open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Räpinä vald

**Räpinä vald** (eesti keelen *Räpina vald*) om umavalitsusütsüs Võhandu jõõ alaotsan. Räpinä vald käü Põlva maakunna alaq.

2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisi aigo pantiq vana Räpina vallaga kokko Miiksi ja Veriora vallaq, tuu erängigaq, et Miiksi vallast jäiq vällä Rõka ja Järvsällä küläq. Vahtsõ Räpinä vald näütäs piire poolõst aoluulisõ Räpinä kihlkunna muudu vällä.

## Elondus
Räpinä vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 62 küllä. Valla keskus om Räpinä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 6049 inemist. 

### Liinaq
Räpinä

### Alõviguq
Mehikuurma, Veriora ja Võõpso

### Küläq
Aravu, Haavamõtsa, Haavapää, Himmiste, Jaanikõstõ, Jõõperä, Jõõvaara, Jõõveere, Kassilaanõ, Kikka, Kirmsi, Kuulma, Kuulmajärve, Kullamäe, Kunksilla, Kõnnu, Köstremäe, Laho, Leevaku, Leevi, Lihtensteini, Linte, Miiksi, Miilva, Meerapalo, Mõtsavaara, Mägiotsa, Männisalo, Naha, Nohipalo, Nulga, Pahtpää, Parapalo, Pedäspää, Pindi, Pääsnä, Raadama, Rahumäe, Raigla, Ristipalo, Ruusa, Saarõküla, Sarvõmäe, Sikakurmu, Sillapää, Suuhara, Suurõ-Viirksu, Sülgäjä, Süvähavva, Timo, Toolamaa, Toostõ, Tsirksi, Varõstõ, Verioramõisa, Viira, Vilustõ, Vins'o, Võiardi, Võika, Võukülä, Väiko-Viirksu, Vändrä

## Välälingiq
* Räpina valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Meenikunnu luuduskaitsõala

**Meenikunnu luuduskaitsõala** (innembi Meenikunnu maastigukaitsõala) om Meenikunnu suu luudusõ ja eläjide kaitsõs mõtõld maa, miä jääs Räpinä ja Võro valla maiõ pääle Räpinä kihlkunna lõunõotsa.

Meenikunnu maastigukaitsõala tetti 1981. aastaga lehekuu 25. pääväl suu kaitsõs, 2015. aastaga tetti taa ümbre luuduskaitsõalas. Tsirgõst ommaq kaitsõ all näütüses kärg, kalakodas, mõtus, suukurg ja teder, kasvist reboraik, tsirrulhain ja põdrasarvõq.

Luuduskaitsõalal om mitmit järvi, noist suurõmbaq ommaq Nohipalo Must- ja Valgjärv ni Suur Suujärv. 

## Lätteq


## Välälingiq

* Keskkunnaagõntuur. Meenikunnu luuduskaitsõala.

Katõgooria:Võro vald
Katõgooria:Räpinä vald
Katõgooria:Luuduskaidsõq
Meenikunnu suu

**Meenikunnu suu** (tarvitõdas ka kujjo Meenikunnu suu) om suu Räpinä kihlkunna lõunaosan Veriora ja Leevi vaihõl. Uma 14,5 kruutkilomiitregaq om tä Võromaa üts suurõmbit soid. Suu veeren lõunaõdagu ja lõunahummogu puul ommaq mõhnastiguq, midä kutsutas Meenikunnu mäkis.  Suun om hulka suusaari (noist suurõmbaq Pikksaar, Pähnisaar ja Suur Kaarnasaar) ja neli järve: noist kõgõ suurõmb om Suur Suujärv, sõs Keskmäne Suujärv nink vähämbäq ommaq Kamarusjärv ja Pähnijärv.

Meenikunnu suu om tegünüq umbõs 8000-havva. Turbakihi kõgõ suurõmb paksus om 7,1 m, keskmäne paksus om 2,7 m.

1981 tetti Meenikunnu maastigukaitsõala, miä võtt hindä ala suu ja timä ligembä ümbrüse.

## Kasvoq
Puiõst kasussõq tan pedäjäq, suukõoq ja paiuq. Haruldaisist kasvõst kasus tan roidpütsk.

## Eläjäq ja tsirgoq
Meenikunnu suu pääl elässeq Mõtussõq, Tedreq, suukurõq, haukaq ja mitmõq mõtsaeläjäq. Rände aigu piätüseq tan parvi kaupa hahaq haniq ja luigaq.

