open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mälledu Jaan

**Mälledu (Mäletu) Jaan** (sündünüq 1. hainakuu pääväl 1749, koolnuq 22. radokuu pääväl 1827) oll' koolioppaja Räpinän. 

## Elokäük
Timä esä Mikk oll' paprõvabrigu kubijas. Esä kuuli ärq 28. vahtsõaastakuu pääväl 1762. Perren oll' kokko 8 last.

Jaani opas' lugõma esä, uma süümise man. Pääle tuu opas' viil poisilõ päähä viis päätükkü katõkismusõst. Jaani opas' ka Kelchini nimelise köstre opilanõ. Opmisõlõ tegi lõpu rõugõhaigus, mink põdõmisest jäi Jaanilõ armilinõ nägo ja vilets nägemine, üts' silm jäi peris pümmes. 

Ku esä 1762. aastagal ärq kuuli, võeti perre käest maja ka ärq, anti vahtsõlõ kupjalõ. Maja oll' külq esä Miku ehitet, a mõisa palgõst tett, niimuudu mõisa uma. Jaan nakas' perre toitmisõs kerjäma, timä oll' joba rõugõhaigusõga sandis jäänüq ja timä kerjämine oll' küländ loomulik. 

1766 oll' nälähädä ja soetõbi, Jaanil kuuli imä ka är. Jaan nakas tävvega kerjämä. 

1769 asotõdi Räpinäle kuul. Oppaja sääl es püsüq ja mõisnik sääd' Jaani koolioppajas. Palgas oll' edimält 2 vakka rüki. Rahapalk oll' 50 kopkat egä latsõ päält, kiä lugõmisõ selges sai. Oppaja tüü kõrvalõ sai Jaan leevärahha ka kerjämisest. Ega pühäpäävä sai kerigu kor'andusõst 30 kopikat. 1774. aastagal tetti vaestõmaja, säält sai kaq api.

1790. aastal sai Jaan mõisast kimmä oppaja kotusõ, palgas 6 vakka rüki ja 3 ruublit hõpõt. 1791. a. 5. lehekuu pääväl sai valmis ka koolimaja.

Lõpuotsan oll' Jaanil kats kuuli - Vabrigukülän ja Jaamakülän.

1821. a. pand' Jaan kirjä uma eloluu, 76 veerändpuugna pikkudsõlt.

## Kirändüs
* M. J. Eisen. Kerjajast Koolmeister. Võru tetaja 26. nov. 1916.
* J. K-ng. Kerjusest-õpetaja. Võru Teataja 4. juuni 1927.
* Rutt Hindrikus. Eesti autobiograafilise kirjutuse kujunemisest 18. sajandist Teise maailmasõjani.
* Lehekülgi Eesti Pimedate ajaloost. III : eluloolisi artikleid
* https://www.veebiraamatukogu.ee/en/keyword/1570/M%C3%A4letu-Jaan-1749-1827/

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Mārupe

**Mārupe** om liin Lätin. Mārupe om Riia liina kõrval. 2022. aastagal elli Mārupen 17 808 inemist. Liin om Mārupīte jõõ veeren.

Mārupe ala suurus om 18,2 km². Mārupe sai liinaõigusõq 2022. aastagul.

Liinast lätt läbi Jelgava–Riia raudtii (jaam Tīraine) ja suurtii P132 Riia–Jaunmārupe.

## Rahvastik
2022. aastagal oll' Mārupen 17 796 elänikku.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Pildigallõrii

Mārupe, Konrāda square (2).jpg
Mārupe, pond at Zeltrītu street.jpg|Vecozolu kvartal
Mārupe school bus stop.jpg|Bussipiätüs koolimaja man
Mārupe, houses at Mazā Spulgu and Mazā Zemturu streets.jpg|Spulgu kvartal


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Tukums

**Tukums** om liin Lätin. Liin om Slocene jõõ veeren.

Tukumsi edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Tukums sai liinaõigusõq 1795. aastagul.

Tukumsi ala suurus om 13,6 km².

Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii, Tukums–Jelgava–Krustpils raudtii, Tukums–Jelgava ja Tukums-Kolka suurtii.

## Rahvastik
2022. aastagal elli Tukumsin 16 528 elänikku, 13 881 (84,0%) lätläisi, 1532 (9,3%) vindläisi, 305 (1,8%) valgõvindläisi, 210 (1,3%) ukrainlaisi, 132 (0,8%) leedulaisi ja 111 (0,7%) poolakõisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Tukums om põrõld 12 sõbraliina:

* Saku, Eesti
* Honi, Gruusia
* Plungė, Leedu
* Šilalė, Leedu
* Strășeni, Moldova
* Andrychów, Poola
* Chennevieres, Prantsusmaa
* Strängnäs, Roodsi
* Tidaholm, Roodsi
* Scheessel, S'aksamaa
* Lejre, Taani
* Izjum, Ukraina

## Pildigalerii

Tukluma dzelzceļa stacija - panoramio.jpg|Raudtiijaam Tukums I
Tukums (21).jpg
Lielā street (view from Brīvības square) 2.JPG
Harmonijas street in Tukums (2).JPG
Tukums (22).jpg


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Särg

**Särg** (*Rutilus rutilus*) om karpkalaliisi seldsi kala.

Särg kasus 25–35 cm pikäs ja 1,5 kg rassõs. Timä eloiä pikkus või ollaq esikiq 17 aastakka. Särel om rohikanõ sälg, hõbõhõdsõ läükegaq küleq ja valgõ kõtt, silmäq ja hormaq ommaq verkjädseq.

Särg eläs piaaigo kõigin Võromaa järvin. Säre elopaik om perveveere lähkün muatsõn paigan, kon om pall'o viihaino. Särg eläs umma ello pääas'aligult õnnõ päivä. Üüse käkk' tä hinnäst haino vaihõlõ ja suik sääl. Särg' süü kalost kõgõ rohkõmb egäsugumaidsi viihaino. Särge sööväq pia kõik' rüüvkalaq ja viitsirguq. 

Katõgooria:Kalaq
Kalda Kristina

**Kalda Kristina** (Kristina Kallas, sündünüq 29. vahtsõaastakuu pääväl 1976 Kiviõlin) om Eesti poliitik, 17. mahlakuu pääväst 2023 om tä haridusministri Kalda Kaja kolmandan valitsusõn. Tä oll' aastil 2018–2022 eräkunna Eesti 200 esimiis.

Tä om üts Eesti 200 asotajit ja juhtfiguuri ja oll' aastil 2018–2022 tuu eräkunna edimäne esimiis. Kandidiir' 2019. aastaga Riigikogo valimiisil valimisringkunnan nr 2, kor'as' 2306 hellü ja es saaq valitus. 2021. aastaga sügüse valiti tä Tarto liinavolikogo liikmõs, liikmõsolõminõ lõppi 17. mahlakuu pääväl 2023 Vabariigi Valitsusõ liikmõs kinnütämisega.

Tä kandidiir' 2023. aastaga valimiisil Riigikokko, kor'as' valimisringkunnan nr 10 (Tarto liin) 4288 hellü ja sai valitus. Timä Riigikogo liikmõs olõminõ lõppi 17. mahlakuu pääväl 2023 tuuga, ku tä sai haridusministris. 

Katõgooria:Eesti poliitiguq
Paulopriit Voolaine

**Paulopriit Voolaine**, kel inne 1939. aastakka oll´ edenimi *Paul Friedrich* ja inne 1921. aastakka perrenimi *Pedmanson*, oll´ silmäpaistva Eesti arhiivimiis, raamadukogohoitja ja kodoluulanõ. Timä nimi om köüdet mitmidõ väärt tiidüsliidsi ja kirändüsliidsi saavutuisiga.

Voolaine sai algharidusõ Räpinä Raadamaa Ministeeriümkoolin aastagil 1908–1913, edesi opsõ Räpinä Korgõmban Algkoolin aastagil 1913–1916. Peräst tuud evakueeriti tä Tartohe, kon oppõ 1916–1917 sinnäq üle viidün Riia Reaalkoolin ja 1917–1919 Tarto Kommertskooli reaalosakunnan. Voolaine võtt´ ossa aastil 1918–1919 ka Vabahussõast.

Päält sõta oppõ Voolaine Tarto ülikoolin mitmit valdkundõ, sh. aastagil 1919–1920 arstitiidüst ni aastagil 1920–1925 filosoofiatiidüst. Viimädse erialal oppõ tä eesti kiilt, rahvaluulõt ja õdagumeresoomõ kiili. 1922. aastagal võit´ Voolaine filosoofiaoppusõ I avvohinna uma tüüga „Liivi keele kvantiteedi suhted eksperimentaalfonoetika valgusõn“, mink profesri Kettusõ Lauri pidi magistritüüd avvohinnalisõs.

