open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
David Bowie

**David Bowie** (/ˈboʊi/.) (kodanigunimi David Robert Jones, sündünüq 8. vahtsõaastakuu pääväl 1947, koolnuq 10. vahtsõaastakuu pääväl 2016) oll’ briti laulja ja näütelejä. 

Bowie muusigakarjäär naas' pääle 1960. aastil. Timä edimädses hitis sai “Space Oddity” (1969), miä kõnõlõs ilmaruumilindajast. Album "Let's Dance" (1972) nõst' timä jo ilmakuulsas tähes. Bowie pidi 2003. aastagast muusiga välläandmisõga vaiht, aq and' mõni inne kuulmist vällä viil kats albummi: "The Next Day" (2013) ja "Blackstar" (2016). 

Bowie oll' 1970. aastil glam roki iihnkäüjit ja timä muusiga om popkultuuri väega kõvva mõotanuq, timmä peetäs 20. aastagasaa ütes tähtsämbäs muusigamehes. 

Bowie' popimbaq lauluq ommaq näütüses ”Space Oddity”, ”Life On Mars?”, ”Changes”, ”Starman”, ”Fame”, "Heroes”, ”Ashes to Ashes” ja ”Let’s Dance”.

## Varahanõ elo
David Robert Jones sündü 1947. aastaga vahtsõaastakuun Brixtonin, Londoni tüülisliinaosan. Imä Margaret Burns vai Peggy, nigu timmä kutsuti, oll' tüün kinomajan. Esä Heywood Jones, kedä kutsuti John, oll' latsikodo finantsõ kogoja. Johnil oll’ edimädsest abielost tütär ja Peggyl varatsõmbast aost poig Terry, kiä oll’ Davidist ütesä aastakka vanõmb.

1966. aastagal võtsõ David Jones hindäle Bowie väidse perrä nimes David Bowie.

## Albumiq

*David Bowie (1967)
*Space Oddity (1969)
*The Man Who Sold the World (1970)
*Hunky Dory (1971)
*The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars (1972)
*Aladdin Sane (1973)
*Pin Ups (1973)
*Diamond Dogs (1974)
*Young Americans (1975)
*Station to Station (1976)
*Low (1977)
*”Heroes” (1977)
*Lodger (1979)

*Scary Monsters (and Super Creeps) (1980)
*Let's Dance (1983)
*Tonight (1984)
*Never Let Me Down (1987)
*Black Tie White Noise (1993)
*The Buddha of Suburbia (1993)
*Outside (1995)
*Earthling (1997)
*’Hours...’ (1999)
*Heathen (2002)
*Reality (2003)
*The Next Day (2013)
*Blackstar (2016)

## Välälingiq
David Bowie' kodoleht (inglüse keelen)

## Lätteq

Katõgooria:Inglüse muusiga
Katõgooria:Inglüse filmikunst
Katõgooria:Muusiguq
Katõgooria:Näütelejäq
Tülü

**Tülü** vai **konflikt** (ladina keelen *conflictus*) om huvvõ, vajahuisi vai väärtüsarvamiisi vastaminek.

Tülü või ollaq: 

Sisemäne – elolisõ vai muu süstemi tõistmuudu vajahusõq vai määntsidegi küsümiisi vaihõlinõ vastaolo;

Välimäne – katõ inemise vai inemiisi rühmä määntsidegi küsümiisi vai tahtmiisi vastaolo.

Tülü tunnõmi ärq tuust, et:

tegemiisi tsihis saa tõõsõlõ kah'o tegemine, niguq näütüses süüspandminõ, pahanõminõ, tsiataminõ, pruuk alandaq ja pilgadaq;

tõsõ nägemine ja manolõk härgütäs;

kuuntüü ei istuq, lihtsin as'on ei saiaq kokkoleppele ja tuu sekä tõsitsõmpi asjo tegemist.

katõgooria:psükoloogia
katõgooria:sotsioloogia
katõgooria:poliitiga
Tahtminõ

**Tahtminõ** om püündmine vai himo midägiq tetäq, midägiq saiaq vai luutus reaalsust vai tuntavat muutaq vai luutus hindä vai kinkagiq tõsõ jaos määnestkiq tsihti kätte saiaq.

katõgooria:inemise ülevänpidämine
Pärdi Arvo

**Pärdi Arvo** (Arvo Pärt, sündünüq 11. süküskuul 1935 Paidõn) om Eesti viiemeistre, kiä luu klassigalist ja vaimolikku muusikat.

Katõgooria:Eesti muusiguq
Katõgooria:Eesti viiesepäq
Jaipur

**Jaipur** om liin Indian, Rajasthani osariigi pääliin ja Jaipuri ringkunna keskus.

Liina asot' 1727 Amberi valitsõja maharads'a Jai Singh II. Jaipur om edimäne planeerit liin Indian. Liin jagonõs kuvvõs sektoris, midä eräldäseq 34 m lakjudsõq alleeq. Ka tõõsõq huulidsaq ommaq kõrraperälidseq ja lajaq. 

Päämädsed kaemisväärsüseq ommaq 1799 valminuq vereväst liivakivist ehitet Hawa Mahal (Tuuli Loss), Nahargarhi sõaliin ja Jantar Mantari observatoorium.

1956. aastagal sai Jaipur Rajasthani pääliinas.

2001. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli liinan 2 324 319 inemist, 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä jo 3 710 570.

Jaipur om metalli-, keemiä- ja tekstiilitüüstüse keskus ni suur transpordisõlm.

Liinan om Rajasthani Ülikuul ja Malaviya Riiklik Tehnoloogiainstituut.

## Välislingiq

* Jaipuri ringkunna kodoleht
Katõgooria:India liinaq
Helbi Toomas

**Helbi Toomas** (Toomas Help, sündünüq 1961) om eesti keeletiidläne. 

Aastagal 2004 kaits' tä uma doktoriväütekirä "Sõnakeskne keelemudel: eesti regulaarne ja irregulaarne verb" / Toomas Help. – Tartu : Tartu Ülikooli Kirjastus, 2004. – 234, [1] lk. ; 26 cm. – (Dissertationes philologiae estonicae Universitatis Tartuensis, ISSN 1406-1325 ; 13).

## Help ja võro kiil
Esä puult Võromaa juuriga Helbi Toomas tekk' 1989. aastagal radikaalsit ettepanõkit võro kiräkeele arõndamisõs ja oll' edimäne, kiä naas' võro keelen tarvitama tan siiäni pruugitavat q-tähte kakkõhelü kirotamisõs.

## Lätteq

Katõgooria:Eesti keeletiidläseq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Viiesepp

**Viiesepp** vai **viiemeistre** om inemine, kiä luu lauluviise ja muid helüteossit.

Kuulsaq viiesepäq om Bachi Johann Sebastian, Mozarti Wolfgang Amadeus, Van Beethoveni Ludwig, Vivaldi Antonio ja Wagneri Richard, Eestin Pärdi Arvo.

Katõgooria:Viiesepäq
Sõbrapäiv

**Sõbrapäivä,** midä kutsutas ka **valentinipääväs**, peetäs  14. radokuu pääväl. Taa päiv om Eestihte tulnuq 1980. aastidõ lõpun Soomõ iinkujo perrä. Taal pääväl näüdätäs vällä umma armastust, peetäs meelen kalliid inemiisi ja tetäs näile kingitüisi.

## Aolugu
Valentinipäävä tähüstämine om peri jo Vana-Rooma aost, kon taa oll' pühendet viläkusõlõ. Kuna ka pühä Valentin oll' kar'akaitsja pühäk, võidsõq kats kultust umavaihõl kokko minnäq. 

Eestihte om päävä tähüstämine tulnuq põhilidsõlt angloameeriga massikultuuri mõol.

## Päeva tähüstämine
Sõbrapäävä sisus om meil kõiki lähkeidsi inemiisi meelen pitäq, kuigi algusõn om päiv olnuq pühendet armastusõlõ ja kallimbalõ, kelle andas umist tundist märko vai tetäs kingitüisi. Euruupan ja Ameerikan reklaamitaski taad ku armastusavalduisi, kihlumisõ ja pulma päivä. 

Eestin kingitäs sõbrapääväl sagõhõhe kaardikõisi, lille vai tetäs muid väikeisi kingitüisi. 

Ku algusõn peiq meil sõbrapäivä põhilidsõlt noorõq ja latsõq, sis pikäpääle ommaq taad rohkõmb tähele pandma ja pidämä naanuq ka keskiälidseq ja vanõmbaq inemiseq.

