkiil keelekujo, miä om külh kiräkeelele lähkün, a minkal om paikkundlik värving. Sagõhõlõ om tegemist üleminegi vormiga paigapäälidse murdõ ja kiräkeele vaihõl. 

Õuruupa regionaal -ja veidembüskiili harta perrä määräs egä riik, määndsit kiili nimitäq regionaalkeelis. Võrrõldõn veidembüskiiliga om regionaalkiili huuldaminõ ja kaidsõq vähämbä ulatusõga.

Piirkunnakeeleq ommaq näütüses alambs'aksa kiil Põh'a-S'aksamaal ja kassuubi kiil Põh'a-Poolan. 

Niisama ommaq piirkunnakeeleq võro ja seto kiil Lõunõ-Eestin. Mõlõmbaq kuulusõq ku regionaalkeeleq Eesti Piirkundliidsi ja Veidembüskiili Ütisüste. Võro ja seto keelele om ka jo 2000. aastide algusõst pääle Eesti ammõtlidsõ piirkunnakeele staatust proovit saiaq. Asja om arotõt Eesti Vabariigi valitsuskomisjonin (2004) ja taa üle hääletet Riigikogon (2014), a seeniq olõ-õi nääq Eesti riigilt säänest ammõtlikku staatust saanuq.  

katõgooria:keeleq
katõgooria:keeletiidüs
katõgooria:keelepoliitiga
Murrak

**Murrak** om murdõ paikkundligult esiqmuudu alljaotus. Eesti murdõuurmisõn peetäs murragu all silmän inämbüisi kihlkunnamurdit. Tõõnõkõrd  või kihlkunnan ollaq rohkõmb kuq üts murdõpruuk. Inämbvähämb sarnadsõ keelestruktuuriga murrakit liit murragurühm. 

## Kaeq viil
*Murrõq
*Murragurühm

katõgooria:keeletiidüs
Baskiiri lipp

**Bakiiri lipp** om Vinnemaa Föderatsiuuni kuuluva Baškortostani vabariigi lipp ja baskiirõ rahvuslipp.

Lipp võeti pruukmistõ 25. radokuu pääväl 1992.

### Sümbolite tähendüseq
Sinine tähendäs herksüst ja mõttidõ puhtust; valgõ rahhu, vallalisust, kuuhtüüvalmidust; rohilinõ vabahust ja igävest ello. Lillihiädseq om sõprusõ märk, timä säidse kruunlehte säidse baskiiri hõimu. Sinine ja valgõ värv ommaq samaq Vinnemaa lipuga, tuuga näüdätäs sõprust Vinnemaaga. 

## Välislingiq
* Baškortostani Vabariigi sümbooliga Baškortostani Vanbariigi ammõtligul kodolehel *(vinne keelen)*
* Baškortostani Vabariigi lipust ''Geraldika.ru'' veebisaidil (*vinne keelen*)
* Riiklik sümbooliga: Baškortostani Vabariik - Ufa *(vinne keelen)*

katõgooria:lipuq
katõgooria:Baskiirimaa
Ülikuul

**Ülikuul** (<small>kullõq</small>) om korgõmb opiasotus, minkal om õigus andaq tiidüslikkõ kraatõ.

Eesti kõgõ vanõmb ja suurõmb ülikuul om Tarto Ülikuul. 

katõgooria:koolitus
Murragurühm

**Murragurühm** om murrakit liitvä ütsüs, miä moodustas murdõ.

## Kaeq viil
*Murrõq
*Murrak

katõgooria:keeletiidüs
Krimm

**Krimm** om hindävolinõ vabariik Ukrainan, miä om päämidselt Krimmi puulsaarõl Musta mere põh'aosan. Krimmi lõunaõdagunukan ollõv Sevastopol om vabariikligu alluvusõga liin ja tuu ei kuuluq ütte Krimmiga. 2014. aastagast om Krimm Vinnemaa Föderatsiooni puult õigusvastatsõlt okupeerit ja annõkteerit Ukraina ala. 

Krimm om tunnõt suvituspiirkund. Krimmi tunnõtumbaq suvitusliinaq ommaq Jalta, Simferopol, Kerts, Alupka, Alusta, Bahtsisarai ja Sudak.