Voolaine and´ uma osa ka kirändüste. Näütüses toimõnd´ tä Ernst Puusepa seto kiilde ümbrepantut Vahtsõ Tõstamendi nellä evangeeliumi, miä trüküti ärq 1926. aastagal. Niisamatõ oll´ tä Seto lugõmigu kokkopandja ja kirot´ lugõmigu jaos regivärsilidse lugulaulu „Kuningas Seto“.

Üts Voolaine suurõmbit saavutuisi kirändüsmaailman oll´ seto eeposõ „Peko“ luuminõ. Mõttõ tuus and´ tälle  timä 1927. aastagal sündünü tutvus Vabarna Annega. Voolaine visand´ eeposõ tegevüstigu, mink perrä rahvalaulik lõi seto eeposõ „Peko“.

Lisas kirändüsligõlõ saavutuisilõ oll´ Voolaine ka aktiivnõ keele- ja kultuuriuurja. Tä uursõ Koiva ja Lutsi maarahvast, liivi kiilt, Räpinä kandi rahvaluulõt ja eesti asundusõ rahvaluulõt. Voolaine koŕaś murdõnäütit ja etnograafilist matõrjaali Lätimaal, Pihkva oblastin, Velikije Lukin ja naabriallo pääl. Timä töid avaldõdi pall´o aokiŕon, luulõtuisin ja näütemängõn.

Paulopriit Voolaine kuuli 1985. aastagal autoõnnõtusõn.

## Kirändüs
* *Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium : Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt*. Seto kiilde ümbre pannu' Ernst Puusepp, keele poolõst õiõnduisi tennü' P. Voolaine. Tartoh: Akadeemiline Emakeele Selts, 1926. – 302 lk. 
* Paulopriit Voolaine. "Setu lauluema Vabarna Anne "Peko (Pekolanõ)"". Eesti Kirjandus nr 22, 1928, lk 6–21.
* Paulopriit Voolaine. "Setu lauluema Vabarna Anne "Peko laulu" II osa". Eesti Kirjandus nr 24, 1930, lk 378–389.
Tsintsilja

**Tsintsilja** (ladina keelen *Chinchilla*) ehk **villakhiir** om Lõunõ-Ameeriga jüräjide pereq, kohe kuulus kats liiki.

Tsintsiljaq ommaq üüsidse eloviiega.

Katõgooria:Imetäjäq
Verrev panda

**Verrev panda** ehk **tulikasś** (*Ailurus fulgens*) om murdja elläi, kiä eläs Himaalaja mägimõtson. Tä om luuduskaitsõ all ja luudusõn om neid arvadaq alalõ 10 000 ümbre.

## Vällänägemine

Vereväl pandal om rossõverrev kask, miä om kõtu puult tummõmb, valgõ “näomasḱ” ni mustaq silmäq. Timä loomuperäline tunnismärḱ om tä kohhil kõllatsidõ ja verevide juttõgaq hand.

## Süümine

Verrev panda süü päämidselt bambust, agaq näie söögis ommaq ka tsirguq, väikonisalisõq, munaq ja maŕaq.

## Eloviiś

Verrev panda om ütsildädse üüsedse eloviisigaq. Tõisiga kokko saavaq nä õnnõ paaritamisaol kaarnakuu ni urbõkuu vaihõl. Tiinüs kest umbõs 150 päivä ni kõrragaq sünnüs 1-4 poiga, kiä jääseq imägaq kooniq järgmäidsi poigõ sündümiseniq. Päävä aol makas verrev panda puu otsan.
Oho kõrral verrev panda pakõs ärq. Ku ärq juuskõq ei saaq, sis nõsõs tä tagakäppi pääle, et suurõmb vällä nätäq.

## Ohoq

Verevät pandat sääd ohto päämidselt timä elokotussidõ ärqhäädümine. Lõunaõdagu-Hiinan ommaq ohos ka salakütiq, kiä jahtvaq näid päämädselt näide hando peräst, minkast tetäs karbussit pulmaavvotallituisi jaos, selle et usutas, et tuu tuu mõrsjalõ õnnõ.

## Kaitsminõ

Verrev panda om tä kaitsõ alaq võet kõigin riigen, kon tä eläs, sammamuudu om kaitsõ alaq võet näide elokotussit.

Katõgooria:Imetäjäq
Põh'asõda

**Põh'asõda** oll' sõda Roodsi, Vinnemaa, Taani ja tõisi riike vaihõl. Tuud peeti 1700.–1721. aastal, ku Roodsin oll' kuning Karl XII ja Vinnemaal valitś Piitre I. Ku Põh'asõda lõppi, lõppi Eestin Roodsi aig ni nakaś Vinne aig.

Katõgooria:Sõaq
Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid

**"Wõrumaa kirjanikke ja nende teoseid"** om üts rida 1935. aasta sügüse Võru Teatajan ilmutõt Põhja-Eesti kiräkeelitsit tekste. Kirotuisi autor oll Usina August. 25. oktoobrist kooni 6. detsembrini om 19 lehenumbrin antu seletüs 52 Võromaa kirutaja elu ja tekste kotsilõ. Säälkotsil jääs Usina Augusti kirotuisi rida katski – Võru Teataja ilmumine kiilti vapsõ protsessi peräst är.

Taa man om proovit hoita säänest kõrda, kon varraba sündünü kirutaja omma iinpuul, a järjekõrra ja numbridega om viku.

**I. Wõru Teataja 1935/10/25**

1.Johann Gutslaff (Gutsleff) 1605 –

**II. Wõru Teataja 1935/10/28**

2. Johann Hornung 1660

3. Johannes Philipp von Roth (1754

4. Georg Gottfried Marburg 1755

5. Gustaw Adolf Oldekop 1755

**III. Wõru Teataja 1935/10/30**

6.Peter Heinrich von Frey, 1757–1833

7.  Heinrich  Wilhelm Bornwasser 1780–1861

8. G4org Philipp von Roth 1783–1817

9. Johan Friedrich Heller 1786–1849

10. Carl gottfried Gustav Masing (1789–1859)

**IV. Wõru Teataja 1935/11/01**

Friedrich Gottlieb Moriz 1769–1833

12. Johann Georg Schwarz 1793–1874

13. Carl Gottlieb Reinthal 1797–1872

14.rudolf Gustaw hollmann 1798–1858

**V. Wõru Teataja 1935/11/04**

15.  Friedrich Reinhold Kreutzwald

**VI. Wõru Teataja 1935/11/06**

16. Peeter Saar 1797–1858

17. Eduard Friedrich Lossius, 1811–1870

18. Adalbert Hugo Willigerode, 1816–1893

**VII. Wõru Teataja 1935/11/08**

19. Gustaw Aleksander Hermann Masing 1832–1901

20. Friedrich August Wilhelm  Hollmann 1833–1900

**VIII. Wõru Teataja 1935/11/11**

21 August Ludwig Weizenberg  1837–1922

22. Juhan Weitzenberg  1838–1878

**IX. Wõru Teataja 1935/11/13**

23. Heinrich Ewald Struck, 1838–1917

24. Jakob Hurt 1839–1906

**X. Wõru Teataja 1935/11/15**

25.Peeter Abel 1847–1920

**XI. Wõru Teataja 1935/11/18**

26. Fraugott Hahn, 1848–1928

27. Rudolf Gottfried Kallas, 1851–1913

**XII. Wõru Teataja 1935/11/20**

28. Paul Undriz 1854–1897

29. Gustaw Daniel 1855–

30. Hindrik Prants (warjunimed Remo, Rustlcus) 1858–1932

**XIII. Wõru Teataja 1935/11/22**

31. Adolf Daniel, 1859–1925

32. Guido  von  Sehrwald, 1863–1931

33. Elise Rosalie Aun-Raup, 1863—1932

34. Toomas Uustalu 1863

**XIV. Wõru Teataja 1935/11/25**

35. Georg Eduard Luiga, 1866–

36. Aleksander Undriz 1866–1933

37. Peeter Friedrich Kõiw, 1866–

38. Johannes Parw 1867–1899

**XV. Wõru Teataja 1935/11/27**

39. Johannes Eglon 1836–1908

40. Hermann Juulius Schmalz 1870–

**XVI. Wõru Teataja 1935/11/29**

41. Heinrich Eisenschmidt 1810–1864

42. Nikolai Päts 1871–

43. Jaan Lõo 1872–

**XVII. Wõru Teataja 1935/12/02**

44. Karl Undritz 1860–1930

45. Jaan Black (Jaan Hango) 1872–

46. Peeter Samuel Songi 1872–

**XVIII. Wõru Teataja 1935/12/04**

47. Ivan Narodny (Jaan Sibul) 1869–

48. Hindrek Kisand, 1874.

49. Mart Teder 1875–

**XIX. Wõru Teataja 1935/12/06**

50. Jakob Teder 1873

51. Ernst Saarniit, 1875–1917

52. Peeter Rätsep 1876–1929

## Lätteq
Paidõ

**Paidõ** (eesti keelen *Paide*) om liinasisene liin Kesk-Eestin, Järvä maakunna ja Paidõ liina nimelidse valitsõmisütsüse keskus.