## Välislingiq

* Valentinipäiv, sõbrapäiv – 14. radokuu päiv. Berta – Eesti rahvakallendri tähtpäivi andmõbaas.
Katõgooria:Kallendri
Vastlapäiv

**Vastlapäiv** (vai ka **Lihahiideq** vai **Livvupühiq**) om võro ja eesti rahvakallendrin liikva varrakeväjäne pühä. Taad peetäs päiv inne tuhapäivä, minkast edesi nakkas nädäline paastuaig kooniq munnõpühhini. Vastlapäävä nimi om peri alambs'aksakeelitsest sõna *vastelavent* 'vastla- ehk paastuõdak' algusosast *vastel.* 

Vastlapääväl lastas liugu, et suvõl kasusiq ilosaq pikäq linaq. Vastlapäävä söögiq ommaq tsiajalaq ja herne- vai uasupp. Niisama süvväs vastlapääväl vatukoorõga vastlakukliid.

## Välislingiq

* Vastlapääväst Eesti rahvakallendri tähtpäivi andmõbaasin Berta
Katõgooria:Võro rahvakallendri
Katõgooria:Eesti rahvakallendri
Miranda de l Douro

**Miranda de l Douro** (portugali keelen *Miranda do Douro*) um vald Põh'ahummogu-Portugalin. Vallas kõnõldas miranda kiilt. Keskuskülä um Portugali ja Hispaania piiril Douro-jõõ veerel.

## Küläq

Miranda de l Douro vald jagonõs administratiivselt 13 ossa (mir. *freguesie*). Siin andas kõgõpäält mirandakiilne nimi:

* Anfainç i Paradela (Ifanes e Paradela)
* Bila Chana de Barceosa (Vila Chã de Braciosa)
* Custantin i Cicuiro (Constantim e Cicouro)
* Dues Eigreijas (Duas Igrejas)
* Malhadas
* Miranda de l Douro (Miranda do Douro)
* Palaçuolo (Palaçoulo)
* Picuote (Picote)
* Pruoba (Póvoa)
* San Martino de Angueira (São Martinho de Angueira)
* Sendin i Atanor (Sendim e Atenor)
* Silba i Augas Bibas (Silvae Águas Vivas)
* Zenízio (Genísio)

Katõgooria:Portugali liinaq
Baskiirimaa

**Baskiirimaa** ehk **Baškortostani Vabariik** om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Volga föderaalringkunnan. 

Baskiirimaa suurõmbaq liinaq ommaq Ufa, Sterlitamak, Salavat, Neftekamsk ja Oktjabrski.
Katõgooria:Baskiirimaa

Baskiirimaa ammõtligus keeles om vinne keele kõrval ka baskiiri kiil.

## Kaeq viil

*Baskiiri kiil
Vikurnägo

**Vikurnägo** om tundidõ vällänäütämises pruugitav kirävaihõmärke kokkosäädüs, miä kujotas inemise rõõmsat, kurba vm näko.

Vikurnäkõ või löüdäq jo 19. aastagasaa kirotuisist, a digitaalsõ kujo saiq naaq 19. süküskuu pääväl 1982 teno Carnegie Melloni Ülikooli puutritiidläsele Fahlmani Scittilõ, kiä soovit' naid tuul pääväl uman e-kirän tüüseldsiliisile. Mõnõ kuuga läts' taa teedüs väega lakja ja säält naas' pääle vikurnäkõ pruukminõ üle ilma.

## Näüdüssit

## Välislingiq

* "Vene ärimees patentis emotikoni" Postimees, 13. detsember 2008
* "Palju õnne, :-) !" Novaator, 18. september 2012
Katõgooria:Internet
Tiigri

**Tiigri** om mõtsaelläi. Tä om väega suur elläi, kiä kuulus kaslaisi sugukunda.

katõgooria:imetäjäq
katõgooria:mõtsaeläjäq
Hang Over Me

**Hang Over Me** om küländ vahtsõnõ poprokk-punkrokk ansambli, miä tegotsõs päämidselt Talinan ja Aegviidun. Ansambli mäng hindäluudut rokkmuusikat ja hindä perrä säetüisi kuulsambit rokk- ja poplaulõ eesti ja inglüse keelen.

2018. aastaga rehekuun oll' näide laul "Jäädki Mängima" Rock FMin nädäli luus.

Ansambli laulja vastas' Rock FMi küsümiisile niimuudu: "Miiq olõ nigu võiusai - miildüs latsilõ ja vanõmbilõ. Meile miildüseq väegaq Sudafed ni Luunja kurk. Seo man olõmiq suurõq romantiguq ni kõvaq kriitiguq esiqhindäle ja ütiskunnalõ. Nigu miiq ansamblinimi and arvadaq - hummogu mi laula-aiq, a tuuiist kütämi õdagidõ eestikeelist rokki sääl, kohe kutsutas ja muidokinaq Rock FMin"https://sky.ee/hang-over-me

## Liikmõq

*Sepajõe Richard - sõnaq ja laulminõ
*Noorõ Antero - kitra
*Püve Anselm - kitra
*Schneidri Ralf - basskitra
*Kaljulaiu Richie - trummiq

Ansambli tekkü 2017. aastaga süküskuun, ku kats koolipoissi - Noorõ Antero ja Sepajõe Richard - tahtsõq bändi tetäq. Põhilidsõs sõnnuluujas om Sepajõe Richard. Suvõni 2018 pess' trummi Rosina Rene.

## Välislingiq

Hang Over Me Facebooki leht

Hang Over Me edimäne singli "Jäädki mängima"

Hang Over Me ülesastminõ 2018. aastaga 8. sügüskuun
Katõgooria:Eesti ansambliq
Katõgooria:Eesti rockansabliq
Katõgooria:Ansambliq
Kalaallit Nunaat

**Kalaallit Nunaat** (ka **Gröönimaa**, taani keelen *Grønland*) um maailma kõgõ suurõmb saar.
Kalaallit Nunaat vai Gröönimaa om hindävolinõ saar, miä om Taani uma. Kalaallit Nunaat püünd esiqolõmist.

Kalaallit Nunaat om Põh'a-Atlandi ja Põh'a-lämere vaihõl. Kalaallit Nunaati pinna suurus om 2 166 086 kruutkilomiitret, minkast om 83,1 % viikoko ja iändüt. Rahvas eläs 350 000 kruutkilomiitre pääl, kon olõ-õiq iändüt.

Kalaallit Nunaati ilm om arktilinõ. Kalaallit Nunaati lõunõnaban om aastaga keskmäne lämmüs +0,5 °C ja põh'anaba aastaga keskmäne lämmüs om -8,7 °C.

Kalaallit Nunaati riigikiil om kalaallisuti kiil, miä om inuiti kiil. Kalaallit Nunaat nimi tähendäs kalaallisuti keelen „kalaalliti (inemise) maad“. Tõõnõ nimi, Gröönimaa, miä põh'andus taani keele nimel *Grønland*, tähendas „rohilist maad“.

Katõgooria:Kalaallit Nunaat
Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Põh'a-Ameeriga maaq
Nunap Isua

**Nunap Isua** vai **Uummannarsuaq** (taani keelen *Kap Farvel*) um Kalaallit Nunaati kõgõ lõunapuulsõmb maanõna Kujalleqi vallan Itilleqi saarel.

## Lätteq

Katõgooria:Kalaallit Nunaat
Rõugõ kaemistorn

**[[Rõugõ vald|Rõugõ]] kaemistorn "Pesäpuu"** asus Vana-Võromaa süvän süämen Rõugõ alõvin Ööbiguorun. Vahtsõnõ torn valmsõ sääl 10.rehekuu pääväl 2016. Taa sais põlitsõn inemiisi elokotussõn Rõugõ liinamäel ja om 30 miitret korgõ. Ku tornist ümbretsõõri vällä kaia, paistus mäine Võromaa kuun ürgorgõ ja Rõugõ kuulsidõ järvigaq.

Rõugõ Ööbiguoru tornil om ka uma näoraamadu lehekülg, kost võid löüdaq pallo uhkõit pilte ja lukõq miä torni lähkün parhillaq toimõndatas. Kae tast: https://www.facebook.com/RougePesapuu/

## Vällänägemine
Kaemistorn näes välla nigu kate tsigupesägaq puu. Ülemädse pesä seen om "kuldmuna", miä üten kaemislavvigaq üüse kirivält kirgäma nakas. Rõugõn om ka sääne kommõq, et ku sünnüs vahtsõnõ kundlanõ, sõs võtt "kuldmuna" latsõ suu perrä helleverevä (tütrik) vai sinidse (poiskõnõ) värmi.  

Torni ehitüskunstnik om Tõra Karmo, kinka ettekujotus om saanu mitmit avvuhindu:

* Lõunõ-Eesti turismi tenokiri
* Võromaa turismiliido kitmine - UMA TEGU 2016
* Ärq märgidu ku "Ehe Lõunõ-Eesti 2016" üts kõgõ parõmb turismitsiht

## Rõugõ vana kaemistorn
Inne "Pesäpuud" saise sama kotussõ pääl ütessätõistkümmend aastakka 24-miitre korgõnõ puutorn, miä oll esiqeräline tuuperäst, et tuu otsaq käve kipõstõ ümbre tuulõgeneraator. Niimuudu kitsõ kaemistorn üles tagasikasujat energiät ja valgusti kuuli veivat jalgrata.

