open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mustlasõq

**Mustlasõq** ommaq Põh'a-Indiast peri rahvas, kiä täämbädsel pääväl eläseq Euruupah, Aasiah, Ameerikah ja muial üle ilma lajah.

## Periolõminõ ja aolugu
Mustlasõq ommaq tulnuq Põh'a-Indiast umbõs 9. aastagasaa keskeh. Mille nääq õdagu poolõ liikma naksiq, olõ-õiq kimmähe tiidäq. Nääq joudsõq vällä Aasiahe ni Euroopahe. Mustlaisi om eiski Jaapanih.

Tuus aos, ku mustlasõq Õdagu-Euruupahe joudsõq, oll' kerik avvo sisse nõstnuq ligemisehoitmisõ ni tuu käve ka mustlaisi kotsilõ. Kõik läts' võlssi aastagal 1492, ku Hispaania kuning Ferdinand saat' kõik mustlasõq maalt vällä.

1940. aastil häödiq väega pall'o mustlaisi ärq natsiq. S'aksa võimu aol Eestih es tüküq talomeheq natsõ säädüst täütmä ni mustlaisi vällä andma. Siski tapõti Eestih repressiuunõgaq 743 mustlast, minka häötediq ärq piaaigu kõik Eesti mustlasõq. Üteh eesti mustlaisiga kattõ tävveste ärq ka miiq ummi Laiuse mustlaisi keelemurrõq.

Parhillaq om Eestih umbõs 1000 – 1500 mustlast.

## Rahva nimest
Sõna *gypsy* inglüse keeleh näütäs Egüptüse inemise pääle, a säält nääq peri olõ-õiq. Tõõsõq sõnaq nigu *cigány* ungari keeleh ja *Zigeuner* s'aksa keeleh tunnusõq ollõv inglüskeelidse iihkujo perrä tekkünüq.

Mustlaisi uma nimetüs om *Roma*, miä tähendäs miist, abielomiist. Seo nimega om tuud rahvast õigõmb kutsuq.

## Kiil
Mustlaskiil om egäh riigih, koh mustlasõq eläseq, esiqmuudu. Mustlaskiil om mõotanuq paigapäälist kiilt ni võtnuq säält ka lainõ üle. Mustlaskiil esiq kuulus Indoeuruupa kiilkunda, alguperälidselt om tä hindi ja sanskriti juurigaq.

Mustlaskeeleh om 8 käänüst ni 2 suku.

Eesti mustlaisilõ om umanõ korgõ imäkeele mõistjidõ tasõq: 70 % - 80 %.

## Muusiga
Tuu, miä om mustlaisi man kõgõ avvo seeh olnuq, om näide muusiga: lauluq ni tandsuq. Muusikalidsõh ja ka üldidsembält kultuurilidsõh mõttõh või mustlasmuusikat jakaq neläs suurõmbas rühmäs: Vinne, Ungari, Hispaania ni Lähkü-Hummogumaa.

Vinne mustlasõq ommaq hääq lauljaq ni viioldajaq. Nimäq ommaq ka pääas'aligult mustlaisi stereotüübis nii muusikah ku rõiviidõ stiilih. Kuulsaq ommaq nii näide lauluq ku tandsuq.

Ungari mustlasõq ommaq tuntuq uma hää viiolimängu poolõst, värmi and manoq simbli ni ummamuudu lauluhelü. Meheq ni naasõq ommaq väega hääq tandsjaq.

Hispaania mustlaisi muusiga om köüdet flamenco’ga, minkalõ nääq ommaq alosõ pandnuq.

Lähkü-Hummogumaa mustlaisi muusiga om sarnanõ noidõ riike muusikalõ, koh nääq eläseq.

Soomõ mustlasõq tandsi-iq, lauluq ommaq suurõmbjago soomõkeelidseq.

Hädä om õnnõ tuuh, õt mustlaslaulõ tulõ-õiq inämb mano. Nuuq, miä olõmah ommaq, ommaq mitu kõrda maaha laultuq vai täämbädse ao perrä ärq säedüq. Muudupite laulu pääle tandsita-aiq, tandsitas refrääne pääle, koh sõnno olõ-õiq vai olõ-õiq mõttõga sõnno. Mustlaslauluq kõnõlõsõq pääas'aligult rändämisest, murrõst, rõõmust, armastusõst ni surmast. Hariligumbaq tegeläseq laulõh ommaq ts'uraq ni näioq, hiroq, tiiq ja leib. Eräle jaetas aigladsõq igätsüslauluq ni kipõmbaq tandsulauluq. Sagõhe hõigatas tandsjiilõ lausiid nigu: *Chaiori, khelesa!* ('Tütrik, tandsiq!').

Kuulsambaq mustlasmuusiguq ommaq:

* Erdenko suguvõsa Vinnemaal
* Sándor Lakatos Ungarin

Katõgooria:Rahvaq
Sunda kiil

**Sunda kiil** om õdagu-austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 34 mill'onat inemist Indoneesiän Jaava saarõ õdagujaon. Seo om umbõs 15% Indoneesiä elonikkunnast. Inämbüs sunda keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt. Lähkümbäq sugukeeleq ommaq madura ja malai kiil. Sunda murdõq jagonõsõq kuvvõs rühmäs: õdagu-, põh'a-, lõunõ-, keskhummogu-, põh'ahummogu- ja lõunahummogurühm. Kõgõ inämb kõnõldas lõunõ- ali Priangani murrõt. 

Kiilt kirotõdas parhilla ladina kirän, miä om sääl tarvitusõl 19. aastagasaa keskpaigast. Sunda keele kirotus käü tävveligult välläütlemise perrä. Aoluulidsõlt oll' 13. aastagasaani tarvitusõl araabia tähistü ni 14.-18. aastagasaal vana sunda kiräviis (Aksara Sunda Kuna). 1990. aastagail standardiseeriti ja moderniseeriti viimädse perrä kaq sunda kiräviisi (Aksara Sunda), midä kuikipall'o siskiq tarvitõdas. Ammõtlist keelekõrraldust sunda keelen lajalidsõmalt tetä-iq.
  
Kõgõ vanõmbaq keelemälehtüseq ommaq peri 14. aastagasaast. Sunda keele nimi tulõ sanskritikeelitsest sõnast su, tähendüsega hüä vai valgus. 1904. aastagal kuulutõdi, et sunda kiil koolõs globalisiirümise läbi 2000. aastagas ärq. Parhilla om löüt, et inämbüs sundiist umast keelest inämb hooli-iq, innemb tarvitas indoneesiä kiilt.

Katõgooria:Keeleq
Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam

**Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam** (inglüse keelen *International Space Station*, lühend ISS) om riikevaihõlinõ ilmaruumi uurmisõ jaam madalal Maa orbiidil. Taa um ütsäs ilmaruumijaam. Inne olliq viil jaamaq Saljut, Almaz, Skylab ja Mir. Ilmaruumijaam om tett pall'odõst tükest, edimäne tükk viidi üles aastagal 1998. Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam um kygõ suurõmb satelliit. Tuud saa Maa päält silmägaq nätäq.

Ilmaruumijaamah om vähene rasõhusjoud. Tuud tarvitõdas elotiide, keemiä, meditsiini, psükoloogia ja füüsiga uurmisõs ja säält kaias ilmaruumi ja ilma Maa pääl. Ilmaruumijaamah proovitas massinit, midä um vaia Kuu ja Marsi pääl.

Jaamah ommaq inemiseq elänüq 11 aastagat ja tah ommaq käünüq ilmaruumilindajaq viiesttõistkümmnest riigist.

Ilmaruumijaama tarvitasõq viis ilmaruumikeskust: NASA, Õuruupa Ilmaruumikeskus (ESA), Vinnemaa Ilmaruumikeskus (RKA), Jaapani Ilmaruumiuurmisõ keskus (JAXA) ja Kanada Ilmaruumikeskus (CSA). Jaam um tett katõst tüküst: Vinnemaa tüküst ja tõisi riike tüküst. Orbiidi korgus om 278 kooniq 460 kilomiitrit. Keskmäne kibõhus um 27 743,8 kilomiitrit tunnih. Üüpääväh tege tä 15,7 tsiiru ümbre maakerä. Täl um rahha kooniq 2020. aastagani, a tä saa üleväh ollaq 2028. aastagani.