Liina om edimäst kõrda kiräligult nimmat 1265. aastagal, ku naati Paidõ ordoliina tegemä. Asondus sai liinaõigusõq 1291. aastagal. 

2019. aastaga alostusõ saisoga elli liinan 7905 inemist.

## Nimi
Paidõ kandsi ja liina edimäne nimi oll' Wittenstein (alambs'aksa keelen "valgõ kivi"; tarvitõdi ka nimekujjo Wittensten'). Nimi tull' ordoliina ehitämises pruugitust kalgikivist.

## Paidõ võrokõsõq jm lõunõeestläseq
Paidõn eläs pall'o võrokõisi ja lõunõeestläisi, kuiki nä kõik mõista-ai joht võro kiilt, a käüväq kuun.


Pilt:Paide_raehoone.JPG|Paidõ raatus
Pilt:Paide_ordulinnuse_varemed_2013.JPG|Paidõ ordoliina varõmidõgaq
Pilt:Paide_kaubahoovi_ärihoone.JPG
Pilt:Paide_veetorn-elamu.JPG
Pilt:Järvamaa_Muuseum.JPG|Järvämaa Muusõum


Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Paidõ liin
Molchat Doma

**Molchat Doma** om post-punk ansambli (vinne keelen *Молчат Дома*) Valgõvinnest, miä tull' kokko 2017. aastagal. Päämädselt mängeväq sääl Egor Shkutk (laul), Roman Komogortse (kitra, sünt, trummimiis) ja Pavel Kozlov (basskitra, sünt). Molchat Doma viiś om mõotõt 1980. aastidõ tunnõtust vinne rockmuusikast.

Katõgooria:Ansambliq
Priipalu

**Priipalu** om külä Sangastõ kihlkunnan Valga vallan Valga maakunnan.

1992–2017 oll' külä Õru vallan.

Priipalun om Priipalu Pühä Vassili Suurõ kerik (õigõuso kerik).

Priipalun om sündünüq maalikunstnik Tedre Kristjan.

Katõgooria:Eesti küläq
Katõgooria:Valga vald
Viciebsk

**Viciebsk** (kaq Vitsebsk) om liin Valgõvinnen. 

2009. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll'  Viciebski elänikkunnast valgõvindläisi 80,47%, vindläisi 12,67%, ukrainlaisi  1,3%, juutõ 0,38% ja poolakõisi 0,25%.  Päämine kiil om vinne kiil, valgõvinnõ kiilt pruugitas veidüq.
Kodotütreq

**Kodotütreq** om 19. jaanuaril 1932 luud Kaitsõliido nuuriütisüs. Kodotütreq ommaq 7–18-aastagadsõq tütrikuq, kiä toimõndasõq egäl puul Eestin.

Noorõq käüväq pall’o mõtsan, opvaq luudusõ, aoluu ja kodomaa kotsilõ. Liikmit om pia 4000. Nooril om pidolik vormirõivas ja vormirõivas mõtsa jaos.

Poiskõsõq saavaq ollaq Noorõq Kodassõq nuuriütsüsen.
Hamstri

**Hamstri** ehk **harilik hamstri** ehk **õuruupa hamstri** (*Cricetus cricetus*) om jürräi, ainukõnõ liik hamstri (*Cricetus*) perren. Hamstriq eläseq suurõn jaon Õuraasiast. Hamstriq ommaq väikuq ja näil om lühkene hand. Hamstriq ommaq hariligult pruuniq, näil ommaq valgõq põsõq ja must kõtt. Hamstriq saavaq süüki põskõ pandaq. Hamstriq sööväq siimnit, kasvõ ja mutukit. Hamstriq ommaq hariligult üüsidse eloviiega. Hamstri tiinüs kest keskmädselt 18-20 päivä ni kõrragaq sünnüs 3-15 poiga.

Katõgooria:Imetäjäq
Kolmnukk

**Kolmnukk** om kolme otsagaq ja kolmõ külegaq kujond. 

Ku kolmnukal ommaq kõik küleq ütepikäq, sõs taa om tasakülgigaq kolmnukk. Ku kolmnuka üts nukk om täüsnukk, sõs tuu om täüsnukagaq ehk vinklin kolmnukk.

## Kaeq viil
* Paarkolmnukk

Katõgooria:Geomeetriä
Põltsamaa

**Põltsamaa** om liin Jõgõva maakunnan Põltsamaa vallan Põltsamaa jõõ veeren. Põltsamaa linnan elli 2023. aastaga andmidõ perrä 4198 inemist. Põltsamaal om suur kants. Tuud naati ehitämä 1720. aastagal. Põltsamaa oll' Liivimaa kuningriigi pääliin aastagil 1570–1578. Liivimaa valitsõja Hertsog Magnus elli Põltsamaa liinan.

Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Põltsamaa vald
Vurdsuvesi

**Vurdsuvesi** (vurtsvesi, kibõnidõgaq vesi, kibõnagaq vesi, kibisäjä vesi) om sääne vesi, mil om seen hüdsihappagaasi. 

Vurdsuvesi aja kibõnit, tuuperäst et sääl om mullõ sisen. Tuu om üts limmonaadi kuustusosa kuun tsukru ja tsitronhappagaq.

Katõgooria:Joogiq
Meetriline ruum

Matõmaatigan kutsutas **miitrilidses ruumis** hulka, kon elonikkõ vaihõl om annõt kavvus. Kavvus täüt järgmäidsi nõudmiisi:

# Elonikkõ A ja B kavvus om nulľ parrahe sis, ku A ja B om sama elonik.
# Kavvus elonigust A elonikku B om sama, ku kavvus elonigust B eloniguniq A.
# Elonigu A kavvus eloniguniq B olõ-i ilmangiq suurõmb, ku A kavvus eloniguniq B läbi määntsegi elonigu C.
Kunstvisselüs

**Kunsťvisselüs** om talvõspordiala, kon sportlasõq tandsvaq ijä pääl muusiga perrä ja tegeväq kohustuslikkõ asjo. Võistõldaq saa ütsindäq, paarin vai rühmän. Võistlusalaq ommaq naisi ütsiksõitminõ, miihi ütsiksõitminõ, paarinsõitminõ, ijätands ja sinkruunvisselüs. Sportlasõq tegeväq hüppüssit, piruette, nõstõtuisi ja muud säänest.
Fotosüntees

**Fotosüntees** (kreeka keelen *photo* (valgus) *shynthesis* (üttepandminõ)) om luudusõn toimunuq jakkus, mink käügin elolisõq tegeväq pääväväe keemilidses väes. Fotosüntees sünnüs valgustegüside pigmente (näütüses klorofülli) abigaq. Fotosünteesi läteq om vesi (H₂O), hüdsäsnikdioksiid (CO₂), mineraalollusõq ja väeläteq om päävävägi. Tulõmis ommaq hüdsivesiguq (päämidselt viinamaŕatsukõŕ, fruktuus) ja tärklüs. Kõrvalinõ tullõm om hapasnik (O₂)

Reaktsioonivõrrand:

6 CO2 + 12 H2O + valgusõpudinaq → C6H12O6 + 6 O2 + 6 H2O

hüdsihappagaaś + vesi + päävävägi → viinamaŕatsukõŕ + hapasnik + vesi
Kareva Doris

**Kareva Doris** (Doris Kareva; sündünüq 28. märtekuu päival 1958) om eesti luulõtaja, ümbrepandja ja toimõndaja.

## Elokäük
Kareva Doris opsõ 1966–1977 Talliina 7. keskkoolin ni 1983. aastagal lõpõt' Tarto Riikligu Ülikooli inglüse filoloogia ala pääl. 1982. aastagast pääle om tä kiränige liido liigõq. 1997–2002 ni 2011–2013 oll' tä Sirbi kirändüstoimõndaja, 2009–2010 aokirjä Meie Pere päätoimõndaja. 

Tä oll' kirändüsrühmitüse Wellesto liigõq ja üts alostaja.

Täl om üts lats.

## Luudu
Kareva om tõlknuq ja kirotanuq värsse, esseid, artikliid, näutemängõ ni muud. Timä luudut om ilmunuq mitmõn keelen: s'aksa, vinne, prantsusõ, roodsi, hollandi jne.

Tä om saanuq pall'o kirändüsavvohindo, näutüses Liivi Juhani luulõavvohind (1991) Eesti Vabariigi kultuuripreemiä (1993 ja 2006), Valgõtähe IV klassi häätekõmärk (2003), Vilde Eduardi nimeline kirändüsavvohind (2003).