## Lätteq

# https://wi.ee/muusoumi/vana-voromaa-vana-vorumaa-voromaa-vorumaa-ajalugu-voromaa-ajalugu-ajalooline-vorumaa/
# https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5ug%C3%B5_vald
# https://et.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5uge_vaatetorn
Puhkpilliq

**Puhkpilliq** (vai **aerofoniq**) ommaq laemban tähendüsen muusigariistaq, miä tegeväq hellü, kuq hõhk võnkas. "Perispuhkpilliq" ommaq nuuq puhkpilliq, mink helü tekküs pillimehe tävvest pilli sisse puhudu hõhu võnkamisõst.  

Puhkpilliq laemban tähendüsen ommaq Hornbosteli-Sachsi pille jagamisõn 4. astõq - "aerofoniq" ('hõhkhelisejäq'). 

## Perispuhkpilliq
Perispuhkpilliq võivaq edimädse matõrjaali perrä ollaq puupuhkpilliq (kah puupilliq) vai vaskpuhkpilliq (kah vaskpilliq). 

### Puupuhkpilliq vai puupilliq
Puupuhkpilliq ommaq puhkpilliq, mink edimäne matõrjaal om puu:

* Flüüt vai vilepill
* Plokkflüüt
* Oboe
* Klarnet
* Saksofon
* Fagott
* Okariin

### Vaskpuhkpilliq vai vaskpilliq
Vaskpuhkpilliq ommaq puhkpilliq, mink edimäne matõrjaal om vask:

* Trompet vai truba
* Kornõt
* Tuuba
* Tromboon
* Mõtsasarv
* Helikon

## Vabaq aerofoniq
Vabaq aerofoniq ommaq nuuq puhkpilliq, miä olõ ei "perispuhkpilliq", a mink helü tekküs hõhu võnkamisõst: 

* Härmoonik vai akordion
* Härmon vai bajaan
* Lõõts vai jõrga
* Hõrilaq
* Huulõpill vai suupill

katõgooria:pilliq
Virmalidsõq

**Virmalisõq** ehk **virulasõq**, **põh'avalgus**, **põh'avalu** (ladina keelen *aurora borealis*, sjoo tähendäs "põh'aago") ommaq optilinõ ilmus. Virmalisõq sugõnõsõq õdagutaivahe, ku päävätuul põrkas kokko Maa õhukihi pudinidõgaq. Virmaliisi näge kõgõ rohkõmb põh'a- ja lõunõnabal Arktiga ni Antarktiga piirkunnan. Lõunõpoolitsidõ virmalidsi nimi om *aurora australis* vai "lõunõago".

katõgooria:luudusnättüseq
Nullkulu

**Nullkulu** (inglüse keelen *zero-waste*) om tuu, ku kõik inemise ask lätt askunigu asõmõl ümbretüütlüste ja saa vahtsõ elo, vai lagonõs luudusõn loomuligult. Niimuudu essü-üi plastpraht luudusõhe, kohes tuu ei passiq. Aśa tõist kõrd pruukminõ ja kakõnu aśa parandaminõ om etemb, ku vahtsõ hankminõ, a kõgõ etemb om lihtsähe vähämb pruukiq. Peris nullkululinõ elo om innemb korõmb tahtmine ku tõõperäline eloviis, selle et tuu om väega rassõ, a kokkohoitlik tarvitaminõ ja nullukulu silmän pidämine hoit luudust ja niimuudu ka inemiisi.

katõgooria:ütiskund
Maiste Juhan

**Maiste Juhan** (Juhan Maiste, sündü 10. põimukuul 1952. a  Kehrahn) om eesti kunstiaoluulanõ, Läti Tiidüisi Akadeemiä avvodoktor. 

2007. aastast om Maiste Tarto suurõkooli profesri. Tä om suurõ hulga kunstiaoluu raamatidõ ja tiidüskirotuisi kirotaja. Tä om kirotanu luulõtuisi ja esseid. Maiste uur mõisidõ ehitüskunsti. 

Maiste om 2009. a tiidüsaokirä Baltic Journal of Art History päätoimõndaja ja elloherändäjä. 

Aastail 1993-2007 oll' Maiste Eesti Kunstiakadeemiä profesri ni 2002-2007 ka muinsuskaitsõ ja restauriirmise tiidüskunna dekaan. Aastil 2000-2009 oll' Maiste Eesti Maaülikooli külälisprofesri. 2002. aastal tekk' Maiste tüüd Rooma Ülikoolin.

katõgooria:eesti tiidläseq
Heroni vallõm

**Heroni vallõm** om üts kolmnuka pindala löüdmise vallõm. Taa valõmi tulõt' edimädsel aastagasaal Vana-Kreeka matõmaatik, insinör ja massinameistre Heron. Heroni valõmit saa pruukiq, ku tiiämiq kõgõ kolmõ küle pikkuisi. Vallõm om kujol 


	S = \sqrt{p(p - a)(p - b)(p - c)},


kon \,a, \,b\, ja \,c\, ommaq kolmnuka külgi pikkusõq ni \,p\, om puul kolmnuka külgi pikkuisi summast. Perämädse saa löüdäq valõmiga


	p = \displaystyle\frac{a + b + c}{2}.
Jõõhopõn

**Jõõhopõn** om puulveelise eloviisiga kasvosüüja nisalinõ.

Om kats jõõhobõsõ sorti. Üts om harilik jõõhopõn ja tõnõ kääbätsjõõhopõn.

Jõõhobõsõ om kihäehituselt sarnasõ suurõ tsiaga aga molõkulaarsõlt valaskalaga.

## Kirjeldus
Jõõhopõn om neli miitret pikk ja kaald umbõn puultõist tonni. Jõõhobõsõ perädu hambad, miä om harvaq ja kihva, minkaq ta end hoit vainlasõ iist.

## Eloviis
Jõõhobõsõ eläva Afrigan ja ommaq kar´aeläjäq. Üten karjan om 2–1000 jõõhobõst. Karja valitsõs esäne elläi.

Päiv lätt jõõhobõsõl müüda jõõveen, inäbäste tä lamaskõlõs vai makas. Jõõhopõn või minnaq vee alla hinnäst käkmäq. Üüse tulõ tä jõõpervele ja süü värskit kasvi.

Katõgooria:Imetäjäq
Padakunn

**Padakunn** om väiku ja aiglanõ elläi. Padukunni om umbõs 250 liiki. 

Nad süüvaq lehti ja väikukõsi luumi. Nail om hariligult kummõŕ ja korgõ kilp mis kaits murdjaq elläi iist. Jala ommava kimmä ja jämmeda. Mõ̭ni padakunn eläs vee all ja kasuse väega suurõks kooniq 200 kilogramḿi.

Padakunna munõse maa pääle et sündjädsiq saavaq hapasniku. I mä munõ kats kooniq viis munna.

Katõgooria:Ruumajaq
Eesti mineraaliq ja kiviq

*[[Eesti]]n lövdüväq [[mineraal]]iq*:

* Ahhaat
* Albiit
* Almandiin
* Amfibooliq
* Andesiin
* Andradiit
* Anglesiit
* Anortiit
* Antrakoniit
* Apatiit
* Aragoniit
* Arsenopüriit
* Asvalt
* Asuriit
* Augiit
* Barüüt
* Berüll
* Biotiit
* Borniit
* Bronsiit
* Diopsiid
* Dolomiit
* Enstatiit
* Epidoot
* Epsomiit
* Flogopiit
* Fluoriit
* Galeniit
* Glaukoniit
* Grafiit
* Granaadiq
* Grossulaar
* Götiit
* Haliit
* Hematiit
* Hõpõ
* Hüpersteen
* Illiit
* Ilmeniit
* Jaspis
* Kaalipäiväkiviq
* Kalkopüriit
* Kalkosiin
* Kaltsedon
* Kaltsiit
* Kaoliniit
* Hipusk
* Kloriit
* Kordieriit
* Korund
* Kovelliin
* Kuld
* Kupriit
* Kvarts
* Küaniit
* Küüdsekivi
* Labrador
* Limoniit
* Magnetiit
* Malahhiit
* Manganiit
* Markasiit
* Merevaik
* Mikrokliin
* Molübdeniit
* Montmorilloniit
* Muskoviit
* Oligoklass
* Oliviin
* Ortoklass
* Plagioklassiq
* Psilomelaan
* Päiväkiviq
* Püriit
* Pürokseeniq
* Pürolusiit
* Pürrotiin
* Raud
* Rutiil
* Savimineraaliq
* Sfaleriit
* Sideriit
* Sillimaniit
* Smitsoniit
* Spessartiin
* Stauroliit
* Sülviin
* Talk
* Timmant
* Tetraedriit
* Topaas
* Tserussiit
* Tsirkoon
* Tsülestiin
* Turmaliin
* Vask
* Vivianiit
* Vilguq
* Väävli

Katõgooria:Nimekiräq
Katõgooria:Geoloogia
Fenno-Ugria Noorõq

**Fenno-Ugria Noorõq** (ka **FUN**) om soomõ-ugri ainist huviteduq nuuri seltś, miä luudi 2013. aastagal. Ütes Fenno-Ugria Nuuri ülesandõs om tugõdaq soomõ-ugri liikmist Eestin. Seos kõrraldatas soomõ-ugri nuuriprojekte ja kultuuriettevõtmiisi ni tetäs ütistüüd tõisi soomõ-ugri ütisidega nii Eestin (näütüses Fenno-Ugria Asutusõgaq) ku ka tõisin riiken. 2019. aastaga lõpun tetti seltsile ka uma MTÜ Hõimulõimed.