Katõgooria:Ilmaruumiuurminõ
Puutriprogramm

**Puutriprogramm**' um rida kirotõduid käske, midä arvudi täüt. Arvutil um programmõ vaia. Programm või ollaq kaümäpantav, nii saa arvudi naid õkva käümä pandaq. A või ollaq kah inemisele arvosaadavah keeleh. Inemisele arvosaadavast arvudikeelest saa tetäq arvudi õkva käümäpantavat kiilt.

Katõgooria:Puutrivärk
Katõgooria:Informaatiga
Jeruusalemmä templi

**Jeruusalemmä templi** oll' Jeruusalemmä liinan templimäel olnuq juutõ pühäkoda. Juudiuso jaos oll' templi kõgõ pühämb kotus. Aoluu joosul oll' tuu kotusõ pääl kats' templit - edimäne templi vai Saalomoni templi ehitedi kümnendäl aastagasaal inne miiq aoarvamist. Edimädse templi häödiq babüluunlasõq 587. aastagal i.m.a. Tõnõ templi ehitedi 516. aastal i.m.a. ja tuu häödiq ruumlasõq 70. aastagal miiq aoarvamisõ perrä. Parhillaq templit olõ-i ja templimäel om hoobis kats' muhamediuso mosseed.

Ku juudiq viil templin jumalateenistüisi kõrraldiq, sis oll' templi ka väegaq tähtsä ohvrikotus. Templin oll' kõgõ pühämb ruum, kon ülembpriistri õnnõ ütś kõrd aastagan andõ and' ja priistride iin muro, kon egäpäävätsit andit andaq.

Täämbädsel pääväl juudiq inämb templin ei käüq ja olõ-i ka vahtsõt templit ehitänüq. Vanast templist om alalõ jäänüq õnnõ üts müür, mink man pallõman kävvüq. Tuud müürü nimitedäs Ikumüürüs.

katõgooria:Iisraeli ehitüseq
katõgooria:pühäkuaq
Babülon

**Babülon** (akkadi keelen *Bābilim*) oll' akkadi liinriik, miä alostõdi 1867. aastal inne miiq aoarvamist. Babüloni liin oll' ehitet Eufrati jõõ perve pääle. 

Babülon oll' väikü liin tooni aoni, ku kuning Hammurabi pall'o maid ärq vallut' ja Babülonist uma riigi pääliina tekk'. Ku Hammurabi ärq kuuli, sis läts' timä riik lajalõ, a Babüloni liin jäi Babüloonia piirkunna kõgõ tähtsämbäs liinas. Pia jäi liin Assüüriä riigi võimu alaq ja oll' nii mitu aastagasata.

Kuvvõndal aastagasaal i.m.a. ehit' Vahtsõ-Babüloonia kuning Nebukadnetsar II liina uhkõ Ištari värehti ja üte säitsmest maailmaimmest, Babüloni ripvaq aiaq. 539. aastagal i.m.a. sai liinast Pärsiä riigi osa ja umbõs kats' aastagasata ildampa vallut' liina Makõdoonia Aleksandri ni sis pia jälkiq Pärsiä. Säitsmendäl aastagasaal miiq aoarvamisõ perrä valludiq Babüloni araablasõq ja piä jätiq inemiseq liina maaha.

Parhillaq ommaq Babüloni varõmõq Iraagin ja osa varõmit ommaq kõrda tettüq, turistiq saavaq noid kaiaq.

## Kaeq viil
* Paabõl

Katõgooria:Iraak
Mossee

**Mossee** vai **metset** om muhamediuso pühäkoda.

katõgooria:muhamediusk
katõgooria:ehitüskunst
katõgooria:pühäkuaq
Akkadi kiil

**Akkadi kiil** (akkadi keelen *lišānum akkadītum*) om välläkoolnuq semiidi kiil, midä kõnõldi muistitsõn Mesopotaamian. Akkadi kiil om kõgõ vanõmb teedäqollõv semiidi kiil. Taad kirotõdi kiilkirän. Akkadi keelel ommaq ka tugõvaq sumõri keele mõoq, selle et nuuq kats kiilt ommaq tõõnõtõõsõlt väega pall'o lainanuq. Akkadi keele kõgõ lähkümb sugukiil om eblaiidi kiil, miä om ka vällä koolnuq.

## Üleskirotusõq

Edimädseq akkadi keele üleskirotusõq ommavaq peri katõkümnest ütsändast aastagasaast inne miiq aoarvamist. Nuuq ommavaq löütüq sumõri tekstest, a mõni aastagasada ildambast aost ommaq löütüq joba tävveste akkadi keelen kirotõduq tekstiq.
 
## Keeleoppus

Akkadi keelen oll' kolm käänüst (nimekäänus, umakäänus ja osakäänus), kolm arvo (ütsüs, kats'us ja mitmus) ja kats suku (miissugu ja naissugu). 

## Tõõsõndiq

Tõsõ tuhataastaga alostusõs oll' tekkünüq kats akkadi keele tõõsõndit. Ütte naist kõnõldi Assüüriän ja tõist Babüloonian. Kuigi naid nimitedäs akkadi keele murdis, olõ-õs naaq väegaq sarnadsõq ja mõnikõrd om naid ka katõs umaette keeles arvat. 

## Välläkuulminõ

Vällä kuuli akkadi kiil edimädsel aastagasaal inne miiq aoarvamist.

Katõgooria:Keeleq
Ingerikar'ala kiil

**Ingerikar'ala kiil** (vai **isuri kiil**, ingerikar'ala keelen *ižor(k)an keeli/kiili, maakeeli*) om soomõ-ugri kiili hulka kuuluv õdagumeresoomõ kiil. Ingerikar'ala kiil om lähkü kar'ala keelele, taad kõnlõsõq (päämidselt õigõusko) Ingerimaa isuriq. Ingerikar'ala kiilt kõnõl' 2010. aastaga perrä 123 inemist, inämbüs noist vanõmban iän. Esiq kutsvaq hinnäst *inkeroin*, *ižora*, *karjalain* ja üldiselidselt *maaväci*.

## Tähistü

katõgooria:keeleq
Piirissaar

**Piirissaar** om saar Tartomaal. Taa om Peipsi järve kõgõ suurõmb saar.

Saar käü 2017. aastagast pääle Tarto valla mano, innembä oll Piirissaarõ vallan.

katõgooria:Eesti saarõq
Katõgooria:Tarto vald
Ritõrsahvt

**Ritõrsahvt** om olnuq määntsegi maa aadlimiihi selts. Ritõrsahvtõl olliq päämeheq ja kohtoq. 

Eestimaa ritõrsahvt kaotõdiq ärq 1920. aastagal, Liivimaa ritõrsahvt 1923. aastagal.

Katõgooria:Aolugu
Hollandi kiil

**Hollandi kiil** om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 22 mill'onat inemist. Hollandi kiilt kõnõldas päält Hollandi, Belgiän, Surinamen, Arubal, Hollandi Antillel, a peris pall'o ka Indoneesiän.

Katõgooria:Holland
Katõgooria:Germaani keeleq
Coimbra

**Coimbra** (loeq: kuimbra) om liin Portugali keskosan Mondego jõõ veeren. Tä om Portugali katõ kõgõ suurõmba liina – Lissaboni ja Porto – vaihõl, 200 km Lissabonist põh'a puul ja 120 km Portost lõunõ puul.

Coimbral om nii mõndagi ütist Tarto liinaga: tä om ülikooliliin jõõ veeren ja sääl eläs umbõs 100 000 inemist. Mõlõmbaq liinaq ommaq uhkõq uma vana ülikooli poolõst, Coimbra ülikuul om sõski pall'o vanõmb – luud joba 1290. aastagal.