## Aolugu
Krimm oll' asustõt joba paleoliitikumin. Varatsõmbaq asukaq olli mäkin elänüq tauriq, kink perrä om puulsaart nimetet ka Taurias. Madalambidõ stepiallo edimädseq asukaq olliq kimmõrlasõq jaq sküüdiq. Kreeka kolonistiq asutivaq parhilladsõ Kertsi kottalõ  säitsmendäl aastagasaal inne Kristust Pantikapaioni liina. 6-5 aastagasaal inne Kristust tull' kreeka koloonijit viil manu, nuuq hiitseväq piagi ütte Bosporusõ riigis. Edimädsest aastagasaast inne Kristust kooniq kolmanda aastagasaani kuulu Krimmi hummoguosa ni lõunaviir Roomalõ, tuuperäst tungsõvaq sinnäq goodiq ja hunniq. Kuvvõndal aastagasaal haardsõ ülembä võimu Bütsants, kink päämine tugiala oll' Hersonesos, a ka Kerts ja Sudak.
 
1239. aastagal tungsõvaq Stepi Krimmi mongoliq, ni maa panti kokko Kuldhordiga, kooniq 1443. aastagal tekkü umaette Krimmi khaaniriik. 1475. aastagal vallut' Krimmi puulsaarõ kolmõssaas aastagas Osmannõ riik. Aastagast 1475 oll' Krimmi khaaniriik vasallisõltuvusõn Osmannõ riigist. Ao joosul (1502) allut' Krimmi khaan ka Kuldhordi viimädseq jäänüseq, Suurhordi alaq tsentrumiga Sarain.

1774. aastaga läts' Krimm Vinne-Türgü sõa lõpõtanuq Kücük Kaynarci rahulepingu perrä Vinnemaa keisririigile. 1802. aastaga moodustõdi Tauria kubõrmang ni aastagasaa joosul asõndu põliselänigõst krimmitatarlaisist rahvastik päämidselt vindläisiga.

Aastagal 1853–1856 peetün Krimmi sõan, mink põhjusõs olliq tuu ao kristlaisi õigusõq Osmanidõ riigile kuulunul Pühäl maal, toet' Prantsusmaa katoliiklaisi, Vinnemaa keisririik õigõusklikkõ. Suurõmb osa sõa tapõluisist peetiq Mustal merel ja Krimmi puulsaarõl, a vähämbit tapõluisi oll' ka Õdagumerel (Briti laivastigu blokaad), Anatoolian, Kaukaasian, Valgõl merel ja Vaiksõl ilmamerel. 1853. aastagal alostivaq Vinnemaa ja Türgü sõta Vinnemaa ku õigõusklikõ iistkostja rolli peräst ni Vinnemaa purust' Sinopen Türgi laivastigu. Aastagal 1854 astsõvaq sõtta Prantsusmaa tõõnõ keisririik ja Suurbritannia ja Iirimaa Ütiskuningriik, püüden piätäq Vinnemaa keisririigi pääletungi. Vinne sõaliin Sevastoopol saiõ piirdmisele vasta inämb kuq aasta. Perän Sevastoopoli sadamist naksivaq rahukõnõlõmisõq ni rahu lepüti kokko urbõkuul, 1856. aastagal Pariisin.

18. rehekuu pääväl 1921. aastagal luudi Autonuumnõ Krimmi Sotsialistlik Vabariik Vinnemaa SFNV kuunsaisun (1929. aastaga Krimmi Autonuumnõ Sotsialistlik Vabariik Vinne NFSV kuunsaisun). Krimmitatarlasõq saivaq  autonuumia ni krimmitatari kiil sai Krimmin vinne keele kõrval ammõtligu staatusõ.

katõgooria:Õuruupa maaq
katõgooria:Ukraina
Trad.Attack!

**Trad. Attack!** om Eesti folkansambli.  Bänd om kuun aastagast 2013 pääle. 

Nä mängväq folklaulõ ni tegeväq naid seoilmaaolidsembas. Suurõmb jago naist om lövvet' arkiiv'ist. 

## Aolugu

Ansambli tekk' 2013. aastaga lõpun, kuq anti vällä edimäne singli "Kooreke". Trad. Attack!'i edimäne kontsert oll' 2014. aastaga urbõkuun Tallinn Music Week'in.