Seltś om riikevaihõlidsõ Soomõ-Ugri Rahvidõ Nuuri Köüdüse MAFUN liigõq.

## Tegemiseq
FUN-i tähtsämbide tegemiisi hulka kääväq:
* MAFUNi kongressi kõrraldaminõ Tarton 2015. aastagal.
* 34. Riikevaihõlidsõ soomõ-ugri tudõnǵidõ kónvõrendsi IFUSCO kõrraldamisõ avidaminõ Tarton 2018. aastagal.
* Soomõ-ugri koomiksi rändnäütüse tõlkminõ ja levitämine Eestin 2019. aastagast pääle.

### Ánsambli Kännu Peal Käbi
Fenno-Ugria Nuuri liikmõq ommaq tegijäq kaq ánsamblin Kännu Peal Käbi (võro keelen Kannu Pääl Kukk), mink varan ommaq lauluq õgasugumaidsin soomõ-ugri kiilin. Ánsambli võtt' üles 2018. aastaga keväjä kolm Heinsoo Heinikese eesti keelest vaďa kiilde ümbre pant laulu ni om üles astnuq vaďa kultuurigaq köüdet ettevõtmiisil. 2018. aastaga sügüse tekḱ Kännu Peal Käbi komikeelidse tõlkõ Võro ánsambli Ummamuudu luust “Kõnõtraat" (tõlkõ päälkiri “Сёрникутан”). Lugu löüd' vastakaja ka Komimaal, kon seod manits' uudiskannaľ Ö-net.

Ánsambli Kännu Peal Käbi astsõ üles 2018. aastaga hõimopäivide Tarto pääkóntsõrdil Eesti Rahva Muusõumin inämbüisi õdagumeresoomõ rahvalaulõga.

## Viitõ'


## Välälingiq
* Fenno-Ugria Noorõq Facebookin
* Fenno-Ugria Noorõq Instagramin
* Fenno-Ugria Noorõq pääväkirotus

Katõgooria:Organisats'ooniq
Siil

**Siil** vai **harilik siil** (*Erinaceus europaeus*) om  tsillokõnõ nõklogaq elläi.  Eestin eläs ka tõist sorti siile – lõunasiil (*Erinaceus roumanicus*). 

## Vällänägemine
Siil om 14–30 cm pikk ja tä kaald 700–1100g. Siili sälän ommaq nõglaq (umbõs 16 000 nõkla), mis ommaq kõgõ inämb 3 cm pikäq.

## Süümine
Siili söögis ommavaq: mutugaq ja näide pojaq, liivikõsõq, kunnaq, hiireq, sivvuq, tsirgupojaq ja -munaq. Üteldäs, et siili kutsmisõs tulõ aida piimäkauss pandaq, a tegeligult tuu ei passiq näile, olõ-õi siili tervüsele hää. Parõmb om andaq näile vett vai tsill'okõisi lihatükke.

## Eloviis
Siil toimõndas päämidselt hämärän ja üüse ja suurõ osa aost tä ots süüki. Talvõl siil makas.

## Elopaik
Siilile ei miildüq tihheq kuusõmõtsaq. Tä eläs lehemõtsan, niidü pääl, pargin, aian ja kalmuaian. Siilile miildüs inemiisi man. Sääl om pall'o süvväq, käkmise võimaluisi ja tsipakõnõ lämmämb.

## Siil Eesti kultuurin
Kalõvipojan om siil tark nõvvoandja. Eestin pruugitas ütlemist "nigu siil udsun", tuu tulõ kunagidsõst multifilmist "Siil udsun" ja tähendäs segähüsen olõmist.

## Hää tiidmine

* Siiliq ommaq väega vastapidäväq rästigu mürgüle ja mürgitsile kasvõlõ.
* Siilid mõistvaq ujjoq ja jahigaq võivaq näq kooniq kats kilomiitret liikuq.
Tedre Leonhard

**Tedre Leonhard** (Leonhard Teder; 22. joulukuu päiv 1906 Tarto – 6. süküskuu päiv 1964 Brantford, Kanada) oll' Eesti sõjamiis (kaptõn), Vabariigi Presidendi noorõmb käsündüsohvitsiir. 

Opis 1928–1941 Tarto Ülikuulis säädüseoppust. Akadeemilidselt oll' tä Korporatsioon Vironia liigõq.

## Erälist
10. joulukuul 1938 võtt’ tä Talliina Kaarli kerikun Eenpalu Kaarli tütre Eenpalu Helmi hindäle naasõks.

## Välislingid
*''Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944''

katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Saatse vald

**Saadserinna vald** oll' vald Petserimaal aastagil 1939–1945 ja Võromaal aastagil 1945–1950.

13. septembril 1945 tettiq vallan Matsuri külänõvvukogo ja Satserinna külänõvvukogo.

26. septembril 1950 panti vald Räpinä rajuuni kuunsaisu.

## Vällävõtus Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. rehekuust 1938 (RT 1938, 87, 776)
Kanakülä (Puka)

**Kanakülä** oll' külä Võromaal. Külä jääs täämbadsen päivä Aakre külä alale. Kihlkundlikult passi külä Rõngu kihlkunda. Külä häotäti 1977, ku seo panti kokko Aakre külägaq.

Katõgooria:Võromaa küläq
Hinni kanjon

Hinni kanjon om 15-20 miitret sükäv, 300 miitret pikk ja asub Rõugõn, Nursi külän, Kahrila järve veeren. Hinni kanjon om tähtsä, selle et om ainukõnõ kotus Eestin, kos uja mõlõmbal puul om müürmägi.

Kanjoni põh'an juusk Enni uja. Keväjä om ujan pall'o vett, a suvõl om uja kuivõmb. Edimädseq 50 miitret om Hinni kanjoni lakjus 6-10 miitret, a sis ahenõs 3 miitreni.

Kanjon om tekkünüq devoni aol, ja om üts parõmb müürmägi, kos om nätäq Sietini liivakivi. Hinni kanjoni müürmäeq ommaq ilosaq, kos om nätäq mitund tõistsugumast liivalato. Kanjoni põh'an om pall'o vii puult tettüid kuupõ.

## Mõts ja eläjäq
Hinni kanjonin kasusõq kõgõ rohkõmb kuusõq, pedäjäq, kõoq ja lepäq. Kõgõ rohkõmb kasus sääl sammõld, sõnajalga ja hapundhaina.Elläjäq mõtsan ommaq kabraq, rebäseq, oravaq, hiireq ja jänesseq. Käväjä om sääl kuuldaq kah, kuis hulga tsirkõ laulvaq.


## Välislingiq


katõgooria:luudus
Jõgõva

**Jõgõva** om liin Jõgõva maakunnan Jõgõva vallan Pedja jõõ veeren, Jõgõva maakunna valitsõmiskeskus.

Jõgõva sai alõvis 13. rehekuu 1919 ja kolmanda astmõ liinas 1. lehekuu pääväl 1938.

Läbi liina lätt Tapa–Tarto tsihin raudtii.

Jõgõval mõõdõti 17. vahtsõaastakuu pääväl 1940 Eesti külmärekord: –43,5 °C.

Liinan om pia 30 ha puiõ ja puhmõga ni küländ liigirikkit parkõ, miä vaeldusõq kodoaidoga.

2011. aastagal tüüt' Jõgõval kats üldhariduskuuli, kon oll' kokko 1003 opilast. Liinan oll' üts rahvaraamadukogo, mil oll' 3087 lugõjat.

## Lätteq


katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Jõgõva vald
Ceres

**Ceres** (sümbol: ) om kääbätshod'otäht ni kõgõ suurõmb Marsi ja Jupitõri vaihõl olõvan astõroidõ vüün ollõv taivatäht. Pia 945 km läbimõõt tege Ceressest kõgõ suurõmba Neptuuni lindamistii seenpuul olõva kääbätshod'otähe. Tegemist om suurusõlt 33. teedäqolõva objektiga mi pääväsüsteemin ja seo om ainukõnõ kääbätshod'otäht' Neptuuni lindamistii seen. 