## Kaeq viil
* Coimbra ülikuul

## Välislingiq
* Coimbra liina kodoleht
* Coimbra ülikooli kodoleht
* Coimbra Wikitravelin

Katõgooria:Portugali liinaq
Klimti Gustav

**Klimti Gustav** (Gustav Klimt, 1862–1918) oll' Austria kunstnik.

## Pilte

Image:The Kiss - Gustav Klimt - Google Cultural Institute.jpg|*Suudlus* (1907-1908)
Image:Gustav Klimt 037.jpg|*Idyll* (1884)
Image:Gustav Klimt 039.jpg| *Judith mit dem Haupt Holofernes* (1901)


Klimti
Klimti
Poola kiil

**Poola kiil** (poola keelen *język polski*) om üts õdaguslaavi keelist. Taad kõnõlõs ku imäkiilt 50 mill'ona inemise ümbre päämädselt Poolan, a ka Leedun, Valgõvinnen jm.

## Poola tähistü

Poola tähistün om 32 tähte.

Aa Ąą Bb Cc Ćć Dd Ee Ęę Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Łł Mm Nn Ńń Oo Óó Pp Rr Ss
Śś Tt Uu Ww Yy Zz Źź Żż

Täheq ą, ę, ń ja y saa-ai kunagi ollaq sõna algusõn.

Poola keele pehmehüsmärgiga täheq *ń* ja *ś* ummaq täpsähe samaq ku võro keelen.

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Poola
Mustik

**Mustik** vai **must'kas** om kanariguliidsi sugukunna mustiga perrehe kuuluv väiku puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas **mustiga** all inämbüisi taa puhma musta, päält ohku sinidse kõrraga katõtut marja.

Katõgooria:Mar'aq
Katõgooria:Kasvoq
Chávezi Hugo

**Chávezi Hugo** (1954-2013) oll' Venezuela president aastil 1999-2013. 

Tä oll' eräkunna Viiendä Vabariigi Liikminõ juht tuu eräkunna luumisõst 1997. a. kooniq 2007. aastaganiq, ku tuust ja viil mitmõst tõõsõst eräkunnast panti kokko Venezuela Ütine Sotsialistik Partei (PSUV). Tuu partei juht oll' tä uma surmani. 

Timä puult oll' suur jago Venezuela vaesõst rahvast, rikkambaq inemiseq olliq hariligult timä vasta.

Katõgooria:Venezuela inemiseq
Malta kiil

**Malta kiil** om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 372 000 inemist põhilidsõlt Maltal. Kõnõlõjit om kuikivõrd ka vällärändäjide siäh Põh'a-Ameerikan ja Suurbritannian.

## Kiri
Malta kiil om ainugõnõ semiidi kiil, midä kirotõdas ladina kirän.  

Malta tähistü:

A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.

Tähega **q**, nigu ka võro keelen, kirotõdas malta keelen kurgupeethellü, nt *qattus* 'kass'.

Katõgooria:Keeleq
Nha Trang

**Nha Trang** om Vietnami Khanh Hoa provindsi pääliin. 2011. aastagal elli taan liinan 392 244 inemist.

## Välislingiq
*Nha Trang - Wikivoyage

Katõgooria:Vietnami liinaq
Biên Hòa

**Biên Hòa** om liin Vietnamin Đồng Nai provindsin. 2011. aastagal elli taan liinan 800 000 inemist.

Katõgooria:Vietnami liinaq
Patareilamp

**Patareilamp** om väiku lamp, miä näütäs hariligult küländ valgõt valgust. Taa om hariligult mõtõld ütenkandmisõs, et saasiq näüdädäq valgust ka sääl, kon olõ-õi eelektrivalgustust.

Katõgooria:Tekniga
Iheri Rihhard

**Iheri Rihhard** (Rihhard Iher) oll' Võromaalt Osolast peri kirämiis ja koolioppaja.
 

## Elokäük

Koolioppajas oppõ Iheri Rihhard Talliina Pedagoogiumin 1937. aastagal, tüüt' Võromaal algusõn Piitre ja 1939. aastaga sügüsest pääle Osola koolin kooniq 1944. aastaga radokuuni, ku naas' toimõndajas aolehe „Võrumaa Teataja” man. 

Nõvvokogo okupatsiooni aol tüüt' 1944. aastaga sügüsest Harjomaal edimält massina-traktorijaaman, sis paar aastakümmend põllumajandusõn kooniq 1967. aastagani, ku jäi süämerikkõ peräst pensionilõ.

Iheri Rihhard kuuli 31. põimukuu pääväl 1980 ja om matõt Osola matusaida.

## Looming

Loomingukatsõtusõq naksiq pääle gümnaasiumiaastil. Suurõmbat huvvi löüdse timä romaanivõistlusõ avvohinnatüü „Kaheksa kellalööki” Nõvvokogo edimädsest okupatsioonist. Tuu ilmu aolehen „Eesti Sõna” 1943. aastaga lõpukuil. Edimädsest kiudutamisõst kirotõdu  romaani „Tagasi ellu” ilmut' aoleht „Võrumaa Teataja” joulukuust 1943 kooniq radokuuni 1944. 

Romaaniq ja aokirängutüü olliki põhjus, mille Iheri Rihhard tõõsõ Nõvvokogo okupatsiooni aol jäi tüüle põllumajandustõ, a samal aol kirot' edesi n-ü suhvlihe (luulõtusõq, latsijutuq, peränpoolõ poliitilis-aoluulidsõq kirotusõq ettelugõmisõs koolinoorilõ, käsikirän kogotult päälkirjo ala „Jassi juurviljaaed” ja „Mu isamaa”). 

Invaliidsuspensionärin sai süvembält keskendüdäq kirändüsloomingulõ. Tuul aol kirot' tä põhilidsõlt luulõtuisi. Noidõ hulgan om pia poolõs võrokeelitsit ja eestikeelitsit. Küländ hulga om ka vaimolikku ainõt. 
Viil autori eloaol, 1980. aastagal trüküti ärq Iheri Rihhardi võrokeeline luulõkogo „Kassimärss”. Päält surma om ilmunuq viil võrokeelist luulõt valikkogon „Havvakivi. Ikupilli ja loriluku" (1998) ja jutustus „Kaheksa kellalööki" autori 90. sünnüpääväs Osola kooli iistvõtmisõl.

katõgooria:Võro kiräniguq 
katõgooria:Eesti kiräniguq
FC Santos Tartu

**FC Santos Tartu** om Eesti jalgpalliklubi, miä um luud Tarton 2002. aastagal. Klubi tege latsilõ jalgpallitreeningit ja mäng põhilidsõlt Eesti latsiliigadõn. Tarto Anneliina kunstmuroplats om klubi kodoplats.

## Välislink
* Klubi kodoleht
Palohk

**Palohk** vai **palok** om kanariguliidsi sugukunna mustiga perrehe kuuluv väiku puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas palohka all inämbüisi taa puhma verevät marja. 

Palohka lähkoq sugulasõq ommaq mustigaq, kurõmar'aq ja joovigaq. 

## Alambaqliigiq ja naidõ levik
Palohkat jaetas katõs alambasliigis:

* *Vaccinium vitis-idaea* subsp. *vitis-idaea* vai põhialambliik kasus Õuraasian: Põh'a-, Kesk-Õuruupan (Skandinaaviast nika ku Itaalianiq), Hummogu-Õuruupan, Kaukasusõn, Tsiberin, Hiinan (Heilongjiang, Jilin, Sisä-Mongoolia, Shanxi, Xinjiang), Korean, Mongoolian ja Jaapanin.
* *Vaccinium vitis-idaea* subsp. *minus* kasus Põh'a-Ameeriga põh'ajaon, Gröönimaa põh'aõdagu jaost läbi Kanada ja Alaska nika ku Aleuudi saariniq.

## Vällänägemine
Põhialambaliigi puhma varrõq kasusõq 5-25 cm korgõs, Põ'ha-Ameeriga alambliik hariligult 5–15 cm korgõs.

Palohka katõsuulidsõq häitsmeq ommaq katõli häitsmekattõgaq ja ommaq 3–12 kaupa otsmidsõn ts'augan. Häitsmetupp ja häitsmekruun omma liitlehidseq, tupp- ja kroonleheq ommaq kokko kasonuq. Häitsmetupp om väiko, rohilinõ vai rooskas, nail ommaq kolmõnukadsõq otsaq. Häitsmekruun om 4–6,5 mm pikk, kurõkatlõ muudu, 4–5 otsaga, vallalidsõ suugaq.