## Teosõq
*"Päivapildiq" (1978)
*"Üüpildiq" (1980)
*"Pututus" (1981)
*"Salamiil" (1983)
*"Vari ja tolmahtus" (1986)
*"Kuuhobõnõ" (1992)
*"Maailma asõmõl" (1992)"
*"Hingtsõõr" (1997)
*"Mandragora" (2002)
*"Ao münt" (2005)
*"Tähendüseq" (2007)
*"Deka" (2008)
*"Perrealbum" (2015)

## Lätteq


katõgooria:Eesti luulõtajaq
Lilli Mari-Liis

**Lilli Mari-Liis** (Mari-Liis Lill, sündünüq 23. lehekuu pääväl 1983 Talliinan) om eesti näütelejä ja lavastaja.

## Haridus- ja tüükäük
Tä lõpõt' 2001. aastagal Vanaliina Hariduskolleegiümi, oppõ 2001-2002 Tarto Ülikoolin semiootiikat.

Lilli Mari-Liis lõpõt' 2006. aastagal Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä lavakunstikooli (XXII lind) ja 2011. aastagal sai EMTA lavakunstikoolin magistrikraadi.

Tä tüüt' aastagil 2006-2015 Eesti Draamatiatrin näütlejän, päält tuud om olnuq vabakutsõlinõ.

## Looming
Luumisliitõ ütispleenumi 25. aastapäävä tähüstämisel riigikogon pidi tä hulga vastakajja saanu kõnnõ "Miä om taa pildi pääl võlssi?".

Tä lõi ja kõrrald' ka avalikkusõn pall'o kõnnõainõt paknu lavastusõ "Sugu: N", midä sai edimäst kõrda nätä 25. märdikuu pääväl 2015 Vabal Laval. Sama miiskunnaga tege tä ka aokirjä "Sugu: N".

### Rollõq Eesti Draamateatrin
2004 - Kõiv Madis "Finis nihili" - "pulloverid" 

2004 - Shakespeare William "Suvõüü unõnägo" - Hippolyta/Titania 

2006 - Kivirähk Andrus "Adolf Rühka lühkene elo" - Elsa 

2006 - Kivirähk Andrus "Süürrealistiq" - Ramilda / Kiki / seldsimiis Irene 

2006 - Schimmelpfuss Roland "Push up" - Sabine 

2006 - Lagerlöf Selma "Gösta Berlingeni saaga" - Anna-Liisa 

2006 - Turgenev Ivan "Kuu aigo maal" - Veera 

2007 - Kivirähk Andrus "Voldemar" - Helmi 

2011 - Keränen Mika "Varastõt pihlõnõ jalgratas" - Sadu

### Rollõq tõisin tiatrin
2005 - "Eläjide farm" - Mollie, Vanamutt (Tallinna Liinatiatri) 

2005 - "Lemminkäinen" - Küllikki (Perimüstiatri LOOMINE) 

2005 - "Kirsiaid" (NO99) 

2006 - "Rehepapp" - Liina (Endla)

2006 - "Keelevahtsõndusõ ∞ kurv" (NO99) 

2015 - "Sugu: N" (Vaba Lava) 

2016 - "Tõõsõst silmänägemisest" (Tallinna Liinatiatri) 

2016 - "Ma parõmb tandsnuq suqka" (Vaba Lava)

### Tüküq
Lill ja Piik - "Varõssõlõ valu..." (2014, kuuntüün Taliilna Liinatiatriga) ja "Harakalõ haigus..." (2014, Talliina Liinatiatrin, kuuntüün Eesti Draamatiatriga, mõlõmbaq üten Piigi Paavoga) 

Lill ja Piik - "Tõsõst silmänägemisest" (2016, Talliina Liinatiatri ja Vinne Tiatri, kultuuripreemiä) 

Lill ja Liivak - "Väläst vähämb ku seest" (2017 Endlas) 

Lill ja Teede - "Edimäne armastus" (2020 Eesti Draamatiatrin) 

Lill ja Põldma - "Tõõsõn tarõn" (2021 Eesti Nuursuutiatrin) 

Lill ja Jaaks - "Üteq sõnaq, tõõnõ viis" (2021 Eesti Draamatiatrin)

Lill ja Piik - "Sammuq" (2023 Eesti Draamatiatrin)

katõgooria:Eesti näütelejäq
Päävälill

**Päävälill** (*Helianthus*) om üteaastalinõ kasv, midä kasvatõdas egäl puul üle maailma. 

## Kirjeldus

Kasvol om õgõv ja karvanõ vars. Kasvo korgus või ollaq 40 tsendimiitrest kooniq 4 miitreni. 

Kasvo häitsmetsauk om suur, hariligult 20 cm diamiitregaq, a vai ollaq ka kooniq 50 cm ja inämb.

## Pruukminõ

Päävälilliõlli pruugitas laembalt söögitüüstüsen ja hariligun pruukmisõn ku söögiõlli.

Katõgooria:Lilliq
Natsiss

**Nartsissiq** ommaq inämbüisi valgõ vai kõlladsõ häitsmegaq lilliq. Leheq ommaq pikäq, kitsaq ja võivaq ollaq kas silleq vai soonõlidsõq.

Võro- ja eestikiilne nimitüs "nartsiss" om tulnuq kriika keelest ja om arvadaq tulõtõt sõnast ναρκάω (narkaō), miä tähendäs 'jää kangõs' va 'jää tuimas'.

Katõgooria:Lilliq
Trapezundi keisririik

**Trapezundi Keisririik** oll' aastagil 1204-1461 Väiku-Aasia põh'ahummogujaon, Musta mere lõunõperve pääl ja Krimmi puulsaarõ lõunõperve pääl olõman olnuq riik, mink pääliin oll' Trapezund (parhilla Trabzon).

1204. aastagal sattõ Konstantinoopoli liin ristisõdijidõ kätte nink sõs panniq Bütsantsi inneskidse keisri Andronikos I Komnenosõ pojaq Alexios ja David Gruusia kuningaimänd Tamara abiga Bütsandsi varõmidõ pääle Trapezundi keisririigi. 

1461. vallut' Trapezundi keisririigi Osmannõ riigi sultań Mehmed II.
Lätläseq

**Lätläseq** (läti keelen *latvieši*) om balti rahvas. Inämbüse lätläisi imäkiil om läti kiil. Lätläisi om umbõs 1,5 mill'onat, naist 1 284 194 eläseq Lätin (2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä). Eestin eläs 1764 lätläst (2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä). Läti rahvas om kujonuq päämädselt 13.–16. aastagasaal latgallaisist, semgaleist, kuralaisist ja liivlaisist. Lätläisi rahvakultuuril om pall'o ütist eestläisi kultuuriga.

Katõgooria:Rahvaq
Veneetsiä karnõval

**Veneetsiä karnõval** om üts kõgõ parõmbahe teedäq ja kõgõ inämb hinnat karnõval mitte õnnõ Itaalian, a ka üle ilma. 

Karnõval om uma algusõ saanuq kavvõst minevigust, umbõs aastagast 1000, ku tuu kotsilõ ommaq edimädseq tõõstusõq sündmüisist liinan. 

Maskiirmise kombõ oll' tegeligult vällä mõtõlnuq Veneetsiä oligarh, et pakkuq kõigilõ tuust ossavõtjilõ võimalust tävveste anonüümselt ilotõllaq.

Katõgooria:Itaalia
Hansa

**Hansa** vai **hanss** om koton tett kraadiga juuk, setokõisi rahvusjuuk. 

Eesti Vabariigin om hansa tegemine säädüsvastalinõ.

## Hansa tegemine
Kõgõpäält kaalutas päsüläga ärq üts puut rüäjauhõ. Jauh piät olõma häste piinüs jauhat, sis and pall'o viina vällä. Sis aetas paan nelli pange vett lämmäs, katsakümne kraadi pääle, ja naatas imätämä. Imätedäs hariligult katõ inemisega: üts vala jauhõ vette ja tõnõ sekä taad putru, et tüküq sisse ei jääq. Sis kaetas pada päält rõivaga kinniq, et lämmämb olõs ja lastas kats-kolm tunni saistaq – seenis ku ärq imähüs. Peräst võit pruumiq – ku pudru makõs om lännüq, sis tulõ hää viin ja and häste vällä. Noq segästäs külmä vett mano, nii et pudõr är jahus, nii katõ-kolmõkümne kraadi pääle, muidu kiit pärmi ärq. Pärmi tulõ viis-kuus pulka tsukrõga vedeläs hõõruq ja mano pandaq. Taa lätt vähembä pärmiga kaq käümä, a viie-kuvvõ pulgaga lüü tälle kõrraga hää huu sisse.