Trad. Attack!’i tsiht' om üles astuq egän riigin. Nä ommavaq jo mängnüq kolmõnkümnen säitsmen riigin.
## Albumiq

##### '''AH! (2015)'''

"Ah!" om Trad. Attack!'i edimäne album' ja võit' õkva hulga avvohindo: Parim helüplaat', Parim laul "Jaan'kene", Parim Muusigakamp, Parim laulja Vabarna Jalmar. 

Albumi pääl om lugu "Jaan'kene", miä võit' Etnokulbi kõgõ parõmba laulu iist, om setokeelidside sõnnogaq.  

##### '''Kullakarva (2017)'''

"Kullakarva" om Trad.Attack'i tõnõ album'. Muusikalidsõn mõttõn om ta kipõmb ja pand jala rohkõmb tündsähämä kuq edimäne album'.

##### '''Make Your Move (2020)'''

"Make Your Move" (võro keelen "Tiiq uma käük'" vai "Suq kõrd") om Trad.Attack!'i kolmas album, miä tull' vällä 2020. aastaga mahlakuun.

Albummi kitediq väega ka inglüsekeelidsen meedian. Inglüse uudissidõkannal' Spiral Earth and' hindõs viie ja kirot', et albummi ol'l' põnnõv kullõldaq ja  taa ol'l' kuq herre raketitulõsabagaq täht' taivan 

Singli "Armasta mind" (võro keeli "Armastaq minno") om nõiasõnno või loidsu pääle tettüq laul, miä hoit armastust ligembän. . Põhja laul kaq Epligu Vaiko.

Albumi viimäne laul "Siberi unelaul" (võro keelen "Tsiberi unõlaul") om Tsiberi setokõisi latsõ hällütämise laul.

##### '''Mymiatures - Songs That Never Grew Up (2020''')
"Mymiatures - Songs That Never Grew Up" (võro keelen "Lauluq, miä es kasuq suurõs") om Trad.Attack!'i nelläs album, miä tull' vällä 2020. aastaga joulukuun.

Albumi pääl ommaq lauluq ja hetkeq, miä sündü kolmanda plaadi "Make Your Move" tegemisel.

##### '''We Miss Playing For You (2021)'''
"We Miss Playing For You" (võro keelen "Miiq igädse teile mängmist") om Trad.Attack!'i viies album, kohe ommaq saanuq *live*-etteastõq, õkva kontsõrtidel laulõt lauluq.

## Liikmõq
 
Vabarna Sandra (toropill, parmupill, vilepill, laul)

Vabarna Jalmar (kitra, laul)

Tubli Tõnu (tromboon, lüükpill, laul)

## Välälingiq

Trad.Attack!'i kodoleht

## Lätteq

katõgooria:Eesti ansambliq
Leksikoloogia

**Leksikoloogia** vai **sõnavaraoppus** om keeletiidüse haro, miä uur sõnavarra. Ülene sõnavaraoppus uur esiqsugumaidsi kiili ületsit säädüisi, püüd löüdäq sõnavara universaalõ ja sääd sõnavara uurmisõ päämidseq alossäädüseq.

Aoluulinõ leksikoloogia vai periolõmisoppus uur sõnavara aoluku ja sõnno peritollo.
Kognitiivnõ sõnavaraoppus seletäs sõnno köütmist ja hoitmist ajon.

Aoluulinõ sõnavaraoppus kaes keele sõnavara kujonõmist pikembä ao joosul. Eesti keele sõnavarra om põh'aligumbalt uurit aoluulisõ küle päält. Tähtsä om olnuq võrdõlõja-aoluulidsõ uurmismoodu mõjo. Tuu moodu tõi Eestihe Veske Mihkel. 

Samaaolinõ sõnavaraoppus tegeles uurmisõ aigo keelen olõman olõvidõ sõnno lahksamisõga ja om tuuperäst piiret lühkümbä aojaoga. Uuritas sõnavara kuunsaisu, vahtsit lainsõnno ja sõnno tähendüisi.

## Leksikoloogia alltiidüsharoq

Sõnno kokkosäädmine tegeles sõnatulõtamisõ ja sõnno kokkopandmisõga. 