Leheq omma 8–20 mm pikäq ja 5–15 mm lag'aq, nahkjaq, puul'ümärigu kujogq, lühkü roodsugaq. Leheq ommaq päält läükväq, värvi poolõst rohilidseq ja tummõrohilidseq vaihõpääl, altpuult hellembäq, püsüseq varsi pääl 2–4 aastakka.

Palohka vili om ümärik mari, mink kotsilõ üteldäs kah *palohk* vai *palok.* Palohk om inne valmis saamist valgõ vai roosakas, päält valmis saamist verrev vai tumõverrev. Mari om 7–12 mm lag'a. Siimneq ommaq pia 1 mm pikäq. 

Maa all ommaq kasvol juuristu ja juurvars (risuum). Joorõq ommaq maapinna lähkon, 5–28 cm sügävän. Juuristun või tekküq pääjuur. 

### Palohk ja leehik
Harinõmaldaq silm või segi aiaq palohka ja leehigä. Üttemuudu vällänägemist näütäs ka leehigä tõõnõ võrokiilne nimi *tsiapalohk*. 

Leehik kasus sagõhõhe sääl, kon palohkkiq. Leehigä mari om palohkast vähämb, maik om jauhõnõ. Leehigä leheq ommaq palohkast kitsambaq, lehe alomadsõ poolõ pääl olõ-õiq sääntsit tummit laikõ nigu palohka lehti pääl.

## Lätteq
Katõgooria:Mar'aq
Katõgooria:Kasvoq
Upin

**Upin** om puuvili, taa om uibu vili. 

## Aolugu
Inemiseq ommaq ubinit söönüq jo tuhandit aastit. Seeniq kõgõ vanõmbaq kivistünüq ubinaq ommaq lövvedüq Çatal Hüyükist Anatooliast ja nuuq ommaq peri aastagast 6500 i.m.a. Inne aiaubinit seiq inemiseq mõtsikit ubinit. Edimädseq tiidmiseq ubinidõ kasvatamisõst ommaq peri Anatooliast ja Mesopotaamiast 2. aastagatuhandõst i.m.a. Keskaol kasvatõdi ja arõtõdi ubinit põhilidsõlt kluustridõ aioh.

## Ubinasordiq
Maailman tundas päält 30 000 ubinasordi, a inämbüs maailma ubinasaagist tulõ veitüst arvost sordõst nigu näütüses: Põh'a-Ameerikast peri 'Red Delicious', 'Golden Delicious', 'McIntosh' ja 'Jonagold' vai Austraalian arõtõt 'Granny Smith'.

## Ubinidõ tuutminõ
Seo ilma aigo kasvatõdas ubinit pia terven parralämmävüün ni mõnõn troopigavüü mägipiirkunnan. Maailma kõigist puuvil'ost kasvatõdaski ubinit parhilla kõgõ inämb. 2007. aastagal läts' ubinidõ kogotoodang müüdä esiki apõlsiinist, miä oll' kavva aigo olnuq kõgõ kasvatõdumb puuvili. 2008. aastagal olliq kõgõ suurõmbaq ubinakasvatajaq maaq Hiina, USA ja Poola.

## Ubinaq Eestin
Ka Eestin süüdi algusõn mõtsikit ubinit. Aiaubinaq tulliq edimält kluustriaidohe 13. aastagasaal, mõisaaidohe 16. aastagasaal ja taloaidohe 18. aastagasaa lõpust. 

Kõgõ inämb kasvatõdi Eestin ubinit inne II ilmasõta. Viimätsel aol om ubinit naat kõrrast veidemb kasvatama. Ku 1993. aastagal kasvatõdi Eestin 40 037 tonni ubinit, sis 2009. aastagal õnnõ 5446 tonni. Vähänemise pääpõhjusõs ommaq arvadaq meile välämaalt sissetuuduq ubinaq. 

## Upin ku sümbol
Upin, esiqeränis verrev, sümbolisiir armastust ja viläkust ni om Venusõ võrdkujo. Kullatsit ubinit om Skandinaavia mütoloogian peet igävedse nuurusõ vil'os.

## Kaeq viil
* Uibu

Katõgooria:Puuviläq
Statistigaammõt

**Statistigaammõt** om riigiasotus Eestin, Rahandusministeeriümi man Talliinan, mis tegeles riikligu statistikaga. 

Statistigaammõti päädirektri om parhilla Mägi Mart. 

## Välislink
* Statistigaammõdi kodoleht

Katõgooria:Eesti riigiammõdiq
Borodino külä

**Borodino** vai **Porutina** oll' külä Harglõ kihlkunnan. 

1969. aastaga elli Porutinal 21 inemist. 

1977. aastaga panti Porutina kokko Vahtsõ-Roosa külägaq. 

## Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kallastõ (Mõnistõ)

**Kallastõ** om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Mõnistõ vallan. 

## Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Konnukülä

**Konnukülä** om külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan. 

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Mõnistõ vald
Ahli

**Ahli** vai **Ahelo** oll' külä Mõnistõ vallan Harglõ kihlkunnan. 

Päält 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist jääseq inneskidseq Ahelo külä maaq Rõugõ valla alaq. 

Külä panti 1977. aastaga kokko Singa külägaq. 

## Lätteq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Navitroll'a

**Navitroll'a** kodanigunimega **Trolla Heiki** (Heiki Trolla) om Võromaalt peri eesti maalikunstnik.

Latsõn elli Navitroll'a algusõn Haani lähkün Troll'a ja sis Võro küle all Navi külän. Naist külist ja kunstnigu kodanigunimest tulõ ka timä kunstnigunimi. Noorõn oppõ tä Võro graafigu Kuksi Viive man joonistamist ja maalmist. 

Aastagal 1993 alost' Navitroll'a elokutsõlidsõ kunstnigu tüüd. Tä sai uma naivistligu joonistamisstiiliga kibõhõhe kuulsas. 

Aastil 1997–2001 olliq Navitroll'al gallõriiq nii Talliinan ku Tarton. Päält tuud om ainugõnõ ammõtlinõ Navitroll'a gallõrii Talliina vanaliinan. Navitroll'a esiq eläs ja tüütäs Võromaal.

## Koolitus
* Lõpõtanuq Kuksi Viive kolmõaastadsõ kunstistuudio. 
* Oll' 1990. aastagal rühmitüse "Lüliti" alostajit. 
* Oppõ Tarto Ülikoolin geoloogiat, pruumõ saiaq ka Kunstiakadeemiähe arkitektuuri ja maali opma, a saa-as sisse.

## Looming
Navitroll'a om tennüq maali, graafikat ja tegevüskunsti, hulk timä töid on ilmunuq postkaartõ pääl ja kallõndriin. Tä om kujondanuq ka Tallinki parvlaiva Galaxy.

Navitrolla kunsti om liigitõt külh naivismi, külh sürrealismi veere pääle. Timä pilte pääle ommaq sagõhõhe eläjäq imeligun keskkunnan ja unõnäoliidsi maastikkõ taustal (nt Aafriga eläjäq põh'amaa luudusõn). 
 
Navitroll'a om ütelnüq, et kõgõ suurõmb mõtõq, midä tä kaejilõ edesi andaq taht, om tuu, et ku tä maal, sis om tä õnnõlik ja tuuga om tä muutnuq maailma üte inemise jago õnnõligubmas.

Visuaalsõlt ja maalitekniga poolõst tulõtasõq Navitroll'a maaliq miilde uma ao Madalidõmaiõ talopujakunsti. Köüdüst või nätäq ka Zen-budistligu kunstikäsitlüsega. Toolõ vihjasõq timä pilte tukõv ja selge köüdüs päälkiräga ja pildele mõtõt andvaq stseeniq, miä ommaq hariligult kongi nukan vai edimädsel pilgul tähelepandmalda. Säälsaman tulõtas Navitroll'a looming miilde koomiksikunsti. Timä pildel om uma lühkü, nal'akas ja uutmalda puändiga lugu, õnnõgi et pildiria om kunstnik lühendänüq ütele pildile.