Edimäne üü peräst käümäpandmist piät kõik aig pääle pasma, et taa suurõ käümisega üle veere vällä ei tulõq. Ku käümine pall'o kõvas lätt, võetas pangiga üts jago mant ärq. Peräst ku tä jälq tasaligult käü, pandas tagasi. Nätäl aigu piät käümä. Ku hallõ pääle võtt, sis om valmis. Sis aias kõrraga läbi ärq, ku kaugu saistaq lasõt, lahtus ärq. Läbi aias kats kõrd, edimädse aamisõga tulõ praskalõ vett mano pandaq. Ku pudõr pall'o sakõ om, sis tüküs paa põhja kõrbõma ja võtt viinalõ kõrbõnu maigu mano.

Paa kaas piät väega kõrraligult pääl kinniq olõma, et aamisõ aigu päält ärq ei viskaq – sis olõt viinast ilma ja võit hinnäst kaq ärq palotaq. Ku pada jo lämmäs nakas minemä, sis tetäs tuld häste hilläkeiste, muidu tüküs pudru kiimä nõsõmisõl torrõ sisse. Läbi aias kats kõrda, tõsõ kõrra aamisõl lastas viil läbi hütsi kah. Edimäle puul tuupi viina, mis tõsõ kõrra läbiaamisõga tulõ, võetas eräle, tuud viina sisse ei pandaq, tan om pall'o puskariõlli seen. Tuu om väega hää sälämäärmise rohi. Perämine laha viin võetas ka eräle, ku viin pall'o kangõ om, sis om tuuga hää tempiq, nii et viin paras saa. Väega lah'as ei võiq hansat tetäq, piät olõma viis'-kuus'kümmend kraati kangõ. Ku puskari poodiviina kangusõ tiit, sis tulõ juumisõl vii maik suuhtõ. Ku perämist laha viina üle jääs, sis tuu hoitas alalõ ja pandas tõsõ tegemise aigu edimäst kõrd lastu viinalõ mano. 

Kõrraligu tegemisega tulõ puudust jauhõst vällä kuus'-säidse liitrit viina, ku väega häste vällä and, sis eskiq kipõn inämb. Praaga, miä edimädsest aamisõst perrä jääs, võit eläjile süütäq, taa om puhas jüvä. Miä tõsõ kõtta aamisõst perrä jääs, tuugaq ei olõq midägiq tetäq, tuu tulõ ärq visadaq. Viina aamisõ man juuma naadaq ei võiq, muidu lätt kõik tego vussi; viina aaminõ om sääne tüü, miä taht targa pääga tegemist. Nii pall'o tegemise aigu viina proomitas, et olõs teedäq, kas tulõ kõva viin vai nakas ärq lah'as jäämä.

## Kirändüs
Raudoja Ahto. Handsa. Lahutamatu osa seto kultuurist. Horisont 4/2009 (eesti keelen)

Katõgooria:Seto kultuur
Katõgooria:Joogiq
Suur Basaar

**Suur Basaar** (türgü keelen *Kapalı Çarşı*, tähendäs "kinnıne turg") om üts kõgõ suurõmb ja vanõmb turg, kon om 61 katõtut huulitsat ja päält 4000 poodikotussõ, kokko 30 000 m² müügipinda. Turu pääl käü egä päiv 250 000 kuni 400 000 külälist. 2014. aastagal kanti taa maailma kõgõ käütümpi turistõ kotussidõ nimekirjä 91 250 000 aastakäüjäga. Istanbuli Suurt Basaarı peetäs sakõstõ ütes edimädses kaubakeskusõs maailman.

## Kotus
Suur Basar om Istanbuli liinan Fatihi piirkunnan. Basaari saa kergehe joudaq näütüses trammiga.

## Aolugu
Tulõvadsõ Suurõ Basaari keskmädse jao ehitämine naas' pääle 1455/56. aastaga talvõl. Tuu oll' üts Ottomani dünastia suurõmbist ettevõtmiisist, miä nõst' pall'o Istanbuli majanduslikku joukust. 

17. aastagasaa alostusõn oll' Suur Basaar joba uma lõpligu kujo saanuq. Ottomani Impeeriumi perädü suurus kolmõn ilmajaon ja kontroll kaubateie üle Aasia ja Euruupa vaihõl tekk' Basaarist tähtsä Vaihõmere kaubandusõ keskusõ. Basaarin oll' jo sis 67 huulitsat (egäüts kand' esierälidse kraami müüjide nimme), mitu platsi, midä pruugiti egäpäävätside palvuisi jaos, 5 mošeed, 18 värehtit, miä tettiq egä päiv hummogu vallalõ ja pantiq õdagu kinniq. 

Umbõs 1638 om kirotanuq Türgü reisimiis Çelebi Evliya hää aoluulidsõ seletüse basaarist ja tuu kombist. Puutõ arv oll' kokko päält 3000. Tuul aol oll' kümnes jago liina poodõst keskendünü turu pääle ja ümbre. 

Suurõlõ Basaarilõ teiq suurt hätä mitmõq õnnõtusõq: tulõkah'oq ja maavärinäq. Edimäne noist oll' 1515, tõõnõ 1548 ni ildampa läbi aastagasato viil mitu kõrda.

katõgooria:Türgü
katõgooria:kaubakeskusõq
Kar'akakar

**Kar'akakar** (ka **kanaperselill** vai **haniperselilli**, ladina keelen *Anthemis*) om üte- vai mitmõaastagaidsi hainakasvõ perrest. Kar'akakraga sarnatsidõ kasvõ perrekunnaq ommaq kummõl, kesälill ja härmäsilm. Kar'akakra perrehe kuulus päält saa sordi. Üts Eestin hariligult kar'akakras peet lille om lill, mink nimi om eesti keelen *harilik härjasilm*, a midä võro keelen kutsutas iks *karikakar* vai *kar'akakar*. Kar'akakar om peri Vaihõmere mailt ja Lähkült-Hummogumaalt. Säält om tä levinüq üle ilma. Kar'akakar om levinüq ravikasv, timä häitsmist tetäs tiid.

Katõgooria:Lilliq
Talsi Eeva

**Talsi Eeva** (sünnünimi **Lindali Eeva;** 17. joulukuu pääväl 1988 Tarton) om eesti viioldaja ja laulja.

## Elolugu
Lindali Eeva alost' viioliopmist kolmõaastadsõlt. 2002. aastagal lõpõt' tä Ülenurmõ muusigakuuli. 

Tä om muusigakollektiivin Curly Strings.

Tä tüüt' perimüsmuusiga osakunna juhatajana, ni oppajana Elleri Heino nimelidsõn Tarto muusigakoolin.

## Hindäperi
Timä latsõpõlvõkodo oll' Ülenurmõl. Timä esä om Lindali Kalev. Eeval om aasta ja katõssa kuud vanõmb sõsar Anni. Talsi vanaesä Lindali Aksel Herbert pässi imekombõl 1949. aastaga urbõkuun Tsiberihe kiudutamisõst.

6. põimukuu pääväst 2011 om tä abielon Talsi Villuga. 2018. aastaga 28. joulukuu pääväl sündü näil tütär Lilli.

## Viited
1. , *<small>[https://www.ajakiri.ut.ee/artikkel/706 Universitas Tartuensis]</small>*

2. , Ülenurme Muusikakool: Vilistlased (kaetu 21.05.2023)
Kusk

**Kusk** (*Acerina cernua* vai *Gymnocephalus cernuus*) om ahhunlaisi sugukunda kusõ perrekunda kuuluv väiku rüüvkala.

Kusk eläs Hummogu-Euruupan ja Põh'a-Aasian, õdagu poolõ kooniq Prantsusmaani. Vaihõmere main ja Kaukaasian tedä ei olõq, niisama Amuuri jõgikunnan.