Ceres sais kuun kivist ja iäst ni kaald umbõs kolmasjago terve astõroidivüü massist. Ceres om ainukõnõ objekt terven astõroidivüün, miä om hindä rasõhusõst tsõõrikus muutunuq. Cerese tähesuurus Maalt kaiõn om umbõs 6,7 kooniq 9,3 ni Cerest olõ-õi tuuperäst pall’a silmägaq nätäq.

Ceres tunnus olõvat jagonu eräldesaisvas kivist jüväs ja iäst vaihõvüüs, mink all või ollaq vetel maa-alonõ jätüs ilmamerest. Päälüs om arvadaq sego vii iäst ja tõisist mineraalõst nigu karbonaadõst ni savimineraalõst. 2014. aastaga vahtsõaastakuun mõõdõti viitossu purdsahuisi mitmõst Cerese piirkunnast. Tuu oll' innenägemäldäq, selle et hariligult ajavaq viitossu vällä õnnõ komeediq, mitte suurõq astõroidivüü objektiq.

Ceres om edimäne lövvet astõroid. Tä löüdse 1. vahtsõaastakuu pääväl 1801 Pizzai Giuseppe. Edimält nimetedi Ceres võlssi plannõtis, a aastak ildampa tuust nimest üteldi ärq. 24. põimukuul 2006 nimet' riikevaihõlinõ astronoomialiit Crese kääbätshod'otähes, a asteroidis jääs tä iks viil.

katõgooria:Pääväsüstem
Skandinaavia

**Skandinaavias** nimmatas riike, miä ommaq Skandinaavia puulsaarõl. Nuuq riigiq ommavaq Roodsi ja Norra.

Skandinaavia puulsaar om Põh'a-Euruupan ja sais kuun päämidselt Roodsi ja Norra maiõst. Väiku osa Põh'aõdagu-Soomõst om kah taa puulsaarõ pääl. 

Laemban aoluulidsõn tähendüsen kutsutas Skandinaavias Roodsit, Norrat ja Taanit, kon kõnõldas põh'agermaani kiili.

katõgooria:Õuruupa
Rõugõ

**Rõugõ** om alõvik Võro maakunnan Rõugõ kihlkunna, Rõugõ valla keskus. 

Rõugõ om 16 km Võro liina keskusõst lõunaõdagu puul. Rõugõ põlinõ org om kooniq 75 miitrit sükäv. Oro põh'an ommaq järveq. Rõugõn om Eesti kõgõ sügävämb järv, Rõugõ Suurjärv, miä om 38 miitrit sükäv. Alõvikun om ka Ööbikuorg, latsiaid, kuul, rahvamaja, kats puuti, Eesti Imä monument, bussijaam, vallamaja ni pekritüüstüs. Ürgoro perve pääl om viikingiaost liinamägi ja külä asõ, minkä mano om ehitedüq muistidsidõ kommõtõ perrä muinastalo. Rõugõn saat pall'o sporti tetäq. Tan om viil jalgpalliplats ja golfi ni võrkpalli saat kah mängiq. Rõugõn om väega illos luudus ja pall'o järvi.


Rõuge 2017.jpg
Ööbikuoru hüdrotöökoda-muuseum.jpg
Rõuge põhikool.jpg
Rõuge Suurjärv 2012 08.jpg
Rõuge Vabadussõja monument 20.jpg


## Ilosaq kotusõ
**Eesti Imä monument** om pistü pant avvo andmisõs Eesti naisilõ. Monument avvostas Eesti naist ku immä. Eesti Imä luuja om Siska Hans.

**Pesäpuu kaemistorn** om 30 miitrit pikk. Vällänägemise poolõst tulõtas taa miilde katõ tsirgupesäga puud.

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkund
Katõgooria:Rõugõ valla alõviguq
Naruhito

**Naruhito** (徳仁) (1960-) oll' Jaapani 126. keisri, kiä valits' 2019-. Timä valitsõjadeviis oll' Reiwa.
Verijärve

**Verijärve** vai **Vahtsõ-Kasaritsa** vai **Kitsõmõisa** om külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan. 

Sääl om 77,7 ha suuru Verijärve maastigukaitsõala. Kaitsõala om tett 1962. aastagal. Ala tsiht om kaitsaq Verijärve ni timä ümbre olõvat maad.

Verijärve opmisõraa pääl om 9 teedüstahvlit, miä tegeväq tutvas kasvõ, puid-puhmõ, tsirkõ ni eläjit. Rada lätt järve perve piten.

Verijärvega ommaq köüdedüq mitmõq muistidsõq jutuq. Nime ollõv järv saanuq ammutsõl aol, ku orjõ pesti järve perve pääl ni veri juusk' järve ni muut' vii vereväs. 

Tõõnõ lugu kõnõlõs kur'ast Kasaritsa mõisaherräst, kedä kuts'ar kõrd üüse üten tõllaga korgõst järve perve päält alla viirdüdäq lask'. 

## Lätteq
katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Edirne

**Edirne** om Türgü liin.

2022. aastagal elli sääl umbõs 180 000 inemist.

## Välislingiq

* www.edirne.bel.tr

Katõgooria:Türgü liinaq
Horatius

**Horatius** (Quintus Horatius Flaccus, 65 i.m.a. – 8 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja.

Horatius, Ovidius ja Vergilius ommaq tuntuq ku kolm kõgõ tähtsämbät Vana-Rooma luulõtajat, kiäq ladina keelen kirotivaq. 

Katõgooria:Vana-Rooma luulõtajaq
Orava (Võro)

**Orava** om külä Võro maakunnan Võro vallan.

Külä om Vahtsõliina ja Verska vaihõl. Kooniq umavalitsuisi ümbrekõrraldamisõniq 2017. aastagal käve külä Orava valda Põlva maakunnan.

Külän om kuul, tohtrimaja, puut, rahvamaja jne. Oravil om kats järve: Solda järv ja Orava järv.
 
## Aolugu
Orava kuulu varrampa Vahtsõliina kandsi maiõ alaq ja anti Liivi sõa aigu Petseri kluustrilõ. Tuul aol tunti küllä Suur-Vaigusitsana nime all. 

Orava nimi ilmu vannohe kirjohe 1638. aastagal (Oraw Laur). 

17. aastagasaal luudi Vahtsõliina kar'amõisan Orava mõisa (Orrawa, ildampa Waldeck). Umaette mõisas sai tuu 19. aastagasaa keskpaigan. 1700. aastagal oll' Oravil talorahva segähüs, misperäst mõisa rüüstäti ärq.


Orava village Estonia.jpg|
Orava kool.JPG|
Orava vallamaja küljelt.JPG|
Orava bussipeatus.JPG|
Orava AjaO kauplus.JPG|
Orava mõisa tõllakuur.JPG|
Orava mõisa teenijatemaja mantelkorsten.JPG|
Orava Vabadussõja mälestussammas.JPG|


## Lätteq
katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Catullus

**Catullus** (Gaius Valerius Catullus, arvadaq 86 vai 84 i.m.a. – arvadaq 54 i.m.a.) oll' Vana-Rooma luulõtaja.

Katõgooria:Vana-Rooma luulõtajaq
Laari Mart

**Laari Mart** (Mart Laar; sündünüq 22. mahlakuu pääväl 1960 Viländin) om Eesti poliitik ja inneskine pääministri.

katõgooria:Eesti poliitiguq
Korni kiil

**Korni kiil** (*Kernowek*) om kõmri ja bretooni keelele lähkü keldi kiil, midä kõnõldas Cornwalli krahvkunnan Lõunõõdagu-Inglüsmaal.

Cornwallin kõnõld kiil kuuli 18. aastagasaa lõpun vällä, a elostõdi vahtsõst 20. aastagasaal.

## Kaeq viil

* Kornikiilne Vikipeediä

## Välislingiq
* Ferdinand, Siarl (2013). Brief History of the Cornish language, its Revival and its Current Situation. ''E-Keltoi'', Vol. 2, 2 Dec. pp. 199-227 

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Ütiskuningriik
Ilves

**Ilves** vai **ilvessusi** (*Lynx lynx*) om murdja mõtselläi. Ilves kuulus kaslaisi sugukunda, tä om kassi sugulanõ.

## Nimi
*Ilves* om õgadumeresoomõ-saami tüvegaq vana umasõna, miä om samasugunõ ka näütüses soomõ ja isuri keelen.

Mõnikõrd om ilvesse kotsilõ pruugit ka sõnna *ilvessusi*. Om arvat, et *susi* om olnuq laemba tähendüsega ja tähüstänüq määnestki kiskjat vai mõtseläjät. 

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Tamsalu

**Tamsalu** om liin Õdagu-Viro maakunnan Tapa vallan. 2019. aastagal oll' liina rahvaarv 2103.

Tamsalu sai alõvis 1954. aastagal ja liinas 1996. aastagal.

Läbi liina lätt Tapa–Tarto tsihin raudtii.