### Näütüseq
Navitroll'al om aastagast 1989 pääle olnuq hulga näütüisi nii Eestin ku välämaal (Talliin, Tarto, Tampere, Helsingi, London, Lissabon). 2008. aastaga vahtsõaastakuun kõrrald' tä Tate Modernin näütüse umist Londonin maalituist pildest. Teedäqolõvalt oll' tuu maailma edimäne pop-up näütüs.

## Eräelost
Navitroll'a uno om tiidüsfilosuuf Kasagu Enn. 

### Välislingiq

* Korv, N. 12.04.2004. Soomuslehm ehk Kolm päeva Navitrolla elust
* PILDID: Navitrolla - Hullumaja puhvet
* Persoonilugu: Navitrollast Navitrollata (ja Ivo Parbusest) 2005

Katõgooria:Võro kunstniguq
Katõgooria:Eesti kunstniguq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Mõnistõ

**Mõnistõ** vai **Mõnistmõisa** om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan.  

Inne 2017. aastakka oll' külä Mõnistõ valla keskus.

Mõnistõ piirkunda om nimmat ka ku *Mehkamaa*.

Mõnistõn ommaq Mõnistõ raamadukogo, postkontor, perearstikeskus ja hooldõkodo. Lähkün om ka Coobi puut.

Mõnistõ piire seen om ka Mõnistõ mõisa park ja Wulfõ suguvõsa kalmuaid. Mõnistõ mõisa pargin om Mõnistõ järv. Pargin ommaq aoluulidsõlt olnuq kaq Mõnistõ vasalllinnus ja Mõnistõ mõisa huunõq, miä ommaq häönüq.

Külä õdagupiir lätt müüdä Mustajõkõ.

Küläst lätt läbi Võro–Mõnistõ–Valga maantii ja säält saa algusõ Mõnistõ–Hopa maantii.
WMEE-exp2019-(114) Mõniste teeninduskeskus.jpg|
WMEE-exp2019-(115) Mõniste Coop.jpg|
WMEE-exp2019-(124) Mõniste mõisa park.jpg|
WMEE-exp2019-(127) Mõniste järv.jpg|


## Lätteq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Harglõ

**Harglõ** om külä Harglõ kihlkunnan Valga vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Taheva valda.

Külä om Harglõ oja veeren. Arvada om tä tuu perrä ka uma nime saanuq. Saman om tä ka Võro-Valga suurõtii veeren.

Harglõn om kerik, kalmuaid, kuul, kultuurimaja, postkontor ja puut. 


20120810_Harglõ_külä.JPG
Hargla kõrtsihoone.jpg
Hargla church.JPG


## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul 2012 Harglõn

## Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Valga valla küläq
Juuta

**Juuta** oll' külä Harglõ kihlkunnan, miä jääs parhillaq Valga valda, inne 2017. aastakka Taheva valda. 

1977. aastaga panti külä kokko Lepä külägaq. 

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Valga valla küläq
Kalli

**Kalli** om külä Taheva vallan Harglõ kihlkunnan. 

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Taheva vald
Koiva

**Koiva külä** vai **Alakolk** om külä Valga maakunnan Valga vallan, kihlkundlisõ jaotusõ perrä Harglõ kihlkunnan. 

Inne 1977. aastaga tallituspüürdmist es olõq Koiva eräle külä, a hoobis Koikkülä osa, kon olliq Koikkülä tallõ popsitarõq. Koiva külä põh'ahummogu nukk om Moosuperä. 

Inne 2017. aastaga umavalituisi ümbretegemist oll' Koiva külä Taheva vallan. 

## Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Valga valla küläq
Tundu

**Tundu** om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mõnistõ valda. 

## Lätteq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Laurimäe

**Laurimäe** om külä Harglõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Inne 2017. aasta Eesti umavalitsuisi ümbretegemist oll' külä Varstu vallan. 

## Lätteq
Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Hundilaanõ

**Hundilaanõ** om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä vald
Jaanikõstõ

**Jaanikõstõ** om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.

17. aastagasaa alostusõn oll' Rõsna külän rühm tallõ, midä perremiis Jaanikõsõ nime perrä kutsti. 19. aastagasaa aigu tegüsiq Jaanikõstõ külä ilma majoldaq mõtsamaa pääle Kassilaanõ taloq, minkast kasvi vällä Kassilaanõ külä. 1977. aastaga pantiq Jaanikõstõ külä piire sisse Palopää ja Punni küläq.

Jaanikõstõ külä jääs Põlva puult Räpinä poolõ minnäq Võhandu jõõ koolukotusõ sisse. Võhandu jõgi om külä õdagu-, põh'a- ja hummogupiiris. Õdagu puul om Aro suu, mink keskest juukst Jaanikõstõ lõunõpiir. Kuiki Jaanikõstõst põh'a poolõ üle Räpinä tii jääs Savilöövimõts, miä käü Saarõkülä alaq, sis Saarõkülägaq Jaanikõstõ küläl piiri olõ-õiq. Puul jako jupikõsõst maast, miä Võhandu jõõ ja Räpinä tii vaihõl om, om Leevaku külä piire seen, puul Toolamaa külä piire seen. Hummogu puul üle Võhandu jõõ om paks mõts, mink takan om Nulga külä. Lõunõ poolõ jääs Jaanikõstõ küläst vällä kasunuq Kassilaanõ, lõunõõdagu poolõ Võukülä. 

2020. aastaga alostusõn elli Jaanikõstõl 51 inemist.

## Lätteq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä valla küläq
Kuuksi

**Kuuksi** vai **Kuukse** om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä vald
Ruusa mõisa (külä)

**Ruusa mõisa** vai **Ruusa** om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul 2007 Ruusal

## Lätteq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä vald
Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium

"**Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium**: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt" om Vahtsõ Tõstamendi nelä evangeeliumi tõlgõq seto kiilde. Raamat ilmu 1926. aastagal Tarton, timä and' vällä Akadeemiline Imäkeele Selts ummi toimõnduisi rian 14. välläandõna.  

Teksti om seto kiilde ümbre pandnuq Puusepä Ernst, kinkast ildampa sai keriguopõtaja. Keele poolõst om õiõnduisi tennüq Voolaine Paulopriit. Raamadun om 302 lehekülge. 

## Lätteq


Katõgooria:Setokeelidseq raamaduq
Katõgooria:1926 raamaduq
Rebäse (Varstu)

**Rebäse** om külä Varstu vallan Harglõ kihlkunnan. 

Katõgooria:Harglõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Varstu vald
Haavapää

**Haavapää** om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.

Haavapää õdagupiiris om Võhandu jõgi, üle jõõ jääs Sarvõmäe. Haavapää küläst põh'a poolõ jääseq Pääsnä, Jõõvaara ja Laho küläq. Külä hummogujaon om Haidrasuu, mink keskest juusk õkvapiir Vilustõ külägaq. Haavapää küläst lõunõ poolõ jääs Vins'o külä.

Aastil 1977–1998 oll' Haavapää pant Vinso külä alaq. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Veriora valda.

2020. aastaga alostusõn elli Haavapääl 16 inemist.

Nimeuurja Saarõ Evar om ütelnüq, et *pää* tähendäs siin nimen otsa vai lõppu ja Haavapää om edimält olnuq külä üte osa vai vakusõ piiri pääl olnu väiku külä nimi. Ei olõq teedäq, kas tuu imäkülä oll' Süvähavva, Pääsnä vai Vilustõ. Sõna *haab* ei olõq puu perrä pant, a tulnuq inemise nimest. Tuust om näütit 1582. ja 1592. aastagast, ku Toostõ külän om kirjä om kirjä pant *Jak Hawapoik* ja *Jak Chawapoik*.