Kusk eläs jõkin ja järvin. Makõ vii peräst saa tä elläq ka Soomõ lahen.

katõgooria:kalaq
Vīķi mõisa

**Vīķi mõisa** (saksa keelen *Zarnau*, läti keelen *Vīķu muiža*) oll' perismõisa Liivimaal Volmari maakunnan Aloja kihlkunnan. Täämbädsel pääväl om mõisa Lätin Limbaži piirkunnan Staicele vallan Vīķi külän. Innembide kuulu mõisa S'aksa ordulõ. 15. aastagasaa lõpust oll' mõisa Orgiersi suguseldsi uma. 17. aastagasaal läts' mõisa Roodsi umandusõ ala. 1677 kinkse Roodsi kuning Karl XI mõisa postidirektrile Statius Steinile. 1680ndil mõisa riigistõdiq. Ildampa läts' mõisa Vinne Keisririigi umandusõ ala. 1736 kinkse keisrinna Anna mõisa krahvilõ Gustav Reinhold von Löwenwoldele. 1742 riigistõdiq mõisa vahtsõst. 1744 kinkse keisrinna Jelizaveta Petrovna mõisa kinkse Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile. 1747 ost' mõisa krahv Joachim Johann von Sievers. 19. aastagasaal läts' mõisa abielo kaudu Günzeli suguseltsile. 19. aastagasaal ehitedi ka kolmõkorrusõlinõ veski. 1844-1852 oll' mõisa umanik Katharina Eleonore von Löwis of Menar. Järgmäne umanik oll' paron Gustav Emanuel Krüdener. 1890ndil oll' mõisa umanik Alexander von Mengden, kiä lask tetäq vahtsõ päähuunõ. 1896 sai mõisa ärq lätläne Woldemar Cornelius Friedenstein. Perämäne umanik oll' Peter Beresin (Pjotr Berezin), kink käest mõisa maareformi käügin ärq võeti. Päält maareformõ oll' mõisakompleks mikrobioloogi Kirhenšteini Augustil. 1927 läts' mõisa Läti riigi umandusõ ala. Täämbädsel pääväl om mõisa üten kõrvalhuunõn taastusravikeskus.
Katõgooria:Läti mõisaq
Vīķī külä

**Vīķi** (saksa keelen *Zarnau*) om külä Lätin Limbaži piirkunnan Staicele vallan. Külän ommaq Vīķi mõisa, veski ja puut. Mõisa üten kõrvalhuunõn om täämbädsel pääväl taastusravikeskus. Külän ommaq Tiltsargi ja Vīķi bussipiätüseq. Küläst juusk läbi Salatsi jõgi. Vīķi külä om Salatsi oro maastigukaitsõala pääl. Külän ommaq luuduskaitsõ all Vīķi veski tamm, Vīķi petäi ni Vīķi hahk pähnäpuu.


Viki mõis.JPG|Vīķi mõisa
Viki pood.JPG|Puut
Viki veski.JPG|Veski
Salaca jõgi Vīķi külas.JPG|Salatsi jõgi Vīķi külan


Katõgooria:Läti küläq
Bigbank Tarto võrkpallimiiskund

**Bigbank Tarto** om üts võrkpallimiiskund Tarton. Miiskunna päätreener om Rikbergi Alar, abitreener ja statistik om Kesküla Mikk. 

Bigbank Tarto tull' 2022./2023. huuaol Eesti karigavõitjas, Balti meistris ja sai Eesti meistrivõistluisil 2. kotusõ. Miiskunna kaptõn oll' Rikbergi Rait. 

Bigbank Tarto käve inne tuud ka võrkpalli eurosar'an Challenge Cup, kon sattõ vällä 2. tsõõrin, ku kaot' Fonte Bastardo miiskunnalõ. 

2023. aastaga suvõl kutsuti Eesti kuundistõ Bigbank Tarto miiskunna mängjäq Keele Markkus, Naabri Mart ja Lõhmusõ Timo. Eesti kuundist juhend' ka Bigbank Tarto päätreener Rikbergi Alar.

katõgooria:võrkpallimiiskunnaq
COOLtour

**Kuuntüüprojekt COOLtour** (lühendüs inglüsekiilsest projektinimest *Cultural heritage as a source of development of future competencies in youth*) uur Eesti, Itaalia, Türgü ja Poola nuuri kombit, kogokunnatundmist ja tiidmiisi rahvakultuurist. 

Nelä riigi kultuuri- ja nuuritüütäjäq ja kultuuriperändihuvilidsõq saiq 4.-10. lehekuul 2023 kokko Võromaal Rõugõn. Edimädsel kokkosaamisõl säeti alostusõs ülesandit, tettiq valmis uurmisplatvormiq, saadi tutvas paigapäälidse keele ja tuu saisoga, haridus- ja kultuurieloga ni lepüti kokko, määntsit ettevõtmiisi edespite tetäs. 

Euruupa Liido ütenrahastusõga projekti lõpõtusõs om laanit näüdädäq 2024. aastagal Võro-Seto nuurifestil projekti esiq astmit. Projekti tulõmusõs om plaanit valmis tetäq käsiraamat "CoolTour Guide".

katõgooria:kultuuriprojektiq
Sobótka

**Sobótka** om vana poola rahvakallendri pühä, midä peetäs aastaga kõgõ lühkümbäl üül piimäkuun. Taad om kutsut ka tulõ- ja viipühäs. 

Taal pühäl ommaq inemiseq tennüq tuld, neitsüq ommaq tennüq lillikruunõ esiqeräliidsi kündlidega ja pandnuq nuuq jõkkõ ujoma, et mõni muurmiis nuuq lövväsiq ja üles korjasiq. Usoti, et tuust noorõstmehest pidi sis saama neitsüle peigmiis. 

Taa om olnuq rahvakombidõ perrä nõiduslinõ aig, ku traditsioonilidsõq riigliq ja moraalikeeloq es massaq. Õnnõ tuu õdagu võisõ naanõ umast mehest lahko minnäq ilma määntsegi tagajäreldäq. Niisama otsiti sis mõtsast lilli, midä periselt olõ-õi olõman, nii et periselt otsiti paarilist, kinka kongi mõtsan seksiq.

Katõgooria:Poola kultuur
Podekrati Ülle

**Podekrati Ülle** (Ülle Podekrat; sündünüq 16. joulukuu pääväl 1958; koolnuq 12. põimukuu pääväl 2016) oll' eesti rahvakultuuri edendäjä ja muusigaoppaja. Tä oll' Lõuna-Eesti latsiaidu folklooripidodõ ja üle-eestilidse latsiaialatsi rahvamängõ festivaali “Kes aias?” iistvõtja ja pääkõrraldaja. 1988. aastagal asot' tä folkloorirühmä Käokiräs. Tä oll' Eesti rahvamuusigatüütlüisi festivali “Moisekatsi Elohelü”  – Moosten peetävä eesti rahvamuusigatüütlüisi festivali (täämbädsel pääväl Mooste Elohelü) idee autor ja 17 aastat tuu pääkõrraldaja.

## Elokäük

Podekrati Ülle (sündünü nimega Tolmik) kasvi üles Pärnomaal Sindin, a timä edevanõmba elliq Setomaal Töganitsa külän. 1974–1978 oppõ Ülle Tarto Pedagoogilidsõn Koolin latsiaia muusigakasvataja ja kuulõ muusigaoppaja erialal. 1978. aastak oll' tä hindä elon tähtsä aastak, selle et Ülle läts' mehele ja sündü tütär Maris. Kats aastat ildampa sündü poig Targo. Ku tä kooli lõpõt', saadõti tä üten uma abikaasaga tüüle Alaverre Harju maakunnan, a mõni aastak ildampa koliti mehe kodokanti Vahtsõ-Kuustõhe, kon tä elli terve ülejäänü elo. Podekrati Ülle matõti 17. põimukuu pääväl 2016 Setomaalõ Laossina kalmuaida.

## Tüüq ja tegemiseq

1982. aastagal läts' Podekrati Ülle muusigaoppajas tüüle Põlva latsiaida Mesimumm. Ülle pand' latsi oppamisõ man väega pall'o rõhku perimüsele. Tä pidi tähtsäs opadaq latsiaian regilaulu ja hoitaq Põlva kandi perimüskultuuri. Tekkü mõtõq tetäq latsi folklooripido “Pedäjä Pido”, miä oll' edimäst kõrda 1988. aastagal ja mink tsihis oll' keele ja kultuuri ni vannu eesti rahvamängõ tutvastegemine algharidusõn. 

“Pedäjä Pido” kasvi ja 2000. aastagast sai Üllest Lõuna-Eesti latsiaidu folklooripidodõ ja üle-eestilidse latsiaidu rahvamängõ festivali “Kes aias?” alostaja ja pääkõrraldaja. 

1988. aastagal asot' Ülle Põlva latsiaian Mesimumm folkloorirühmä Käokiräs. Ildampa tulli latsiaialatsilõ mano ka tütärlatsõ ja suurõ inemise. Rühmä tsiht oll' ja om Põlva kihlkunna vaimlidsõ kultuuriperändüse hoitminõ ja tutvastegemine. 2007. aastagal anti vällä vanno laulõ DVD. 

Podekrati Ülle oll' 1999. aastagal Põlvan algusõ saanu Põlva Folkfesti käümätoukaja. Tuust ettevõtmisõst kasvi vällä “Moisekatsi Elohelü” festival. Podekrati Ülle suur roll om ka tuun, et Moosten om parhillaq Folgikoda ja Mooste Rahvamuusigakuul. 