## Lätteq


Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Tapa vald
Menandros

**Menandros** (kreeka keelen Μένανδρος, 342 vai 341 i.m.a – 291 vai 290 i.m.a) oll' Vana-Kreeka näütekiränik, kiä kirot' komöödijit. Tä om Atika vahtsõ komöödia kõgõ tuntumb luuja ja umal eloaol ausa kõgõ Kreeka pääl. Täämbädseniq om üten tükün alalõ püsünüq ütśainukõnõ timä näütemäng, "Dyskolos" ("Turśa"). Timä perrä ommaq umaq näütemängoq kirotanuq Rooma näütekiräniguq Plautus ja Terentius.

Katõgooria:Vanakreeka näütekiräniguq
Tänagu Ott

**Tänagu Ott** (Ott Tänak, sündünüq 15. rehekuu pääväl 1987 Kärla vallan Saarõmaal) om Eesti rallisõitja. Tä om mitmõkõrdnõ Eesti meistre autorallin. Tänagu Ott om 2019. aastaga maailmameistre autorallin.

Tänak tekk' alostust autoralli maailmameistrivõistluisi sar'an 2009. aastaga Portugali rallil. 2012 liitü tä võistkunnaga M-Sport World Rally Team ni sama aastaga Roodsi rallil sai tä umaq edimädseq kibõhuskatsõvõiduq WRC sar'an. Edimäne MM etapivõit tull' 2017. aastaga Sardiinia rallil. Sama huuaig lõppi 3. kotussõga. Üteliidsi valiti Tänak 2017. aastaga Eesti aastaga sportlasõs.

2018. aastagast sõit Tänak Toyota Gazoo Racing WRT miiskunnan. Samal huuaol võit' tä Argentina, Soomõ, S'aksamaa ja Türgü ralli.

## Tunnustusõq

* Aastaga sportlanõ 2017
* Aastaga võistkund 2018 üten Järveoja Martiniga

## Eräelost
Täl ommaq naasõ Janikaga latsõq Mia ja Ron.

## Välislingiq

* Profiil lehel WRC.com
* Vana profiil lehel WRC.com
* Ott Tänak Facebookin
* Biograafia ESBL-in
* Profiil lehel ewrc-results.com
* Ott Tänak – kiireim noor saarlane 15. rehekuu 2004
* Rally.ee: Uuel autol võistlev Ott Tänak üllatas konkurente 9. lehekuu 2008
* Rally.ee: Ott Tänak tõusis N-rühmas meistrisarja liidriks 10. lehekuu 2008
* Rally.ee: Ott Tänak osaleb Lõuna-Eesti rallil koos Kristo Kraagiga 14. piimäkuu 2008
* Alver Kivi: "Ott Tänak ja Raigo Mõlder võitsid Antsla ralli" Meie Maa, 9. radokuu 2009
* Täispikkuses | Ott Tänak vastas Delfi lugejate põnevatele küsimustele! Delfi, 12. süküskuu 2017
* Ott Tänak: The Movie (2019) andmekogon IMDb (inglüse)
Katõgooria:Eesti sportlasõq
Üleilmalinõ põlitsidõ kiili aastak

**Üleilmalinõ põlitsidõ kiili aastak** om Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni (ÜRO) iistvõtminõ 2019. aastagal, mink tsihis om tukõq ja avitaq põlitsit kiili kõgõn maailman. 

Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni Pääkogo hõigas' vällä Ülelimalidsõ põlitsidõ kiili aastaga 19. joulukuul 2016 ÜRO Põlitsidõ Rahvidõ Alalidsõ Foorumi otsusõ perrä. Pääkogo otsus pand' aastaga kõrraldajas UNESCO. 

Ka Eesti riik om olnuq Üleilmalidsõ põlitsidõ kiili aastaga kõrraldamisõ man UNESCOn ja tugõnuq aastaga tegemiisi.

## Välislingiq
* Üleilmalisõ põlitsidõ kiili aastaka ammõtlinõ kodoleht
Euleri õgõvjuun

**Euleri õgõvjuun** om õgõvjuun miä om määrät egä mitte-võrdkülgse kolmnuka jaos ja miä lätt läbi mitmõ tähtsä kolmnuka punkti. Euleri õgõvjoonõ pääl ommaq kolmnuka ümbretsõõrjoonõ keskpunkt, korguisi lõikumispunkt, mediaanõ lõikumispunkt ja ütsäpunktitsõõrjoonõ keskpunkt.

Euleri õgõvjuun om uma nime saanuq matõmaatigu Euleri Leonhardi perrä.
Euleri Leonhard

**Euleri Leonhard** (15. mahlakuu päiv 1707 - 18. süküskuu päiv 1783) oll' sveidsi matõmaatik ja füüsik.

Tä tüüt' piaaigo kõiki matõmaatiga allo pääl (geomeetriä, algõbra, arvoteooria ja muu), agaq kah füüsiga, muusigaoppusõ ja tähetiidüse ala pääl. 

Euleri Leonhard oll' ka alosõpandja graafioppusõlõ.

## Elokäük
Euleri Leonhard sündü sveidsin Baseli liinan. Suurõmba osa umast täüskasunuiäst elli tä Peterburgin ja Berliinin.

Katõgooria:Matõmaatiguq
Katõgooria:Füüsiguq
Katskiilsüs

**Katskiilsüs** (vai mitmõkiilsüs) om kõgõ lihtsämbä seletüse perrä katõ vai rohkõmba keele laapsalõ mõistminõ. Kumbki kiil ei olõq katskiilsele inemisele võõras kiil ja tä või kõnõldaq ja mõtõldaq mõlõmban keelen ja naidõ kiili vaihtaminõ tulõ katskiilsel inemisel loomuligult ja lihtsähe vällä. Siskiq ei piäq katskiilne inemine mõistma mõlõmbat kiilt üttepall'o. 

## Katskiilsüse seletüisi
Varrampa arvati, et mitmõkeelidse inemise keelevara sais kuun ütsikist keelist, miä ommaq inemise aivõ seen kuigi eräle. Arvati viil, et mitmõkiilne inemine piät kõiki ummi kiili üttemuudu häste mõistma. Täämbädsel pääväl arvastas, et mitmõkeelidse inemise keelevara osis ei peetäq õnnõ esiqsaisvit kiili, aq kõiki keeleliidsi, kultuuriliidsi ja sotsiaalsit tiidmiisi, mink abil om võimalik tähendüst edesi andaq ja vasta võttaq. 

Inemine om umaq keeleq opnuq esiq asjo jaos esiq aigõl ja tarvitas neis esiq muudu – esiq kiili ei saakiq sammamuudu ja sama pall'o mõista. Ku mitmõkeelisüst säändse nuka alt kaia, sis om võro ja eesti keele tarvitaja kimmäle mitmõkeeline.

Katõkeelidse latsõ arvosaaminõ keelest om tõistsugunõ ku ütekeelitsel latsõl. Et kiil ja mõtlõminõ käüväq kokko, mõos mitmõkeelisüs peris õkva latsõ mõtlõmisõ pääle. Katõkeeline lats pidä sõnnu tähendüst tähtsämbäs ku näide hellü ja tuu suurõndas latsõ arvusaamist abstraktsist mõttist; katõkeelidse latsõ mõtlõminõ om paindligumb ja keeleline luuvus suurõmb. Inemiisiga kõnõldõn kaes katõkeeline lats kõik aig, kinka määnest kiilt pruuki ja tuuperäst mõist tä ka häste inemiisiga läbi kävvü. Katõ keele mõistminõ avitas inemisel edespiten ärq oppiq ka kolmanda ja neländä keele. Katõkeeline lats saa arvu, et mõttit saa mitund muudu vällä kõnõlda ja et esisugumadsõ keele omma esimuudu ehitüsega.

## Katskiilsüs Võromaal
Võromaa keeleline olokõrd om maailman esiqeräline, selle et kõrvuisi ommaq kats väegaq lähkeist sugulaskiilt. Kõgõ tunnõtumbaq katõ keele esiq asjo jaos pruukmisõ olokõrraq ommaq kujonuq hoobis suurõ imperiaalvõimu keele ja koloniseeritüisi kiili vaihõl (nt Jamaica, Malta).

Tammõkännu Liina kõnõl' uma võro-eesti katskiilsüsest tettü doktoritüü kotsilõ, et Võromaal om diglossilinõ olokõrd: samma kiilt kõnõlõvan kogokunnan om tarvitusõn kats esiq keelekujjo ja kummalgiq ommaq umaq pruukmiskotusõq. Inemiseq ommaq harinuq uman katõn keelen esiq asjo ajama. Eestikeeli tarvitõdi inämb mõttõliidsi sõnno ja arvosaamiisi ja tükiti filosofiirmä, midä tuu läbielämine, minkast nä kõnõlõsõ, näide jaos tähendäs. Võrokeeli kõnõldi inämb asjost, inemiisist ja kõgõst ümbre olõvast.