## Lätteq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä valla küläq
Kikka

**Kikka** om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Veriora vald
Kirmsi

**Kirmsi** vai **Kirmse** om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Veriora vald
Vilustõ

**Vilustõ** vai **Virsskülä** om külä Veriora vallan Räpinä kihlkunnan.

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul 1997 Vilustõn

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Veriora vald
Aravu

**Aravu** om külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.

Aravult põh'a poolõ jääs Haavamõtsa külä, hummogu poolõ Miiksi külä, lõunõ poolõ Kõnnu külä, õdagu poolõ Sikakurmu külä.

Aravu külä elondus jääs Rasina–Miikse tii viirde ja säält põh'a poolõ. Aravu lõunõjago om suurõn jaon tühi, sääl om Esäkeste suu.

Aravu küläst oll' peri Vahingu Vaino.

2020. aastaga elli Aravul 73 inemist.

## Aolugu
1627. aastaga om nimmat, et *Ahrha od. Musseck* om tühäs jäänüq külä. Aravu ja Miiksi piiri pääl ommaq Kol'o taloq, miä 1930. aastil eräle külä oll'. 1977. aastaga panti Aravulõ mano Rihtemõtsa külä. Päält Eesti vahtsõst hindäperi saamist nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Aravu külä Miiksi valda. 

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä valla küläq
Haavamõtsa

**Haavamõtsa** vai **Havvamõtsa** om külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.

Haavamõtsast õdagu poolõ jääs Järvsällä külä, Huulika suu ja Sikakurmu külä. Lõunõ puul om Aravu külä, hummogu ja põh'a puul Jõõperä külä.

Külä kõgõ vanõmban jaon ommaq kats mõtsavahikotust tõõsõl puul Miikse ja Kastrõ mõisa piiri, midä 20. aastagasaal kutsti Mõisa-Haavamõts ja Ülikooli-Haavamõts. Külä eloq ommaq inämbüisi õdagujaon, hummohu puul ommaq mõtsaq ja suu. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Haavamõtsa külä Miiksi valda.

2020. aastaga elli Haavamõtsal 10 inemist.

## Lätteq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä valla küläq
Jõõperä

**Jõõperä** om külä Räpinä vallan Räpinä kihlkunnan.

Jõõperäst põh'a poolõ jääs Parapalo külä, lõunõ poolõ Miiksi ja Mehikuurma, hummogu poolõ Peipsi järv, õdagu poolõ Haavamõtsa ja Agali küläq.

1977. aastaga panti Jõõperä külä alaq Laanõ külä ja üts jago vanna Pihosi küllä. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Jõõperä külä Miiksi valda.

2020. aastaga alostusõn elli Jõõperä külän 69 inemist.

## Lätteq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä valla küläq
Kol'o külä (Miiksi)

**Kol'o külä** om külä Miiksi vallan Räpinä kihlkunnan.

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Miiksi vald
Pihostõ

**Pihostõ** vai **Pihosi** oll' külä Räpinä kihlkunnan, miä seo ilma aigu jääs Miiksi ja Jõõperä piire sisse.

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Rebäsmäe

**Rebäsmäe** om külä Räpinä kihlkunnan Võro vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Orava valda.


Rebasmäe allikas 2015-05-23.JPG|Rebäsmäe läteq
Rebasmäe oja.jpg|Rebasmäe oja
Põrguhaud, Ilumetsa.jpg|Põrguhaud (Ilumõtsa taivakivihavvaq)


## Lätteq


Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Maapäälidseq koordinaadiq

**Maapäälidseq koordinaadiq** vai **maatiidüslidseq koordinaadiq** ommaq maapäälidse punkti nukk-koordinaadiq.

Maatiidüslidse lakk'usõ ja pikkusõ abil määrätäs määntse taht punkti kotus maakerä pinnal vai kaardi pääl. Maapäälitside koordinaatõ löüdmises pruugitas pääväjuuni ja rööbitsit.

katõgooria:maatiidüs
Alakülä (Erästvere)

**Alakülä** vai **Erästvere Alakülä** om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Kanepi vald
Kanasaarõ

**Kanasaarõ** om külä Räpinä kihlkunnan Põlva vallan.

Kanasaarõst lõunõ poolõ jääs Ruusa mõts ja Rehäjärve suu, minkast lätt läbi Tarto–Koidula raudtii. Raudtiist lõunõ poolõ jääs Võiardi külä, põh'ahummogu poolõ Ruusa. Kanasaarõst lõunõõdagu poolõ jääs Holvandi, põh'aõdagu poolõ Kauksi. Põh'an ommaq Kurmu suu ja Tsõõriksuu, noist põh'a poolõ Suurõmõtsa. Põh'ahummogun om Leevaku.

## Aolugu
1977. aastaga pantiq Kanasaarõ alaq Järvekülä ja Labassaarõ.

2020. aastaga alostusõn elli Kanasaarõn 54 inemist.

2017. aastaganiq käve külä Mooste valda, pääle Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist om külä Põlva vallan.

Kanasaarõst lätt läbi Kanepi–Leevaku tii, Kanasaardõ tulõvaq viil Kirmsi–Kanasaarõ ja Miiastõ–Kanasaarõ tiiq.

## Luudus
Kanasaarõ külä lõunõjaon, Rehäjärve suust põh'a poolõ om Kanasaarõ järv. Kanasaarõ hummogujaon om Siila suu, põh'ajaon Tõrduperä suu, keskjaon, Kanepi–Leevaku tiist põh'a poolõ Labassaarõ suu, õdagujaon ommaq Paklajärv ja Vihatjärv, noist lõunõ poolõ jääs Kiisasaarõ suu.

## Lätteq

Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Alakülä (Koorastõ)

**Alakülä** vai **Koorastõ Alakülä** om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Kanepi vald
Loko (Kanepi)

Loko nimme kand parhillaq külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan, kaeq Loko (Põlva).
**Loko** oll' külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan, miä jääs parhillaq Magari ja Erästvere külli alaq.
Katõgooria:Kanepi vald
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Mäekülä

**Mäekülä** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Mäekülä Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan
*Mäekülä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan
Põlgastõ

**Põlgastõ** om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan.

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul 1998 Põlgastõn

## Lätteq


Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Kanepi vald
Lahe

**Lahe** vai **Põlgastõ mõisa** om külä Kanepi kihlkunnan Põlva vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Laheda valda.

Lahe piire sisse jääs hummogujaon Ridali, kon om tiirist ja säält edesi Ridali mõts.

Küläst lätt läbi Puskaru–Väimelä tii ja vanna Ridalihe lätt vällä Erästvere–Ridali tii.

2020. aastaga alostusõn elli Lahe külän 69 inemist.

## Lätteq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Roosi

**Roosi** vai **Roosikülä** om külä Kanepi kihlkunnan Põlva vallan.

Roosi küläst lõunõ poolõ jääs Lahe külä, neide piir lätt inämbüisi Orajõkõ piten. Põh'a poolõ jääs Sõrõstõ külä. Õdagu puul, Lüütsepä mõtsa takan om Erästvere.

1977. aastaga panti Roosi külä alaq Kruuta külä. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Laheda valda.

Roosi õdagujaon om Pihlõsuu, lõunõõdagu jaon om Soehavva kivimüräk.

2020. aastaga alostusõn elli Roosil 54 inemist. 

## Lätteq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Ihamaru

**Ihamaru** om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan.

## Lätteq


Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Kõllõstõ vald
Eesti haiku

**Eesti haiku** om luulõvorm, miä om haikust lühkümb. Hariligun haikun om tsilpe arv 5 + 7 + 5, a eesti haikun om kolmõ ria pääl kokko õnnõ 4 + 6 + 4 tsilpi.

Eesti haiku luulõvormi vällämärkjä om Künnabi Asko.
Edimäne eesti haikudõ kogo ilmu aastagal 2010 ‒ Künnabi Asko, Rooste Jürgeni ja Sinijärve Karl Martini „Eesti haiku”. Taa edesõnan kirot' Rooste Jürgen: „Eesti haiku kuustus kolmõst värsist tsilpe arvoga 4, 6, 4, kokko 14 tsilbist, ja taan kujotõdas põhilidsõlt eestläsele, Eesti elolõ, ololõ ja luudulõ umast täpsän lühkün sõnastusõn. Eesti haikusit kirotõdas 21. aastagasaa tõõsõl kümnendil ja edespiten, kooniq miiq kirotõdu keeleruumi lõpuni.”¹

Eesti haikudõ edimäne ümbrepant kogo „Aika sattuu. Vironhaikuja” ilmu Soomõn 2011. aastagal. Soomõkeelidse teosõ jaos märke ümbrepandja Oittisõ Hannu vällä sanri nime soomõ vastussõs *vironhaiku*.