Leksikaalnõ tähendüsoppus tegeles leksiime tähendüisi uurmisõga. Seo jagonõs ummakõrda lausõ tähendüsoppusõs ja teksti tähendüsoppusõs.

Ütelüsoppus ehk fraseoloogia tegeles keele piltlikkõ püsükogohuisiga.

katõgooria:keeletiidüs
Sõlg

**Sõlg** om kombõperine eheq, miä om edimält olnuq innekõgõ rõividõ kimmätüsriist. Kujo perrä tetäs vaiht ambsõlõl, hobõsõraudsõlõl, vitssõlõl, nukksõlõl, kuhiksõlõl jt. 

Inämbähe tetäs sõlgi hõpõst, harva pronksist, vasõst, vahtsõsthõpõst vai muust matõrjalist. 

Eesti sõlgi om põh’aligult uur’nuq kunstitiidläne Kaalu Kirme.

katõgooria:ehtmeq
Esä

**Esä** om miissuust latsõvanõmb. Seo tähendäs miis, kiä üten imägaq om osalinõ latsõ sündümise man. Imä ja esä üten üteldäs latsõvanõmbaq. 

Esä üts kohus om üten imägaq latsõ üleskasvataminõ kooniq latsõ täüskasunus saamisõni.

## Kaeq viil
*Imä
*Lats

katõgooria:pereq
Vanemuine (tiatri)

**Vanemuine** om tiatri Tarton. Vanemuisõ mängoplaanin om nii näütemängõ, muusiga etteastit, ku ka balletti. Tiatri juht om Alliksaare Kristiina. Vanemuisõl om kolm hoonõt.

katõgooria:Eesti tiatriq
Võrgokaeja

**Võrgokaeja** (vai **lehitsejä**) om puutriprogramm, mink abil om võimalik otsiq, kaiaq ja pruukiq võrgon, paikvõrgon vai tarvitaja puutrihe pästetüisi võrgolehti pääl olõvat teedüst.

Võrgokaeja pruukmist Internetin üteldäs müllämises vai roitmisõs.

Võro kiilde ommaq aastil 2000-2010 ümbre pantuq tasolda võrgokaemisõ programmiq Opera ja Avant Browser. Naidõ ei ka muiõ võrgokaejidõ vahtsõmbit versiuunõ olõ-õi siski võro kiilde pant.

## Kaeq viil
*Internet
*Puutriprogramm

katõgooria:puutrivärk
katõgooria:internet
katõgooria:informaatiga
Viiol

**Viiol** om nelä keelega kiilpill. Viiolit mängitäs puugnagaq. Viioli osaq ommaq helükast, pää, kaal, tigo, keeleq, sõrmlaud, ruup, lõvvapitäi, kiilipitäi, virbliq. Puugna osaq ommaq ots, kunn, jõhviq, pulk, kruvv. 

Kuulsaq viiolimängjäq ommaq näütüses Paganini Niccolo, de Sarasate Pablo, Stirlingi Lindsey, Mae Vanessa. 

Nimegaq viiolimeistriq ommaq Stradivari Antonio, Amati Nicola ja Guarneri Giuseppe. Vanal aol teiq viiolit meistriq. Seo ilma aigo tetäs viiolit nii vabrikuh ku meistride käegaq.

## Rahvaperäne viiolimäng

Viiol joudsõ Eestihe jo 17. aastagasaal, a muutu populaarsõs pidopillis 18. aastagasaal. Pilli mängiti päämidselt tandsus. Viioligaq saa mängiq ka keerolidsõmbit viise ni taktõ, midä oll' vaia vahtsidõ tandsõ jaos niguq ommavaq labajalavalsiq, kadrilliq, ildampa ka polkaq, reilendriq. Tuuperäst läts'ki nii, et 19. aastagasaa tõõsõs poolõs oll' näütüses toropill jo küländ
kõrvalõ jäänüq. Kihnun sai viiol kogoni “kodopillis”, egän talon ollivaq viiol ja viiolimängjäq. 