## Välälingiq
Ojari Triinu 2005. Mitmõkeeline kodo. Mitmekeelne kodu. ISBN 9985-9640-0-4. Võro: Võro Instituut.

## Lätteq
Katõgooria:Keeletiidüs
Opmistaidmisõq

**Opmistaidmiseq** ummava nuu’ tiidmisõ ja taidmisõ, miä oppmise kergembäks ja suravamaks tiidva.

Sagõhe aso nuud taidmisõ opmisoskusahe perrä alamiilõs, ja olõ-i ni kergõ’ edesi anda. Ku nad õnnõ kiäkil õkvalt keele piäl ollõva, sis um tul inhemisõl kimmastõ andi oppajaks nakada.
Vilepuhoja

Vilepuhkja vai kellälüüjä om sääne tsinovnik vai muu as'amiis, kink jaos uma rahvas kõgõ tähtsämb om, ni kiä tuuperäst riike vai ärre salahuisi vai salanõvvõ näile teedäq and. 

Üteq, säälhulgan kuulsa Ameeriga vilepuhkja Snowdeni Edward, märkväq et tähtsä om innemb vaiht tetäq, kas sääne teedüs ka ütiskunnalõ ololinõ om, vai sis om tego kõgõst tsilgutamisõga, miä timä meelest nii hää tego olõ-i. 

Tõõsõq, säälhulgan kuulsa Austraalia aokiränik Assange Julian, märkväq et kõik tähtsäq tiidmiseq ommaq hääq ja tähtsäq, eskiq ku tuud õkvalt arvo olõ-õi saiaq. Seo juhtmõtõq om ka Puutritsura Kiräsõnan kirjä pant, et „tiidmine taht iks vaba ollaq”.   

katõgooria:ütiskunnatiidüs
Tsilgutaminõ

**Tsilgutaminõ** käü ütiskunnatiidüisin sääntse matõrjaali kottalõ, midä ilma uma õigõ nimeldäq kinkalõgi vai õkva kõgõlõ ilmalõ teedäq andas.

katõgooria:ütiskunnatiidüs
Antsla valla Nuurivolikogo

**Antsla valla Nuurivolikogo** om Antsla valla volikogo man toimõndav nuuri ossavõtmisõkogo, miä om umavalitsusõ nõuandva ütisüs nuuri küsümüisin.

## Tsiht

Antsla valla Nuurivolikogo tüü tsiht om nuuri huvvõ kaitsminõ vallan, vallavalitsusõlõ ja vallavolikogolõ nuuri ettepandmiisi edesi andminõ ja vallan ettevõtmiisi kõrraldaminõ ni ummi projekte elloviimiseq.

## Kotus

Antsla valla Nuurivolikogo toimõndas päämidselt Kuldri ja Antsla Nuurikeskusõn ni om köüdet vallavolikogogaq. Nuurivolikogo tüüd avitasõq tetäq umakandi nuurijuhiq.

## Liikmõq ja valimisõq

Kandidiirmisõigus om 13–26-aastagaidsil nooril, kink elokotus om Antsla vallan vai kiä opvaq Antsla valla koolin. Antsla valla Nuurivolikogol om 9 (ütessä) liigõnd. Antsla valla Nuurivolikogo liikmidõ valiminõ sünnüs avaligul kuunolõkil üles säetüisi kandidaatõ vaihõl. AVNi liikmõq valitasõq katõs aastagas.

2019. aastaga märtekuu saisõga oll’ Antsla valla Nuurivolikogo edemiis Männiste Cerda. Liikmit om kuus ni tugõjit liikmit kolm.

## Tüü

Antsla valla Nuurivolikogo tüüvormis ommaq kuunolõgiq, midä tetäs, niguq vaia, a mitte vedemb ku üts kõrd kuun. Nuurivolikogo liikmõq võtvaq ossa Antsla valla volikogo istmidsõ ni kutsvaq ka volikogo liikmit hindä kuunolõkilõ. Nuurivolikogo edemiis edüstäs valla nuuri mitmõsugumaidsil ettevõtmiisil.

Süküskuun tetti Nuurivolikogolõ uma Facebooki leht, kah om Antsla valla Nuurivolikogol teküs Instagramin. Kah viidi süküskuun läbi hääelo küsütelemine valla nuuri siän. Rehekuun kõrrald' Antsla valla Nuurivolikogo logokonkursi ja märtekuun ülevalladsõ kitmisettevõtmisõ.

## Lätteq



Katõgooria:Antsla vald
Katsikvabahelü

**Katsikvabahelü** om üten silbin olõja katõ umahusõlt esiqsugumadsõ vabahelü rodo. Tuu tähendäs, et sääntseq vabahelürodoq, kon umahusõlt esiqsugumadsõq vabahelüq jääseq umaette silpi, olõ-õi katsikvabahelüq (näütüses eesti keelen *avaus, rodeo, minia, luua, riie, duett* vai *koaala*).

## Eesti keele katsikvabahelüq
Eesti keelen om 36 katsikvabahellü, tuuperäst peetäs taad katsikvabahelürikkas keeles. Eesti keelen olõ-õi lühküid katsikvabahelle, nii et katsikvabahelüq ommaq õnnõ tõõsõn vai kolmandan pikkusõn kõnõtaktõn. Katsikvabahelü edimädsen osan võivaq ollaq kõik eesti keele vabahelüq /i ü u e ö õ o ä a/, tõõsõn osan või ollaq õnnõ primaarvabahelü /a e i o u/. Ku kõik üttepandmisõq olõssiq olõman, siis olõssiq eesti keelen kokko 40 katsikvabahellü, a neli üttepandmist puudus, selle et olõ-õi võimalik kokko pandaq terävit ja kumõhit vabahelle *äa, öo, öu* ja *üu*. Katsikvabahellü *äu* om võimalik õnnõ tsärren sõnavaran (näütuses *kräunub*, *räuskab*).

Eesti katsikvabahelüq jaetas hariligult **umakatsikvabahelles**, miä ommaq umasõnnon ja vanõmbin lainsõnnon, ni **võõraskatsikvabahelles**. 26 umakatsikvabahellest ommaq 18 nii tõõsõn ku ka kolmandan pikkusõn sõnnon ja katõssa õnnõ kolmandan pikkusõn sõnnon. N´ooq katõssa ommaq aoluulidsõlt vahtsõq katsikvabahelüq ja naidõ tõõnõ osa om keskkorgõ vai matal vabahelü. Kunagiq oll´ jovvun, et õdagumeresoomõ keelin piät katsikvabahelle tõõnõ osa olõma korgõ, a parhilla mass s´oo eesti keelen õnnõ tõõsõn pikkusõn taktõn, mitte inämb kolmandan pikkusõn.

Õnnõ võõrassõnnon om kümme katsikvabahellü ja nuuq ommaq hariligult rasõhusõlda edesilbin, kuigi *eu* ja *uo* võivaq ollaq ka rasõhusõga silbin.

Kõik eesti keele katsikvabahelüq ommaq tuudu järgmädsen tabõlin (võõraskatsikvabahelüq ommaq klambriin).

Kõgõ inämb om eesti keelen *e*-alguliidsi katsikvabahelle (45% kõigist katsikvabahellest Tarto Ülikooli loomuligu kõnnõ helüopposõ korpusõn) ja *i*-lõpuliidsi katsikvabahelle (76% kõigist katsikvabahellest). 96,7% korpusõ katsikvabahellest võivaq ollaq nii tõõsõn ku ka kolmandan pikkusõn sõnnon.

Eesti keele ummisõnno peräsilben om võimalik pruukiq õnnõ kolmõ katsikvabahellü – *ai*, *ei* ja *ui* – ja *i* om nain kas mitmusõ tunnus vai om ülivõrdõ -*im* osa (näütüses *naljakaid*, *teateid*, *õnnetuid*, *toredaima*). Võõrassõnno päärasõhusõga peräsilben või ollaq ka muid katsikvabahelle (näütüses *asalea*, *farmatseut*, *epopöa*).

## Kaeq viil

* Vabahelü

## Lätteq


Katõgooria:Keeletiidüs
Tammul

**Tammul** om Tamula järve veerest lövvet inemise kujokõnõ. Kujo om viiś tuhat aastakka vana tsilľokõnõ luumehekene. Kujokõsõl ommaq ilmadu ilosaq habõnaq ja vundsiq. Olõ-i kässi ei jalgo. Ilvese Aapo om hää minogaq taidru. Timä panď kujolõ jalaq ja käeq kaq otsa. Noq luumehekesel olõ-i väega vika, selle et timä püsüs õkva. 

Kujo pään om mulk. Tuu tähendäs, et kujjo kanti innemuistõ nöörigaq kaalan. Nüüŕ kujokõsõga kaala ümbre kaits inemist kõgõ kur'a iist.
A. H. Tammsaare

**A. H. Tammsaare** (perisnimi **Anton Hansen**; 1878–1940) oll’ eesti kiränik.

Tä sündü 30. vahtsõaastakuu pääväl 1878 ja oll’ perit Järva-Madise kihlkunna Albu vallast. 