## Kittüseq ja avvuhinnaq

* 2000 Hurda Jakobi rahvuskultuuri avvohind
* 2005 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri tsihtkapitali aastapreemiä (perimüspõhidsõ muusigaoppusõ süstemi luuminõ ja folklooripitõ kõrraldaminõ) 
* 2006 Valgõtähe V klassi tiinidemärk
* 2007 Perimüskultuuri avvohind
* 2013 Põlvamaa aasta kultuuripreemiä 
* 2014 Põlvamaa vapimärk

## Lätteq


katõgooria:Eesti kultuuriinemiseq
katõgooria:Võromaa inemiseq
Bayo Akomolafe

**Bayo Akomolafe** (sündünüq 1983) om filosuuf ja kultuuriedendäjä. Tä om sündünüq Nigeeriä pääliinan Lagosõn, nelipühä usko yoruba perren. Timä esä Ignatius Abayomi Akomolafe oll' diplomaat ja tuuperäst elli näide pereq mitmõl puul maailman. Esä kuuli är 1998, tuu mõosi poisilõ nii, et nakas' mõtlõma maailma tõsitsidõ asjo pääle.

2006. aaastaga lõpõt' Covnanandi ülikoolin *cum laude* psühholoogia eriala ja jäi sinnäq samma lektoris. 2014. aastaga kaitsõ doktorikraadi ja kutsuti eräsaadikus USA “International Alliance for Localization” mano. Doktoritüü teemas oll' yoruba vana arstmiskunst. 2016. asut' Dr. Akomolafe Sündümise Võrgo, pääkontor Chennai (vana nimi Madras) ja om sääl pääkõrraldaja.

Naanõ Ljoma om afro-india verd.

Perren om kats last. Eläse puul aastat USA-n ja puul Chennai. 

## Välälingiq
www.bayoakomolafe.netwww.emergencenetwork.org

https://www.muurileht.ee/uitame-ohtlikult-elu-ja-surma-piiril-intervjuu-bayo-akomolafega/

## Lätteq

Katõgooria:Filosoofiq
Mõnistõ-Ritsigu kerik

**Mõnistõ-Ritsigu kerik** om õigõuso kerik Võromaal Rõugõ vallan Varstun. Kerik om pühendet Ristjä Johannõsõlõ. Kerik ehitedi 1855. aastal Mõnistõ mõisa maa pääle. Kerigu kõrval om Ritsigu surnuaid. Et kerik om ammõtligult Varstu alõvigu maa pääl, sõs kutsutas tedä täämbädsel aol ka **Varstu-Ritsiku kerikus**.

15. süküskuu pääväl 2016 tetti kerigu man vallalõ mälehtüskivi eesti suku pühäkile Anna ja Theodor Petaile, kiä kiudutõdi Tsiberile piimäkuun 1941 ja kiä jätiq sinnäq uma elo. 2012. aastagal kanonisiirse Konstantinoopoli Pühä Sinod nä vahtsis märtris.

Katõgooria:Keriguq
Katõgooria:Rõugõ vald
Mõnistõ mõisa

**Mõnistõ mõisa** (saksa keeli *Menzen*) oll´ rüütlimõisa Harglõ kihlkunnan Võromaal. Kukki edimädseq kirjäpantuq lätteq 1386 nimmasõq küllä ja Uexkülle valduisi, ei nimmataq sõs viil mõisat. Mõisat nimmatas edimäst kõrda kirälikõn lättin 1529. aastal ku vasalliliina ehk kindlustõt mõisat. Aoluust om teedäq, et 1558. a tahiq 11 vindläst mõisahuunõ maaha palotaq, a nä lüüdi tagasi, a 1702. a Põh´asõa aol palotõdi mõisa mahaq. 

## Mõisa umaniguq
Uexkülliq olliq mõisa umaniguq nika ku 1765. aastani. Sõs saiq mõisa hindäle von Koskulliq. 1826–1919 oll´ mõisaumanigus von Wulf. 

## Vana mõisahärbän ja tõsõq huunõq

Arvatas, et vana mõisahärbän ehitedi ildamb ümbre aidas. Huunõl oll´ neli sammast, mink kottal kolmõ nukaga frontuun, ilostusõs olliq hammaslõikõlisõq friisiq. Huunõl olliq petikaknõq. Valgus tull´ aita kolmõosaliidsi puulkaaraknidõ (nn Veneetsiä aknidõ) kaudu. Mõisatallil oll´ uhkõ historitsismi aost peri katsõnukalinõ harjuga torn.  Parhillaq om alalõ ümbre ehitet ja osalidsõlt kalkkivist ehitet mõisa sepikoda ja kõrts, midä kutsutas Paiukõrdsis.

## Vahtsõnõ mõisahärbän
Von Wulfi aol ehitedi 19. aastagasaa edimädsel poolõl vahtsõnõ uhkõ korgklassitsistligun stiilin päähoonõq. Tuul oll´ kats kõrda, otskatus, edeküle pääl oll´ katõsa kandilist sammast, miä olliq katõ kaupa ja mink otsan olliq joonia kapiteeliq. Edeküle pääl oll´ kolmõnukalinõ frontuun. Hoonõq sai Vabahussõan vika. Ku mõisaq riigistedi, taheti sinnäq tetäq kuul, a vallavolikogu laitsõ plaani mahaq. 1926. a otsutõdi huunõ varõmit tarvitaq ehitüsmatõrjalis. Rahvas mäletäs, et 1950.–1960. aastil veeti viimädseq kiviq tiiehitüses.     

## Mõnistõ mõisa park

Mõnistõ mõisahuunõ ümbre om liigirikas park. Park om 14,6 ha suur ja tuu tetti 1840. aastil ja om üts vanõmbit mõisaparkõ Vanal Võromaal. Pargin om Mõnistõ järv. Legendi perrä ollõv mõisaherr von Wulf lasknu järve käsilde kaibaq ja järvel ollõv mõõka käen hoitva soe kuju. 2008. a järve puhastõdi ja parandõdi ümbrust, tetti tsuklõmiskotus. Pargin om ka laululava, kon om suvildõ peetü kontsõrtõ. Võro-Valga tii veeren pargi lähkün om nelä kahruga skulptuur 1953. aastast. Sääntsen stiilin kuiõ panti tuul aol teie viirde.

## Lätteq

Katõgooria:Harglõ kihlkunna mõisaq
Olaine

**Olaine** om liin Lätin. Olaine om Olaine piirkunna keskus. 2022. aastagal elli Olainen 10 224 inemist. Liin om Olainīte jõõ veeren.

Olaine ala suurus om 6,8 km². Olaine sai liinaõigusõq 1967. aastagul.

Liinast lätt läbi Jelgava–Riia raudtii (jaam Olaine) ja suurtii A8 Riia–Meitene-Šiauliai.

## Rahvastik
2022. aastagal oll' Olainen 10 224 elänikku.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Olainel ja Olaine piirkunnal om põrõld 5 sõbraliina:
* Nowa Sarzyna, Poola
* Karlskoga, Roodsi
* Ödeshög, Roodsi
* Vadstena, Roodsi
* Riihimäki, Soomõ

## Pildigallõrii

Olaines pilsētas dome 2000-02-26 - panoramio.jpg|Liinavalitsus
Olainfarm, Olaine.jpg|Olainfarm
Olaines stacija 2019.jpg|Raudtiijaam
RTU tehnoloģiju koledža Olainē.jpg|Tehnoloogiakuul


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Eesti Rahvusraamadukogo

**Eesti Rahvusraamadukogo** (RaRa) om raamadukogo Eestin, miä luudi 1918. aastagal.
Katõgooria:Raamadukogoq
Tedre Jakob

**Tedre Jakob** (Jakob Teder ehk Jakkap Tedder; pseud. Loidik; sündünüq 2. piimäkuu pääväl 1873, koolnuq 23. rehekuu pääväl 1949) oll koolioppaja ja ütiskunnaedendäjä.

Timä sündü Vana-Roosa vallan, Hansi talun. 

## Elokäük
Sänna vallakoolin 1880–85 ja Rõugõ Kihelkonnakoolin 1885–1891. Pihkva Oppajide seminärist oppaja tunnistus 1914.

Abioppaja Lepistü vallakoolin 1891/92 ja Vana-Prangli koolin 1892/93.

Koolijuhataja Kasaritsa Jaani koolin 1893–1901, Rõugõ valla Jaani-Peebu koolin 1901–1903 ja Pihkva Eesti koolin 1904–1918.

Oppaja Petseri Gümnaasiumin 1918, Võru Gümnaasiumin 1918–1920, Võru 1. algkoolin 1920–1923 ja Võru oppajide seminäri algkoolin.

Juhataja Võru Suu algkoolin 1923–1933. 1933 sai pinsi pääle.

Egal puul, kon Teder elli, kõrrald timä laulu ja pilli kuurõ, nuuri kotkit, karskusõ asju. Timä mõistsõ aia asju inemiisi ja rahaga.