## Suusaarõq

* Hans'asaar
* Krandsisaar
* Kuivasaar
* Kullisaar
* Mikusaar
* Palanusaar
* Pikksaar
* Pähnisaar (vai Meenikund)
* Suur Kaarnasaar
* Tuksisaar
* Tõrvaahosaar
* Väikene Kaarnasaar

## Aolugu

Mõnõ suusaarõ pääl ollõv muistõhavva inemiseq elänüq. Kõnõldas, et üts Meeni-nimeline miis elänüq Pähnisaarõ pääl. Tuuperäst kutsutavat tuud saart viil Meenikunnus ja suud hinnäst Meenikunnu suus.

Üte suusaarõ päält ollõv alostanuq viialonõ palgõst salatii. Salatiid pite lännüq tuu kandi rahvas Põh'asõa aigu suusaarõ pääle pakko. Salatii nakanuq pääle kostkiq Mustajärve mant ja veenüq vällä Leevi ligidäle. Tuud tiid pite ollõv viil mitosada aastakka ildampa hobõsõgaq palkõ vällä veet.

## Matkajalõ

Suu veeren om kats RMK matkajilõ ehitet majakõist: hummoguservän Päävämineki maja lõunaservän Liipsaarõ matkaonn. Kummagi man om tulõ tegemise kotus ja Liipsaarõ majakõsõ man viil puust torn. Majakõisi vaihhõl om lavvost 2,4 km pikkunõ matkarada.

## Kaeq viil

* Võromaa suuq
* Meenikunnu luuduskaitsõala

## Välislingiq

* Meenikunnu suu
* Meenikunnu matkarada

Katõgooria:Võromaa suuq
Saardõ vald

**Saardõ vald** (eesti keelen *Saarde vald)* om umavalitsusütsüs Pärno maakunna lõunõhummogu jaon.

Vald tetto 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Saardõ ja Surju vallaq.

## Elondus
Saardõ vallan om üts liin, üts alõvik ja 36 küllä. Valla keskus om Kilingi-Nõmmõ.

2023. aastaga alostusõn elli vallan 4393 inemist.

### Liinaq
Kilingi-Nõmmõ

### Alõviguq
Tihemõtsa

### Küläq
Allikukivi, Ilvese, Jaamaküla, Jäärja, Kalda, Kalita, Kamali, Kanaküla, Kikepera, Kõveri, Kärsu, Laiksaare, Lanksaare, Leipste, Lodja, Lähkma, Marana, Marina, Metsaääre, Mustla, Oissaare, Pihke, Rabaküla, Reinse, Reinu, Ristiküla, Saarde, Saunametsa, Sigaste, Surju, Tali, Tuuliku, Tõlla, Veelikse, Viisireiu, Väljaküla

## Välälingiq
* Saardõ valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Semmi Johannes

**Semmi Johannes** (viil kirjä pant *Johann Semm, Johan Semm, Juhan Semmiste, Johan Semmiste, J. S. Panius-Semmiste*, sündünüq 20. hainakuu pääväl 1882 Koiola vallan Kiisa talon; koolnuq 22. radokuu pääväl 1942 Nõvvokogo Vinnemaal Kirovi oblastin vangilaagrin) oll' raamadukaupmiis ja kiränik, I Riigikogo liigõq.

## Elokäük
Semmi Johannes sündü 1882. aastaga Koiola vallan Kiisa talon talopidäjide Jaani ja Liiso perre. Täl oll' veli Samo ja sõsaraq Liisa ja Sofie.

Opp' Vanakülä algkoolin, Räpinä Vinne kerigukoolin, Võro liinakoolin ja tävvend hinnäst Kaunasõn õdagukursuisil. Oll' kontoritüü pääl Kaunasõn 1905–1909, vallakirotaja Koiolan 1909–1912, ärijuht kirändüsütisüsen "Täht" Võro liinan 1912–1917, toimõndaja Võru Teataja aolehen 1913. aastagast, raamadukaupiis Võro liinan.