Vanastõ meisterd' egä pillimiis umaq pilliq esiq, Võromaal peeti tuud õkva esiqhindäst mõistaq as'as ni egäl pillimehel ollivaq umaq nipiq, kuismuudu pill kõgõ parõmbahe helisemä saiaq. Üts miis pand' pilli sisse kogoni sivvuhanna. Pillimiis oll' külän avvo seen, selle et timäst
olõsi kõiki külä pitõ häädüs.

katõgooria:pilliq
Tsäpekõrv

**Tsäpekõrv** ehk **mikri** om muutja, miä konvert helü eelektrimärgüsses.

Tsäpekõrvo pruugitas mitmõs otstarbõs nigu telefonõn, kuuldmismassinin, filmi tegemises, helü ülesvõtmisõs, raadion, megafonin ja televisioonin.

Pruugitas mitund tüüpi tsäpekrõvo. Kõgõ populaarsõmb  om jovvulinõ (dünaamilinõ) tsäpekõrv, miä pruuk magnõtvälä mano kinnütedüt traadist mähüst.

Tsäpekõrvaq võivaq ollaq juhtmõga vai ilma.

katõgooria:helütekniga
Kunda

**Kunda** om mereveerine liin Õdagu-Viromaal Viro-Nigula vallan.

Liin om tekkünüq tuhandõ katsasaa säitsmekümnendäl aastagal luudu tsimmedivabrigu manoq.

Sääl tüütäseq latsiaid, katõtõistkümne klassiga kuul ja kultuurimaja.

## Lätteq


Katõgooria:Viro-Nigula vald
Katõgooria:Eesti liinaq
Palõstiina

**Palõstiina** all mõtõldas tan artiklin noid ossõ aoluulidsõst Palõstiinast, miä ei olõq Iisraeli kuunsaisun, tuu tähendas Gaza tsuuni ja Jordani õdagukallõst ehk Palõstiina araablaisi riiki.

Välisriigest juusk kokko Gaza tsuun Iisraeli ja Egüptüsega ja Jordani õdagukallõs Iisraeli ja Jordaaniaga.

Palõstiinlaisi territooriummõ tsentrumis om Räm Allahi liin, koh ommaq palõstiinlaisi võimuorganiq.
Umma esiqsaisvust kuulut' Palõstiina 15. märdikuu pääväl, 1988. aastagal.

23. süküskuu pääväl palssiq Palõstiina võimuq ÜRO Pääassambleelt riigi tunnistamist piiren, miä olliq inne 1967. aastaga Kuvvpääväst sõta. ÜRO liikmõs saamisõs om vajja ka ÜRO Julgõolõginõvvokogo hääskitmist, a Ameeriga Ütisriigiq ommaq lubanuq sääntse otsusõ pääle veto pandaq.

Eesti välisministri, Paeti Urmas, ütel' 20. süküskuu pääväl 2011. aastagal New Yorkin Õuruupa Liido välisministride Lähkü-Hummogumaa teema kookkosaamisõl, et Eesti ei olõq Palõstiinalõ ÜRO-n riigistaatusõ andmisõ puult.

2012. aastagal sai Palõstiina ÜRO kaejaliikmõ staatusõ, ni sama aastaga lõpun kinnüt' ÜRO, et organisatsiooni ammõtligõn dokustaadõn naatas taad nimitämä Palõstiina Riigis.

3. vahtsõaastakuu pääväl 2013. aastagal võtsõ Palõstiina umavalitsus käüki Palõstiina Riigi nime, a Iisrael ei olõq tuud hääs kiitnüq.
 
Palõstiina Riigi esiqsaisvusõ ommaq hääs kitnüq 136 ÜRO liikmõsriiki ni Vatikan. Palõstiina ROK maakood om PLE.

katõgooria:Aasia maaq
Ingviir

**Ingviir** (vai ka **ingerviir**) om Lõunõ-Aasiast peri maitsõkasv, miä kuulus ingveerliidsi sugukunda ja midä parhilla kasutõdas näütüses Hiinan ja Indian. Eräldedäs kooritut ja kuurmalda ingviiri. Ingviiri pruugitas süüke ja juukõ maitsõstamisõs vai tetäs taast ravitiid. Kipõ meki andvaq kasvolõ risoomin löüdüväq terävä mekiga eederliguq õliq.

Tasos tiidäq, et ingveeri kuivamisõga lätt kaoma suurõmb jago taa seen olõvist vitamiinõst.