Rehekuun 2012 ilmu  Oittisõ Hannu sulõst „Assamallan asemalla. Vironhaikuja” ‒ edimäne soomõ keelen kirotõt eesti haikudõ raamat, kon om päält soomõkeelitside seen ka eestikeelitsit luulõtuisi ni keelekatsõtuisi. Taa om edimäne raamat ilman, miä om vällä ant Hellinnan ehk Helsingist ja Talliinast tegünevän fiktiivsõn katsikliinan. 

Valituid eesti haikusit om ilmutanuq Eesti Kiränikke Liido aokiri „Looming”. 

## Vällä antuq eesti haiku kogomiguq

Eesti haiku. Autoriq Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Edesõna kirotanuq Jürgen Rooste. Näo Kirik, Tallinn, 2010. ISBN 978-9949-21-073-2.

Aika sattuu. Vironhaikuja. Autoriq Asko Künnap, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Kujundanuq Asko Künnap. Soomõ kiilde pandnuq ja edesõna kirotanuq Hannu Oittinen. Palladium Kirjat, 2011. ISBN 978-952-9893-67-6.

Assamallan asemalla. Vironhaikuja. Autor Hannu Oittinen. Kujondaja Asko Künnap. Külälisluulõtuisi autoriq: Asko Künnap, Mari-Liis Roos, Jürgen Rooste, Karl Martin Sinijärv. Näo Kirik, Hellinna, 2012. ISBN 978-9949-9172-6-6.

## Lätteq

1. Eesti haiku, lk. 17.

## Välislingiq

Vironhaiku Facebookin: 
*http://www.facebook.com/groups/263999566971841/
*http://www.tuglas.fi/index.php?id=1176
*http://www.tuglas.fi/index.php?id=1159
*http://www.tuglas.fi/index.php?id=1144
*http://www.tuglas.fi/index.php?id=897


Katõgooria:Eesti kirändüs
Hoboala

**Hoboala külä** vai **Alakülä** om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Valgjärve vald
Puskaru

**Puskaru** vai **Puskaro** om külä Põlva vallan Kanepi kihlkunnan.

Puskarust hummogu poolõ jääs Kähri külä, lõunõ poolõ Sõrõstõ külä, õdagu poolõ Hurmi külä, põh'a puul ommaq Varbusõ ja Kiuma küläq. Puskaru ja Varbusõ piiris om Ah'a jõgi, katõ külä piiri pääl om Tilleoro maastigukaitsõala. Puskaru lõunõõdagujaon, kon om Kõndsaotsa läteq, om Ah'a jõõ hoitala. Puskaru lõunõõdagujaon ommaq ka Puskaru ristipuuq, vähämbält kolm ristipedäjät. Puskaru hummogujaon ommaq Laanõ ristipedäjäq. Puskaru lõunõpiirist edesi om Puskaru suu, lõunõõdagupiirist edesi om Kahrutukmõ suu.

Puskaruhe tulõ Voorõkülä–Puskaru tii, 

2020. aastaga alostusõn elli Puskarun 62 inemist.

## Lätteq

Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Sabõrna

**Sabõrna** vai **Savõrna** om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.


Valgjärve vallavalitsus.JPG|
Saverna lasteaed.JPG|
Saverna põhikool.JPG|
Saverna Põhikooli võimla.JPG|


## Lätteq


Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Valgjärve vald
Pikäjärve

**Pikäjärve külä** vai **Kitsõmõisa** om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Valgjärve vald
Valgjärve

**Valgjärve** om külä Valgjärve vallan Kanepi kihlkunnan.

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul 2006 Valgjärvel

## Lätteq


Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Valgjärve vald
Jõksi

**Jõksi** om külä Kanepi vallan Kanepi kihlkunnan. Külä põh'aosa kuulus Valgjärve valda. 


Jõksi järv maanteelt.JPG|
Hinni talu rehielamu.JPG|
Hinni talu ait (2013).JPG|


Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Kanepi vald
Trongi

**Trongi** om külä Kõllõstõ vallan Kanepi kihlkunnan. Külä õdagupoolinõ serv jääs Valgjärve valda.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna küläq
Katõgooria:Kõllõstõ vald
Vabarn

**Vabarn** vai **vavvõrn** om ruushäitsmeliidsi sugukunna molohka perrehe kuuluv puhm. Egäpääväkeelen mõtõldas **vabarna** all inämbüisi taa puhma verevät vai kõllast marja. Vabarnaq kasusõq mõtsikuhe esiqeränis häste näütüses raotuidõ, kraavipervi ja varõmidõ pääl. Aiavabarna sordõl ommaq suurõmbaq mar'aq ja jämmembäq varrõq ku mõtsvabarnil. Inämbüisi ommaq vabarnaq vereväq, a om ka kõllatsit mõtsa- ku aiavabarnit. Võro keelen om kõllatsit vabarnit kutsut ka valgis vabarnis. 

Katõgooria:Mar'aq
Katõgooria:Kasvoq
Katõgooria:Mar'apuhmaq
Lüüdi kiil

**Lüüdi kiil** om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 3000 inemist. 

Katõgooria:Kar'ala
Katõgooria:Õdagumeresoomõ keeleq
Szombathely

**Szombathely** (loeq: *sombathäi*) om liin Õdagu-Ungarin, Austria piiri lähkün. Szombathely om Vasi maakunna keskus ja Ungari kõgõ vanõmb liin. Liina alost' Rooma keisre Claudius 45. aastagal nimega **Savaria** (*Colonia Claudia Savaria*) ja taast sai peränpoolõ Rooma provindsi *Pannonia superior* pääliin.

## Liina nimest

Nimi *Szombathely* tulõ ungari keele sõnost *szombat* 'puulpäiv' ja *hely* 'kotus'. Nimi om tulnuq tuust, et keskaol peeti tan egä nädäli puulpäivilde laatu.

## Välislingiq

* Szombathelyi kodoleht

Katõgooria:Ungari liinaq
Lõunõsaami kiil

**Lõunõsaami kiil** om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 500 inemise ümbre Norran ja Roodsin. 

## Lõunõsaami tähistü
Lõunõsaami keelen pruugitas ladina kirjä.
**A B D E F G H I (Ï) J K L M N O P R S T U V Y Æ Ø Å**

 Katõgooria:Saami keeleq
Katõgooria:Lapimaa
Luulõsaami kiil

**Luulõsaami kiil** (ehk **luulajasaami kiil**) om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 2000 inemise ümbre Norran ja Roodsin. Luulõsaami kiil om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ saami kiil põh'asaami keele perän. 

Luulõsaami keelel om uma kiräkiil, midä kirotõdas ladina kirän.
Keelel om ammõtlinõ staatus Norra Tysfjordi vallan.

## Välälingiq
* Giehttjit áddjá goaden helüraamat luulõsaami keelen

Katõgooria:Saami keeleq
Katõgooria:Lapimaa
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2013. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2013. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" katõkümne neläs aastagakäük. Tähtraamaduga om üten sainakallendri.

## Sisokõrd

## Teedüs

Katõgooria:2012 raamaduq
Kotonkoolitus

**Kotonkoolitus** om üldharidusõ andmise viis, ilma koolin käümiseldä. Kotonoppamine oll' inne valgustusaigu väega harilik, a vahtsõmbal aol om naat taad võimalust jälki maailman rohkõmb tarvitama 1970. aastist pääle.