Oll' üts Põlva seldsimaja ehitäjit ja Kaitsõliido Võro malõvkunna juhatusõn. Kirot' näütemänge ja raamatit, muusiähn var'onimega J. S. Panius. 1933. aastaga J.S. Panius-Semmiste nime alt kirotõt „Sõja ja revolutsiooni keerises“ raamatun ommaq jutuq, kuimuudu Võrol miihi sõtta saadõti ja kui sõa aigo midä süvväq es olõq. 1935. aastaga tull' vällä raamat Vabahussõa mälehtüisist päälkirägaq „Sõja tagalas“. Sääl ommaq kirän jutuq Tarto tagavarapataljoni rahutusõst 1919. aastaga.

Oll' I Riigikogo liigõq, ku tull' Kriisa Jaani asõmõl sinnäq 7. vahtsõaastakuu pääväl 1921. Tull' Riigikogost ärq 1922. aastaga joulukuu 4. pääväl, timä asõmõlõ sai Piirisilla Karl.

1917. aastaga võtt' naasõs Häelmanni Emilie, näil sündü 1920. aastaga poig Kaljo, kiä oll' tõõsõ ilmasõa aigo Soomõ sõaväen.

Semmi Johannes võeti Võro liinan 1940. aastaga rehekuun kinniq, süüs panti §584. Kuuli 1942. aastaga Kirovi oblastin Vjatka laagrin.

## Nimekujoq
Timä nimme om kirjä pant mitund muudu. I Riigikogo liikmidõ nimekirän om Johannes Semm, a ärq ommaq tuuduq ka nime rüüpkujoq Johannes (Johan) Semm (Semmiste). Kinniqvõetuisi nimekirän ommaq nimes märgidüq Juhan ja Jaan.

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Tapa vald

**Tapa vald** om umavalitsusütsüs Õdagu-Viro maakunnan. 

Tapa vald om Õdagu-Viro maakunna kõgõ õdagupoolitsõmb vald. Valla naambriq ommaq Anija, Kuusalu, Kadrina, Rakvere, Väiku-Maarja ja Järvä vallaq.

Tapa vald tetti 2017. aasta rehekuun, ku kokko pandiq vanaq Tapa ja Tamsalu vallaq liitumisel. Valla pindala om 479,70 km2.

## Elondus
2023. aastaga alostusõn elli Tapa vallan 11 082 inemist. Valla keskus om Tapa.

### Valla seen olõjaq liinaq
Tamsalu, Tapa

### Alõviguq
Lehtse

### Küläq
 Aavere, Alupere, Araski, Assamalla, Imastu, Jootme, Jäneda, Järsi, Järvajõe, Kadapiku, Kaeva, Karkuse, Kerguta, Koiduküla, Koplitaguse, Kuie, Kullenga, Kursi, Kuru, Kõrveküla, Lemmküla, Linnape, Loksa, Loksu, Lokuta, Läpi, Läste, Metskaevu, Moe, Naistevälja, Nõmmküla, Näo, Patika, Piilu, Piisupi, Porkuni, Pruuna, Põdrangu, Rabasaare, Raudla, Rägavere, Räsna, Saiakopli, Saksi, Sauvälja, Savalduma, Tõõrakõrve, Türje, Uudeküla, Vadiküla, Vahakulmu, Vajangu, Vistla, Võhmetu, Võhmuta

Katõgooria:Tapa vald
Tarto vald

**Tarto vald** (eesti keelen *Tartu vald*) om umavalitsusütsüs Tarto maakunnan.

Tarto vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Tarto, Laeva valla, Piirissaarõ ja Tabivere vallaq.

Tarto vallast lõunõhe jääseq Elvä vald, Tarto liin ja Luunja vald, hummogu poolõ Peipsiääre vald. 

## Elondus
Tarto vallan om üts allõv, kuus alõvikku ja 70 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 12 420 inemist. Valla keskus om Kõrvõkülä.