Ingviir om mitmõ kandi päält inemisele hää. Näütüses avitas alla võttaq palanikku, tege kõtu kõrda ni pand pää parõmbahe tüüle.

## Välislingiq
*Klassikalidsõq vürdsiq
*Ingviir ku ravikasv
*Ingviir - ülemb süük ajolõ
*Terviseleht
Esäpäiv

**Esäpäiv** ehk **essipäiv** om pühä, midä tähüstedäs märtekuu tõõsõl pühäpääväl. Esäpääväl pidäväq latsõq ummi essi meelen ja tegeväq näile kingitüisi. Esäpäävä kommõq tull' Eestihte Soomõst.

## Kaeq viil
*Imäpäiv

## Välislink

*Esäpäiv

katõgooria:tähtpääväq
Tiatritiidüs

**Tiatritiidüs** om tiidüs, miä uur tiatrit. Tuud opatas Tarto suurõnkoolin. Oppiq om võimalik bakalaureusõ-, magistri- ja doktorikoolitusõn. 

Bakalaureusõkraadi saamisõs tulõ oppiq kirändüse ja kultuuritiidüse oppamisõ kava perrä, mink üts osa om tiatritiidüs. Tiatritiidüse haro luudi 1992. aastagal. 

Tiatritiidüse ala oppajaq ommavaq Epneri Luule, Pesti Madli ja Oruaasa Riina.

katõgooria:humanitaartiidüseq
katõgooria:tiatri
Leoki Väino

**Leoki Väino** (Väino Leok; 28. urbõkuu päiv 1939 – 25. hainakuu päiv 2007) oll' Eesti motosportlanõ. Timä iistvõtmisõl sai alostusõ Eesti motokross.

## Kaeq viil
*Leoki Arvo
*Leoki Tanel

katõgooria:Võromaa inemiseq
katõgooria:Eesti inemiseq
katõgooria:Eesti sportlasõq
Leoki Arvo

**Leoki Arvo** (Arvo Leok) om sündünüq 20. põimukuul 1961. aastagal. Tä om Leoki Väino tõnõ poig. Arvo om motokrossiga tegelnüq nigu tä esägi. Arvo tull' 1989. aastagal motokrossi Eesti meistres 500 cm3 klassin. Pääle tuud tä ütel' motokrossist ärq. Sõs nakas' tä oppama umma poiga Leoki Tanelit, kuis motokrossi sõitaq.

## Kaeq viil
*Leoki Väino
*Leoki Tanel

katõgooria:Võromaa inemiseq
katõgooria:Eesti inemiseq
katõgooria:Eesti sportlasõq
Leoki Tanel

**Leoki Tanel** (Tanel Leok; sündünüq 1. piimäkuul 1985. aastagal) om Eesti motosportlanõ. Tä om Leoki Arvo kõgõ noorõmb poig.

Taneli kõgõ suurõmb saavutus om 2005. aastagal saad 5. kotus motokrossi ilmameisrevõistluisil MX-1 klassin. Mitmõl kõrral om tä ka joudnuq MM-jakõl edimädse kolmõ hulka. Näide hulgan om tä joudnuq kats kõrda edimädse kotusõ pääle: 2010. aastagal ja 2008. aastagal MX-1 klassin. Ta om kuulutõt Võromaa aastaga sportlasõs 2007.-2010. aastagal.

Tanel om kõrraldanuq joba 2009. aastagast häätegemisettevõtmist "Tanel Leok & sõbraq". Tuud tetäs õnnõtusõ peräst liikmisvõimõ kaotanuidõ latsi tugõmisõs.
 
Tanelil om kats poiga: Sebastian ja Travis. Sebastian om 8-aastanõ ja Travis 6-aastanõ. 2011. aastagal Sõmmõrpalo motokrossil näüdäs' Sebastian inemiisile edimäst kõrda, kuis tä sõitaq mõist.

## Kaeq viil
*Leoki Väino
*Leoki Arvo

## Välislingiq
*Kodoleht
*Info ESBL-in

katõgooria:Võromaa inemiseq
katõgooria:Eesti inemiseq
katõgooria:Eesti sportlasõq
Vitsudi Toomas

**Vitsudi Toomas** (Toomas Vitsut, sündü 1. vahtsõaastakuu pääväl 1960 Talliinah) om Eesti poliitik, XIII riigikogo liigõq. Tä om olnuq Talliinah liinavolikogo edemiis 2005. aasta 21. mahlakuust kooniq 2015. aasta urbukuuni.