Kotonkoolitajil latsõvanõmbil om hariligu kooli vasta mitmasugumaidsi põhjuisi, näütüses:

* kooli kõrd vai läbisaamine mõos halvastõ;
* usolidsõq põhjusõq;
* koolin antava haridusõ sisu;
* elämise kotus koolist kavvõn;
* pereq om välämaal;
* latsõq reisväq pall'o (noorõq sportlasõq vai näütlejäq)
* latsõ haigus

Riigivõimu suhtumist om mitmasugust. Näütüses 
USA-n, Suurbritannian, Vahtsõl Meremaal lubatas. Mõnõl puul andas luba küländ lihtsält, mõnõl puul piät olõma täüdedüq mitmasugumadsõq koolitajidõ ja kõrraldusõ tingimüseq.
 
Eesti säädüseq kotonkoolitusõ kotsilõ ommaq kimmide hulgast.

Roodsin, S'aksamaal, Türgün ja Hispaanian om kotonkoolitus keelet. 2003. aastagal oll' S'aksamaal umbõs 500 last varguisi kotonoppusõl.

**Kotonkoolitusõ viise** om väega mitmit. Tetäs võimaligult üldharidusõ iinkujo perrä vai hoobis errämuudu. USA algkoolioppaja **John Holt** (1923-1985) iistvõtmisõl om edendet "ilma koolilda kasvatamist", kon ei olõq tunniplaani, latsõq mängväq umavahel ja suuri inemiisiga, tegeväq suuriga üten mitamsugumaidsi töid, nägeväq TV-d, tiatrit jne.
Kotonoppusõ jaos ommaq mitmasugumadsõq seldsiq, kotonkoolitajidõ ütistüq, nõvvoandmisfirmaq, kavvõstopminõ, e-kooliq jne.  

**Kotonoolitusõ puudusõs** arvatas, et lats putus tõisiga veidüq kokko, ei harinõq inemiisiga läbi saama. Toolõ vaiõldas vasta, et koolin om latsõl kunstlik seltskund, lats ei harinõq läbi käümä vähämbide latsi ja suuri inemiisiga.
 
**[[Eesti]]**n oll' kotonkoolitamisõl  2008/2009 a. vanõmbidõ tahtmisõ peräst 96 last ja tervüse peräst 571 last.	Om olõman MTÜ Eesti Koduõppe Keskus.

**[[Vinnemaa]]l** om kotonkoolitus säädüsega kõrraldõt 1992. aastast. Kotonkoolitusõn latsi oll' sääl 2008. a. 11 000 ja 2012. a. päält 100 000.

**USA**-n om kotonkoolitusõn päält 1 mill'ona latsõ ja ega aasta tulõ manu 15%. 

## Välislingiq

MTÜ Eesti Koduõppe Keskus

https://monoskop.org/images/1/17/Illich_Ivan_Deschooling_Society.pdf

Katõgooria:Koolitus
Leedu kiil

**Leedu kiil** (leedu keelen *lietuvių kalba*) kuulus indoõuruupa kiilkunna balti rühmä. Taa om Leedu Vabariigi ammõtlinõ kiil.

## Kiri
32 tähega leedu tähistü põh'as om ladina tähistü, midä om tävvendet diakriitiliidsi märkega. 

## Keeleoppus
### Arvsõnaq

### Eränäütäjäq asõsõnaq

### Käänüseq
Käänüssit om säidse: nominatiiv, genitiiv, daativ, akusatiiv, instrumentaal, lokatiiv ja vokatiiv. 

## Kaeq viil
*Latgali kiil
*Läti kiil
*Semaidi kiil

## Välislingiq
*Lühkü eesti-leedu-inglise sõnastu
*Kuis üteldäs leedu keelen... 
*Inglüse-leedu sõnastu

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Leedu
Balti keeleq

**Balti keeleq** om indoõuruupa kiili umaette alarühm, kohe kuulusõq läti, latgali, leedu ja semaidi kiil.

Koolnuq preisi kiil kuulu kaq balti keeli sekkä.

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Mõtselläi

**Mõtselläi** vai **mõtsaelläi** om mõtsikult eliskelejä elläi. Hainasüüjäq mõtseläjäq ommaq näutüses põdõr ja mõtskits, murdjaq mõtseläjäq ommaq näütüses kahr, susi ja repän.

Põh'a-Ameerigast om peri mõsukahr. 

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Piigli

**Piigli** (vanõmban keelen **var'okaehtus**) om inemise tett peegeldäjä pind, miä om nii tasanõ, et näütäs piiglipilti. Kõgõ hariligumb piigli om tasanõ piigli, miä om pia egän elämisen ja auton olõman. 

Lisas hariligõlõ piigliilõ, miä peegeldäseq pilti (valgust), um tett ka sääntsit, miä peegeldäseq hellü.
Suur-lasits

**Suur-lasits** (ladina keelen *Mustela erminea*) om väikene elläi. Tä om küländki lasidsa muudu, a tuust veitse suurõmb, pikembä hannaga ja timä hanna ots om must. 

Suur-lasits om murdja. 

Suur-lasits (nigu lasitski) eläs Põh'a-Ameeriga ja Õuraasia põh'aosan. Lõunõ puul om lasitsit inämb, a põh'a puul om suurilasitsit inämb. Kõgõ tihtsämbält eläs suurilasitsit Õdagu-Tsiberi ja Põh'a-Kasastani mõtsastepen.

Katõgooria:imetäjäq
Vaba tarkvara laul

**Vaba tarkvara laul** (inglüse keelen *Free Software Song*) om vaba tarkvara propaganda laul. Laulu synaq om tennü Stallmanni Richard 1998. aastal. Laulu viis om võet Bulgaaria tandsulaulust  "Sadi moma bela loza" (Latskõnõ istut' viinamarjo).

## Muusikaline notatsioon
 \relative c' {\key g \major \time 7/8 \tempo 8 = 210
d'4 c8 b4 a4 b4 c8 b8[( a)] g4 g4. a4. ( b8)  c4. b4 \grace b8 d4 a4. a2 d4 ( c8 b2)  d4 c8 b4 a4 b4 c8 b8[( a)] g4 g4. a4. ( b8)  c4. b4 \grace b8 d4 a4. a2 a4. ~ a2 \bar "|." }


## Välislingiq
*Richard Stallmann laul Vaba tarkvara laulu
* Bulgaaria tandsulaul ''Sadi moma bela loza''

katõgooria:lauluq
Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ

"Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ. Valik lõunaeesti mõistatusi" om Krikmanni Arvo kokko pant lõunõeesti mõistatuisi kogomik. Raamat om ilmunuq 2000. aastagal Tarton ja timä om vällä andnuq Eesti Kirändüsmuusõum. 

Raamadun om mõistatuisi Tarto-, Mulgi-, Võro- ja Setomaalt.

## Teedüs

Katõgooria:Raamaduq, kon seen võro kiilt
Katõgooria:2000 raamaduq
Akkalasaami kiil

**Akkalasaami kiil** om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõldi saami külin A´kkelin ja Ču´kksuâlin Vinnemaa Koola puulsaarõ sisemaal Kovdori rajoonin. 

Viimäne akkalasaami keele kõnõlõja Marja Sergina kuuli 2003. aastagal. 

## Välislingiq
* Koola poolsaare asulaid – Ernidsä Enn. 
*Hõimlane verejõe tagant: Saami muinaslood tootempõhjapõdrast. I. Mäetagused, nr 4.

Katõgooria:Lapimaa
Katõgooria:Saami keeleq
Uumajasaami kiil

**Uumajasaami kiil** om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 10 inemise ümbre Norran ja Roodsin. 

Uumajasaami keelel olõ-õi ammõtlikku kiräkiilt, kuiki taa oll' edimäne saami kiil, midä naati laembalt kirotamisõs pruukma. Vahtsõnõ Testament ilmu uumajasaami keelen 1755 ni edimäne saamikeeline Piibli oll' uumajasaamikeeline (1811).

 Katõgooria:Saami keeleq
Katõgooria:Lapimaa
Koltasaami kiil

**Koltasaami kiil** om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 400 inemise Soomõn ja Vinnemaal. 

Soomõn om koltasaami keelel ligi 400 kõnõlõjat ni Vinnemaal 20–30 kõnõlõjat.

## Lätteq


Katõgooria:Saami keeleq
Katõgooria:Lapimaa