### Alõviq

Raadi

### Alõviguq

Lähte, Kõrvõkülä, Tabivere, Vahi, Vasula, Äksi

### Küläq

Aovere, Arupää, Elistvere, Erala, Haava, Igavere, Juula, Jõusa, Kaiavere, Kaitsemõisa, Kassema, Kastli, Kikivere, Kobratu, Koogi, Kukulinna, Kõduküla, Kõnnujõe, Kõrenduse, Kämara, Kärevere, Kärkna, Kärksi, Kükitaja, Laeva, Lammiku, Lilu, Lombi, Maarja-Magdaleena, Maramaa, Metsanuka, Möllatsi, Nigula, Nõela, Otslava, Pataste, Piiri, Puhtaleiva, Pupastvere, Raigastvere, Reinu, Saadjärve, Saare, Salu, Sepa, Siniküla, Soeküla, Soitsjärve, Sojamaa, Sootaga, Sortsi, Taabri, Tammistu, Tila, Toolamaa, Tooni, Tormi, Uhmardu, Valgma, Valmaotsa, Vedu, Vesneri, Viidike, Vilussaare, Voldi, Võibla, Väägvere, Väänikvere, Õvanurme, Õvi

## Välälingiq
* Tarto valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Sauõ vald

**Sauõ vald** (eesti keelen *Saue vald*) om umavalitsusütsüs Harjo maakunnan.

Sauõ vald tetti Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisi aigo 2017. aastaga, ku kokko pantiq vanaq Sauõ, Kernu, Nissi vallaq ja Sauõ liin.

Vallast lätt läbi mitu tähtsät tiid: Talliina–Pärno ja Talliina–Haapsalu maantiiq ni Talliina–Turba ja Talliina–Paldiski raudtiiq.

Sauõ valla naabriq ommaq Talliina ja Keilä liin ni Saku, Kohila, Märjämaa, Õdagu-Nigula, Õdagu-Harjo ja Harku vald.

## Elondus
Sauõ vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 50 küllä. 2024. aastaga alostusõn elli vallan 26 079 inimest. Valla keskus om Sauõ.

### Liinaq
Sauõ

### Alõviguq
Laagri, Riisipere, Turba alevik

### Küläq
Aila, Allika, Alliku, Aude, Ellamaa, Haiba küla, Hingu, Hüüru, Jaanika, Jõgisoo, Kaasiku, Kabila, Kernu, Kibuna, Kiia, Kirikla, Kivitammi, Kohatu, Koidu, Koppelmaa, Kustja, Laitse, Lehetu, Lepaste, Madila, Maidla, Metsanurga, Munalaskme, Mustu, Muusika, Mõnuste, Nurme, Odulemma, Pohla, Pällu, Pärinurme, Püha, Ruila, Siimika, Tabara, Tagametsa, Tuula, Valingu, Vanamõisa, Vansi, Vatsla, Vilumäe, Viruküla, Ääsmäe, Ürjaste

## Välälingiq
* Sauõ valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Tõrva vald

**Tõrva vald** om umavalitsusütsüs Mulgimaal Helme kihlkunnan Valga maakunna õdagujaon. 

Vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Helme, Hummuli ja Põdrala vallaq, Tõrva liin, ni Puka valla Soontaga külä.

Tõrva vallast hummogu poolõ jääseq Otõmpää ja Valga vallaq.

## Elondus
2024. aastaga alostusõn elli Tõrva vallan 5889 inemist. Valla keskus om Tõrva.

### Liinaq
Tõrva

### Alõviguq
Helme, Hummuli

### Küläq
Aitsra, Ala, Alamõisa, Holdre, Jeti, Jõgeveste, Kalme, Karjatnurme, Karu, Kaubi, Kirikuküla, Koorküla, Kulli, Kungi, Kähu, Leebiku, Linna, Liva, Lõve, Möldre, Patküla, Piiri, Pikasilla, Pilpa, Pori, Puide, Ransi, Reti, Riidaja, Roobe, Rulli, Soe, Soontaga, Taagepera, Uralaane, Vanamõisa, Voorbahi.

## Välälingiq
Tõrva valla kodoleht

Katõgooria:Tõrva vald
Michali Kristeni valitsus

**Michali Kristeni valitsus** om 54. Eesti Vabariigi valitsus, miä om ammõtin 2024. aastaga 23. hainakuu pääväst 2024. 2025. aastaga urbõkuust tegeväq Koalitsiooni Eesti Rehvormieräkund ni Eesti 200, inne tuud olliq koalitsioonin viil Sotsiaaldemokraadiq. Valitsusõ tege Rehvormieräkunna juhatusõ liigõq Michali Kristen.