A. H. Tammsaare oppõ Hugo Treffneri gümnaasiumin ja säädüseoppust Tarto ülikoolin. Tä läts' paari Käthe Veltmanigaq 1920. aastagal. Tütär Riita sündü 1921. aastagal ja poig Eerik 1928. aastagal. A. H. Tammsaare kuuli 1. urbõkuu pääväl 1940 Talliinan.

A. H. Tammsaare om kirotanuq pall'o raamatit ja tä om saanuq pall'o kirändusavvohindo.

Timä pääteos om “Tõtõ ja õigus”, miä ilmu 1926–1933. 

Timä sündümise avvos peetäs egä aastak 30. vahtsõaastakuu pääväl eesti kirändüse päivä. 

## Tõõsõq teosõq
:
*1921 “Juudit”
*1922 “Kõrboja peremiis”
*1934 “Elo ja armastus”
*1935 “Ma armasti s'akslast”

katõgooria:Eesti kiräniguq
Thiomargarita namibiensis

***Thiomargarita namibiensis*** (Namiibia viivlihelm) om maailma kõgõ suurõmb pisiläne, läbimõõt kooniq 0,75 mm. Tää om keräkujolinõ gramnegatiivnõ pisiläne, kiä tege hahilit. Tedä saa uma silmägaq kaiaq.

Katõgooria:Pisiläseq
Tool

**Tool** om Ameeriga Ütisriike metalansambli, miä tull' kokko 1990. aastal Los Angelesen.

Ansambli on tunnõt tuu poolõst, et pandvaq umavaihõl kokko nättävät kunsti ja pikki ja kiirdliidsi laulõ.

Ansambli om võitnuq 4 grammy avvohinda ja om vällä andnuq viis albomit.

## Liikmõq
* Danny Carey - trummiq
* Adam Jones - Kitra
* Maynard James Keenan - laulminõ
* Justin Chancellor - bass

## Albomiq
* Undertow (1993)
* Ænima (1996)
* Lateralus (2001)
* 10,000 Days (2006)
* Fear Inoculum (2019)

katõgooria:Ameeriga Ütisriike ansamliq
Priinimmi andminõ Võromaal

Ülene **priinimmi andminõ** sündü Lõunõ-Eestin (Liivimaa kubõrmangon) aastagil 1822-1826. Katõn kihlkunnan Liivimaa Eesti alal anti priinimmi innembi: Kanepi kihlkunnan 1809, Vahtsõliina kihlkunnan 1820 [1]. Üttekokko anti Võromaal talopoelõ 6349 priinimme [2].

Esiqsugumaidsi priinimmi anti Võromaal 4488, kõgõ inämb nimmi Lepp ja Johanson (mõlõmbit 20 mõisan), edesi tulliq Kõiv (18), Tamm (17), Kikas (17), Peterson (15), Mõtus (14), Jakobson (14), Sikk (14), Kuus (13), Liiv (13), Kroon (12), Ilves (12), Toom (12). 3661 nimme anti õnnõ üten mõisan [2].

Tõisist Eesti piirkunnõst lätt Võromaa lahko tuu poolõst, et mitmõn kihlkunnan (Kanepi, Põlva, Rõugõ, Räpinä, Vahtsõliina) pandsõq keriguopõtajaq priinimmi. Välähnpuul Võromaad sündü tuu tiidmise perrä õnnõ Võnnu kihlkunnan, miä oll' Võromaaga keele ja kombidõ peräst tihtsähe köüdet, ja Muhu kihlkund [1].

Võromaa priinimmi puhul om eräline ka tuu, et mitmõn kihlkunnan (Räpinä, veidemb Vahtsõliinan ja Põlvan) olliq joba inne ülest priinimmi andmist peril peritseväq sugukunnanimmeq, miä püssüq ka tõistõ tallo minekil.

## Lätteq

[1] Puss, Fred. Perekonnanimede uurimise piirkondlikke eripärasid. Oma Keel, 2016, nr 1. http://www.emakeeleselts.ee/omakeel/2016_1/04.pdf, lk 34-35.
[2] Must, Aadu. Eesti ajalooline onomastika. CD-ROM. Tartu, 1995. Fred Pussi täiendustega.
Välislingiq
*Onomastika http://www.ra.ee/apps/onomastika/index.php/et/nimepanek/nimepanekPtl
*Saar, Evar. Räpina perekonnanimed ja lisanimed. Emakeele Seltsi aastaraamat 64 (2018). http://www.kirj.ee/public/ESA/2018/esa_64_2018_205_231.pdf

katõgooria:nimetiidüs
katõgooria:Võromaa
Rõugõ muinastalo

**Rõugõ muinastalo** om ravvaao ehitüskommõtõ perrä raotuq talo Võromaal Rõugõ ürgoro veerel, miä om mõtõlduq egäsugumatsidõ arkeoloogiaeksperimentide tegemises. Talo hoonõq – elämü, laut, ait, pinokoda ja sepikoda – ommaq kõik ehitedüq niimuudu, kuis naq võisiq ildansõmbal ravvaaol vällä paistuq. Huunidõ man om pruugituq nii pallo vannu mooduga tüüriistu ku sai ollaq – kirvit, puraskit, oherdit ja liimeistrit.

Muinastalo lähkün ommaq viikingiaignõ liinamägi ja külä asõ. Näilt om joq 1950. aastidõl välläkaibmistõl löütüq tarõpõrmandit, ahjokottusit ja ärpalanusi sainapalke, migäst om prõllagi muinastalo huunidõ ehitüse man pallo abi olnuq. Ka ildambast aost alalõ püsünüq palkhoonõq ommaq paknuq hulga tarkuisi, midä är pruukiq.

Mõtõ luvvaq Eestin sääne kotus, kon saasi tetäq muinastiidüse katsetuisi ja esi pruuviq, kuimuudu vanast inõmisõq elliq ja tüüd teiq, sündü Kobrusepa (Pajuste) Viire pään Taanimaal Lejren nättüq vanaao keskusõ muuduvõtul. Käsitüüoppaja Kobrusepa Tiidu ja pallodõ esiqtahtlidsidõq inõmiisi abiga naati joq 2010. aastagal ehitüsega pääle.

## Hoonõq

Edimädsenä sai 2011. aastagal valmis elämü. S’oo om 30 ruutu suur ni täl om üten nukan kivvõst laotuq keres. Korstnat egaq aknit tarõl es olõq, savu välläaomise jaos ummavaq sainan õnnõ kats väikut mulku. Palgivaheq ommaq täüdedüq samblaga ja kaet savikõrraga. Ka põrmand om tambit lamba- ja hobõsõsitaga sekät savist. Katusõlõ ommaq mitmen kõrran säätüq lahkamiq kõotohku, midä katvaq kisklavvaq. Õt selges tetäq, kas tarõq õks sai lämmi ja kimmäs, elliq 2012. aastaga talvõl viis arkeoloogiaüliopilast nädälijago tarõn. Tullgi välläq, et tarõ püsüs peris lämmi eski sõs, kuq välän oll väigä ilmadu külm.

Pääle elotarõ naati 2013. aastagal tegemä aita, sepikoda ja pinokoda, prõllaq om kõgõmadsõq vahtseimb hoonõ tahraga laut. Egä hoonõ man om pruuvduq veidükene esimuudu ehitüsvõttit – näütüsest sepikual om katus katõduq mättidega, a aidal pilliruuga. Sepikua kõrval om joq mitu aastit Rõugõ lättidest ja ujjõst kor’atuq maagist kostutatuq rauda – tuu tüü jaost sais välän savist esimuudu ahokõnõ.

## Tegemiseq talon
Muinastalon kõrraldadas egä suvi muistidsidõ töie oppamist Tarto Ülikooli arkeoloogia ja Viländi Akadeemia käsitüü üliopilasilõ. Joq kolm aastakka om ütel hainakuu puulpühäl kõrraldatuq muinaspäivä, kon kõik huvilidsõq võivaq tulla kaemaq vai eski ummi kässiga pruuvmaq egäsugumadsi vanaaolidsi tüüvõttit ja tapõluskunsti, kullõmaq loengit ja muusikat.

## Viitõq


## Välislingiq
*Muinastalo ammõtlik kodoleht
Muq väikene poni

**Muq väikene poni** (inglüse keelen *My Little Pony*) om Ameeriga Ütisriike mängoasjo ja aoviidüse kaubamärk, midä tundas kõgõ inämb esiqeräliidsi mängoponnõ perrä. Taa luuja om Hasbro. Edimädelt tekk' firma õnnõ poni mängoasjo, ildampa naas' tegemä ka multikit. 

Tunnõtumbaq seod päälkirjä kandvaq multigaq ommaq sar'an "My Little Pony: Friendship Is Magic". Ildampa tetti ka film "My Little Pony:The Movie".

katõgooria:mängoas'aq
katõgooria:Ameeriga Ütisriike kaubamärgiq