Jaani kooli aigu oll ütes errä asi hõrila murõtsõmine. Tollõs oll vaija raha korjada. Raha korjamine ja kõrraldamine sai niipallo selges ja läts häste, et vahet õkva tõsõ suurõmba hõrila -  oktoobri 1896 Tannil Kriisa käest 100 rbl. hõril ja . 1897. jaanuar  suurõmb hõril 250 rbl.

### Kreutzwaldi teema
Joba 1895. 26. jaanuaril om Teder kirutanu umma päväraamatulõ: 

mina ei taha ega saa rahulikult puhata, kuni ei ole lauluisale fr. R. Kreuzwaldile wääriline ausammas ehitatud. 26. jaan.1895.

1923. aastal asut Teder Johannes Käisiga üten Dr. Fr. R. Kreutzwaldi Mälestuse Jäädvustamise Seltsi.

1926. aastal tetti Kreutzwaldi ausammas

1941. a alust muuseum. 

1941–44 Teder oll muuseumi varahoitjaja.

1944–48. Teder oll muuseumi direktor

### Kirätüü.
Luulõtus "Ala-Heedu talu" Käsikiri Võrumaa Muuseumin

"Sirgulõ". Satiiriga luulõtus  Võru vapsõ kotsilõ. 

### Pere
Naanõ Alviine s. Prügi. (1885–1980)

kats poiga:

Kaljula (1905-1978) jurist,  aokiränik ja kodu-uurja.  Timä kirutõt esä kotsilõ uurmistüü.

Luulik (1911-1971) 1941-57 oll arreteeritü ja kiudutadu 

### Lätte
* https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=sirpjavasar19710312.1.7
* A. Leetmaa & J. Andreller. Lõuna-Eesti tegelaste biograafiad. Viljandi 1938. lk 242.
* http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=3711
* https://www.geni.com/people/Jakob-Teder/6000000006596768295
Tagametsa Eduard

**Tagametsa Eduard** (20. juuli 1907 - 4. jaanuar 1996) oll Munamäe tornivaht 1956–1978.

Sündümiskotus Kuuda külä, perenimi inne eestistämist Hinterwald.

Ku 1944 tetti Haani 7-kl kuul, sõs Eedu sai sinne ametilõ koolitiinjäs ja ahukütjäs. Koolin tüüt ka Haki Leida. Leida ja Eedu naksiva koon elämä. Näide elotus oll pikkä aigu Munamäe all, parlatsõ Suurõ Muna kohviku takan.

1956. sai Eduardist Munamäe tornivaht. Timä passõ häste sändsele ametilõ, oll inemiisile lahkõ, mängse kannõld ja akordeoni, laulsõ.

Torni all oll täll umast huvist kõrraldõt vannamuudu taluelu asju näitus.

## Välislingiq
* https://ajapaik.ee/photo/454781/foto-a-krull-oma-70-sunnipaeval/
* https://www.geni.com/people/Eduard-Tagamets/6000000026310208022
* https://www.haanjakool.ee/dokumendid/loovtoo/2013/Andra_Prutt.pdf
* http://lounaleht.ee/index.php?page=1&amp;amp;id=21468
* https://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
14. piimäkuu päävä kiudutaminõ

**14. piimäkuu päävä kiudutaminõ** (eesti keelen hariligult *juuniküüditamine*) oll' edimäne Balti maiõ rahvidõ hulgahna kiudutaminõ, mink pand' toimõ Nõvvokogoliido repressiirjä ammõt NKVD 14. piimäkuu pääväl 1941. Kiudutamisõ käügin võeti Eestist kinniq umbõs 3000 miist, suurõmb jago sai GULAG-i vangilaagrin hukka. Näide perreliikmõq – umbõs 7000 naist, last ni vannainemist – saadõti Eestist vällä Tsiberihe, kon niisamatõ pall'oq hukka saiq. 

Kiudutamisõga taheti kodomaalt vällä viiäq uma riigi hoitjaq: riigiammõtniguq, sõaväeläseq, politseimeheq, majandustüütäjäq, rikkambaq talopujaq ja tõõsõq, kedä kommunistlik ideoloogia kai ku ummi vainlaisi – nn ekspluataatorliidsi klassõ liikmit, kink kotsilõ üteldiq, et nuuq ommaq ütiskunnalõ ohtliguq. Eestist kiudutõdi nii 10 000 inemist, Lätist päält 15 000 inemise, Leedust ligi 18 000 inemist.
Katõgooria:Nõvvokogoliit
Katõgooria:Eesti
Katõgooria:Kiudutaminõ
Kuudsi ohvrikivi

**Kuudsi ohvrikivi** om ohvrikivi Harglõ kihlkunnan Kuudsi külän. Kuudsi ohvrikivi om kultuurimälehtüs.

Kivi om 1964. aastagast kaitsõ all.

Päält tasanõ munakujolinõ kivi om maa seen. Kivi mõõdiq põh'a-lõunõ suunan ommaq 140 cm, hummogu-õdagu suunan 95 cm ja ümbremõõt 4,18 m. Põh'apuulnõ ots om veidü korgõmb ja küünüs 25 cm maa seest vällä, lõunõpuulnõ õnnõ 10 cm. Innembä oll' kivi maaga pia tasa, a pääle kaitsõ ala võtmist kaibõti kivi vähäkese maa seest vällä, nii et kivi ümbre tekkü kraavikõnõ. Kivi kesken om kolmnuka muudu tsäbroliidsi servigaq 3 cm sükäv lohk, mink mõõdiq ommaq 30 × 30 cm. Lohk paistus ollõv tegünüq kivi putõs minemisegaq. 

## Välälingiq
* Pühhipaiku andmõkogo. Kuudsi ohvrikivi. (eesti keelen)
* Kultuurimälehtüisi registri. 13628 Ohvrivivi. (eesti keelen)

Katõgooria:Harglõ kihlkund
Katõgooria:Ohvrikiviq
Valss

**Valss** vai **valts** om 3/4 taktimõõdoga seltskunnatands.

## Aolugu
Valss om arõnuq 18. aastagasaa tõõsõl poolõl S'aksamaal ja Austrian nii-üldäq s'aksa tandsost ja ländlerist. Algusõn oll' valss aiglanõ tands, a 19. aastagasaa edimädsel poolõl mõtliq Viini viiemeistreq Lanneri Joseph, Straussi Johann vällä kipõmba tempoga tsüklilidse Viini valsi, miä sai esierälidse populaarsusõ ja levisi 19. aastagasaa joosul üle terve Õuruupa. Kõgõ ilosambaq Viini valsiq ommaqki peri joba Straussiaost, näütüses "Ilosa sinidse Doonau pääl".

Tuu tandso tandsmisõ stiil om sõski ao joosul pall'o muutunuq ja Inglüsmaalgi viil säädünüq - parhilla peetäs põhilidsõs standardtantsõ kodomaas iks Inglüsmaad.

Eestläisilgi om uma labajalavalss, miä lätt võistluisil graatsilidsõst üle põrmandu liuglõmisõst pall'o lakja.

Moodulidsõlt om valssi pall'o tandsit kammõr-, sümfoonilidsõn ja lavamuusikan. Valsi vahtsõmbaq variandiq ommaq Inglüse valss (aiglanõ valss) ja boston.

## Võistlustands
Tandsovõistluisil tandsitas kattõ valsi – aiglast ja Viini valsi. Aiglanõ valss, midä kutsutas ka Inglüse valss, om poolõ aigladsõmb ku Viini valss, tempos om 30 takti minotin. Viini valsi tempo om 60 takti minotin. Aiglast valsi opitas Eestin hariligult joba edimäidsi tantsõ siän, selle et ku tempo om aiglanõ, om naid sammõ kerge ärq oppiq. Mõnõq tandsooppajaq pidäväq taad tantso ka standardtantsõ alossõs, mõnõq arvasõq, et alossõs om sõski aiglanõ fokstrott, midä Eestin standardtandsõst viil viimätses opatas. Viini valssi opvaq ka joba algajaq tandsjaq, a et taa om kipõ tands ni taht paari hääd kuunpüsümist, om tuud tõnõkõrd rassõ selges saiaq. Võistluisil om tandsõl uma järekõrd, miä või ka eri maiõn esiq muudu ollaq. Eestin tandsitaski kõgõpäält aiglast valssi, Viini valss om standardtandsõ järekõrran kolmas.

## Kaeq viil
* Ukuaru valss

Katõgooria:Tandsuq
Kioto

**Kioto** (ka: Kyoto; jaapani keelen 京都) om Jaapani liin.

2023. aastagal elli Kioto 1 445 648 inemist. Liina pindala om 827,83 km².

## Välislingiq

* https://www.city.kyoto.lg.jp

Katõgooria:Jaapani liinaq