Inne Michali Kristeni valitsust oll' ammõtin Kalda Kaja kolmas valitsus.

## Valitsusõ kuunsais

## Lätteq
Katõgooria:Eesti valitsusõq
2024

**2024.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10237.** aastak sirvikallendri perrä.

Eesti aastaga kala oll' sudak, aastaga tsirk oll' kägo, aastaga elläi oll' udras, aastaga puu oll' harilik tamm.

## Sündmüseq

### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa|Setomaal]]

* ...

### [[Eesti|Eestin]]
* 13. hainakuu päiv – Trumbi Donaldi elo mano tükmine Pennsylvanian
* 23. hainakuu päiv – lõppi Kalda Kaja kolmas valitsus, ammõtihe sai Michali Kristeni valitsus

### Maailman

* ...

## Sündünüq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq

* 17. piimäkuu päiv – Saarõ Vello, seto ettevõtja

### Eesti inemiseq

* 31. joulukuu päiv – Rüütli Arnold, III Eesti Vabariigi President

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
Katõgooria:2024
Türi vald

**Türi vald** om umavalitsusütsüs Järvä maakunnan.

Türi vallast hummogu poolõ jääseq Paidõ liin ja Järvä vald.

## Elondus
Türi vallan om üts liin, neli alõvikku ja 53 küllä. Valla keskus om Türi. 2023. aastaga alostusõn elli Türi vallan 10 683 inemist.

### Liinaq
Türi

### Alõviguq
Käru, Oisu, Särevere, Väätsä

### Küläq
Aasuvälja, Arkma, Jõeküla, Jändja, Kabala, Kahala, Karjaküla, Kirna, Kolu, Kullimaa, Kurla, Kõdu, Kädva, Kändliku, Kärevere, Laupa, Lauri, Lokuta, Lungu, Lõõla, Meossaare, Metsaküla, Mäeküla, Näsuvere, Ollepa, Pala, Pibari, Piiumetsa, Poaka, Põikva, Rassi, Raukla, Reopalu, Retla, Rikassaare, Roovere, Röa, Saareotsa, Sagevere, Saueaugu, Sonni, Taikse, Tori, Tännassilma, Türi-Alliku, Vilita, Villevere, Vissuvere, Väljaotsa, Väljataguse, Äiamaa, Änari, Ülejõe

## Kaeq viil
* Türi kihlkund

## Välälingiq
* Türi valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Valga vald

**Valga vald** om umavalitsusütsüs Valga maakunnan.

Valga vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemiisi aigo, ku kokko pantiq Valga liin ni Õru, Tõllistõ, Karula ja Taheva vallaq.

Valga valla hummogujago om aoluulinõ Võromaa, kon kõik aig võro kiilt kõnõld om.

## Elondus
Valga vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 48 küllä. Valla keskus om Valga. 2024. aastaga alostusõn elli Valga vallan 15 693 inemist.

### Liinaq
Valga

### Alõviguq
Tsirguliina, Õru ja Laatrõ

### Küläq
Harglõ, Iigastõ, Jaanikõsõ, Kaagjärve, Kallikülä, Karula, Killinge, Kirbu, Kivikülä, Koikkülä, Koiva, Koobassaarõ, Korijärve, Korkuna, Käärikmäe, Lannamõtsa, Lepä, Londi, Lota, Lusti, Lutsu, Lüllemäe, Muhkva, Mustumõtsa, Paju, Pikkjärve (Vissi), Priipalu, Pugritsa, Raavitsa, Rampõ, Rebäsemõisa, Ringiste, Suublasõ, Sooru, Supa, Tagula, Taheva, Tinu, Tsirgumäe, Tõllistõ, Tõrvasõ, Unikülä, Valtina, Vilaski, Väherü, Välläkülä, Õlatu, Õrustõ

## Välälingiq

* Valga valla kodoleht

Katõgooria:Valga vald
Viimsi vald

**Viimsi vald** om umavalitsusütsüs Harjo maakunnan, Tal'nast hummogu puul. Valla alaq jääseq Viimsi puulsaar, Naissaar, Prangli, Aksi, Keri, Kräsuli, Seinakari, Kumbli ja Pandju.

## Elondus
Viimsi vallan om kats alõvikku ja 20 küllä. Valla keskus om Viimsi. 2024. aastaga alostusõn elli vallan 23 018 inemist. 