## Haridus
*1981 - 1968 Tallinna Pedagoogiline Instituut, kihälidse kasvatusõ oppaja ammõt
*Kaits' 1993. aastal saman ülikoolin sporditiidüisi magistrikraadi teemal ainõq “Sport'laisi kõrdaminegihuvi köüdüssist kõrdasaatmisõga” ("Sportlaste saavutusmotivatsiooni seostest sooritusega”)
 
## Tüü
*1982-1987 Talliina Mererajooni RSN TK ütisosakund, vanõmbinsinör
*1987-1995 Talliina Pedagoogigaülikuul, tiidüstüütäjä, oppaja, aspirant, doktorant
*1995-1996 Eesti Vabariik, Siseministeeriüm, ministri nõvvuandja
*1996-1999 Talliina Liinavoligogo kandsõlei, edemehe nõvvuandja
*1999-2001 Opiainõvaihõlidsõ Uurmisõ instituut, juhataja edemiis
*2001-2004 ja 2005 Talliina abiliinapää
*21. mahlakuu 2005-2015 Talliina liinavolikogo edemiis
*2015 - .. Riigikogo liigõq

katõgooria:Eesti inemiseq
katõgooria:Eesti poliitiguq
Tõva kiil

**Tõva kiil** (innembält ka **tuva kiil**; tõva keelen *тыва дыл* 'tõva dõl') om turgi kiil, midä kõnõlõsõq tõvalasõq, pääas'aligult Lõunõ-Tsiberin Vinnemaa ala kuuluvan Tõva Vabariigin. Veidemb kõnõldas tõva kiilt Hiina Rahvavabariigin ja Mongoolian. 

Tõva keele ligembäq sugulasõq ommaq hakassi ja altai kiil. Tõva keelen om hulga mongoli, tiibedi ja vahtsõmbal aol ka vinne lainõ.

## Keele täämbädse päävä sais
Täämbädsel pääväl pruuk tõva kiilt imäkeeles umbõs 265 000 inemist. 2010. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Vinnemaal tõva keele mõistjit 253 673 inemist.

Tõva Vabariigin om tõva keele sais küländ tukõv ja pruukmisala küländ lagja. Kiilt peetäs küländki elojovvulidsõs ja taa olõ-õi parhilla õkvalt ohostõt. 

## Murdõq
Tõvan kõnõldav tõva kiil jagonõs neljä murdõrühmä: õdagu-, kesk-, põh'aõdagu- ja lõunõhummogumurrõq. Lisas om tõva keelel vähämbit murdit, nigu džungaari, tsengeli ja duha murrõq, midä olõ-õi siiäni kuigi põh'aligult uurit.

## Kiräkiil
Tääämbädse päävä tõva kiräkiil Vinnemaal pruuk tävvendüisiga kirillitsat. 

### Täämbädse päävä tõva keele tähistü

Tõva kirillidsa tähistün om mitu umaperäst tähte, midä olõ-õi vinne tähistün:
**Ңң** - *ng* (IPA *ŋ*), **Өө** - *ö* ja **Үү** - *ü*.

Innembide om tarvitõt tõva keelen kirotamisõs mongoli kirjä. 1930. aastil lõi buda munk Monguš Lopsang-Tšinmit (ehk Lubsan Žigmed) ka ladina kiräviie, minkan trüküdiq mõnõq raamaduq ja aoleheq, niisam aabitsit ja opiraamatit täüskasunuilõ.

### Ladina tähtiga tõva keele tähistü

1943. aastaga vaihtõdi taa kiräviis parhilladsõ kirillidsa vasta. Viimätsel aol om tett ettepanõkit ladina tähistü vahtsõst pruukma nakkamisõs. Tuud sekä siski Vinnemaal vasta võet säädüs, mink perrä Vinnemaa vabriike riigikeeleq piät olõma kirotõduq kirillitsan.

## Keelenäüdüs

## Lätteq

katõgooria:keeleq
katõgooria:Tõvamaa