### Alõviguq
Viimsi, Haabneeme

### Küläq
Idaotsa, Kelnase, Kelvingi, Laiaküla, Leppneeme, Lubja, Lõunaküla (Storbyn), Lääneotsa, Metsakasti, Miiduranna, Muuga, Pringi, Pärnamäe, Püünsi, Randvere, Rohuneeme, Tagaküla (Bakbyn), Tammneeme, Väikeheinamaa (Lillängin), Äigrumäe.

## Pildiq

Pilt:Prangli kirik 03.JPG|Prangli Laurentsiuse kerik
Pilt:Soosepa piiranguvöönd.JPG|Mäealuse maastigukaitsõala
Pilt:Miiduranna tähtkants3.jpg|Miiduranna tähtkants
Pilt:Aksi kivine rand.JPG|Aksi kivine rand
Pilt:Kiviriidad Naissaarel.jpg|Kiviriidaq Naissaarel
Pilt:Tädu kuusk.jpg|Tädu kuus
Pilt:Viimsi vabaõhumuuseum.jpg|Viimsi vabaõhumuusõum
Pilt:Viimsi mõis.jpg|Viimsi mõisa päähoonõq


## Välälingiq
* Viimsi valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Tori vald

**Tori vald** om umavalitsusütsüs Pärno maakunna hummogujaon.

Tori vald tetti 2017. aastaga, ku kokko pandiq vanaq Are, Sauga ja Tori vallaq ni Sindi liin. 

## Elondus
Tori vallan om üts liin, kolm alõvikku ja 41 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Tori vallan 12 277 inemist. Valla keskus om Sindi.

### Liinaq
Sindi

### Alõviguq
Are, Tori, Sauga.

### Küläq
Aesoo, Eametsa, Eavere, Elbi, Elbu, Jõesuu, Kiisa, Kildemaa, Kilksama, Kuiaru, Kurena, Kõrsa, Lepplaane, Levi, Mannare, Muraka, Murru, Muti, Niidu, Nurme, Oore, Parisselja, Piistaoja, Pulli, Pärivere, Randivälja, Riisa, Rätsepa, Räägu, Rütavere, Selja, Suigu, Taali, Tabria, Tammiste, Tohera, Urge, Urumarja, Vainu, Võlla, Võlli.

## Pildiq

Pilt:Tori liivakivipaljand 2013.JPG|Tori liivakivimüür
Pilt:Sindi kalakärestik talvel 19. jaanuar 2020.jpg|Sindi vuulsaq
Riisa raba varahommikul.jpg|Riisa suu
Vaade Pulli asula kohal asuvale külale 2021. aasta suvel.jpg|Pulli


## Kaeq viil
* Tori kihlkund

## Välälingiq
* Tori valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Toila vald

**Toila vald** om umavalitsusütsüs Hummogu-Viro maakunnan vasta Viro merd.

Toila vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Kohtla-Nõmmõ, Toila ja Kohtla vallaq.

## Elondus
Toila vallan om üts allõv, kats alõvikku ja 27 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 4310 inemist. Valla keskus om Toila.

### Alõviq
Kohtla-Nõmmõ

### Alõviguq
Toila, Voka

### Küläq
Altküla, Amula, Järve, Kaasikaia, Kaasikvälja, Kabelimetsa, Kohtla, Kohtla-Uueküla, Konju, Kukruse, Martsa, Metsamägara, Mõisamaa, Ontika, Paate, Peeri, Päite, Pühajõe, Roodu, Saka, Servaääre, Täkumetsa, Uikala, Vaivina, Valaste, Vitsiku, Voka

## Välälingiq
* Toila valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Viländi vald

**Viländi vald** (eesti keelen *Viljandi vald*) om umavalitsusütsüs Viländi maakunnan ümbre Viländi liina.

Viländi vald tetti 2013. aastaga sügüse, ku kokko pantiq vanaq Paistu, Pärsti, Saarepeedi ja Viiratsi vallaq. 2017. aastaga sügüse pantiq näile viil mano Kolga-Jaani ja Tarvastu vallaq.

## Elondus
Viländi vallan om neli alõvikku ja 126 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 13 450 inemist.

### Alõviguq
Kolga-Jaani, Mustla, Ramsi, Viiratsi

### Küläq
Aidu, Aindu, Alustre, Anikatsi, Auksi, Eesnurga, Heimtali, Hendrikumõisa, Holstre, Intsu, Jakobimõisa, Jõeküla, Jämejala, Järtsaare, Järveküla, Kaavere, Kalbuse, Kannuküla, Karula, Kassi, Kibeküla, Kiini, Kiisa, Kingu, Kivilõppe, Koidu, Kokaviidika, Kookla, Kuudeküla, Kuressaare, Kärstna, Laanekuru, Lalsi, Leemeti, Leie, Loime, Lolu, Loodi, Luiga, Lätkalu, Maltsa, Marjamäe, Marna, Matapera, Meleski, Metsla, Moori, Muksi, Mustapali, Mustivere, Mõnnaste, Mäeltküla, Mähma, Odiste, Oiu, Oorgu, Otiküla, Pahuvere, Paistu, Parika, Peetrimõisa, Pikru, Pinska, Pirmastu, Porsa, Puiatu, Pulleritsu, Põrga, Päri, Pärsti, Raassilla, Raudna, Rebase, Rebaste, Ridaküla, Rihkama, Riuma, Roosilla, Ruudiküla, Saareküla, Saarepeedi, Savikoti, Sinialliku, Soe, Sooviku, Suislepa, Sultsi, Surva, Taari, Tagamõisa, Taganurga, Tarvastu, Tinnikuru, Tobraselja, Tohvri, Turva, Tusti, Tõnissaare, Tõnuküla, Tõrreküla, Tänassilma, Tömbi, Unametsa, Uusna, Vaibla, Valma, Vanamõisa, Vanausse, Vanavälja, Vana-Võidu, Vardi, Vardja, Vasara, Veisjärve, Verilaske, Viisuküla, Vilimeeste, Villa, Vissuvere, Vooru, Võistre, Väike-Kõpu, Välgita, Väluste, Ämmuste, Ülensi

## Välälingiq

* Viländi valla kodoleht

Katõgooria:Viländi vald
Vormsi vald

**Vormsi vald** om umavalitsusütsüs Lääne maakunnan. Vormsi valla all ommaq Vormsi saar ja väikeisi saarõkõisi taa ümbre.

## Elondus
Vormsi vallan om 14 küllä. 2024. aastaga alostusõn elli vallan 272 inemist. Valla keskus om Hullo.

### Küläq
Borrby, Diby, Fällarna, Förby, Hosby, Hullo, Kersleti, Norrby, Rumpo, Rälby, Saxby, Sviby, Suuremõisa, Söderby.

## Kaeq viil
* Vormsi kihlkund

## Välälingiq
* Vormsi valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Väiku-Maarja vald

**Väiku-Maarja vald** (eesti keelen *Väike-Maarja vald*) om umavalitsus Õdagu-Viro maakunnan.

Vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq vanaq Väiku-Maarja ja Rakke vallaq.

## Elondus
Vallan om neli alõvikku ja 64 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 5653 inemist. Valla keskus om Väiku-Maarja.

### Alõviguq
Väiku-Maarja, Kiltsi, Simuna, Rakkõ

### Küläq
Aavere,  Aburi, Ao, Avanduse, Avispea, Ebavere, Edru, Eipri, Emumäe, Hirla, Imukvere, Jäätma, Kaavere, Kadiküla, Kamariku, Kellamäe, Kitsemetsa, Koila, Koluvere, Koonu, Kurtna, Kõpsta, Kännuküla, Kärsa, Käru, Lahu, Lammasküla, Lasinurme, Liigvalla, Liivaküla, Mõisamaa, Mäiste, Määri, Müüriku, Nadalama, Nõmme, Nõmmküla, Olju, Orguse, Padaküla, Pandivere, Piibe, Pikevere, Pudivere, Raeküla, Raigu, Rastla, Räitsvere, Salla, Sandimetsa, Sootaguse, Suure-Rakke, Tammiku, Triigi, Uuemõisa, Vao, Varangu, Villakvere, Vorsti, Võivere, Väike-Rakke, Väike-Tammiku, Äntu, Ärina

## Välälingiq

* Väiku-Maarja valla kodoleht

Katõgooria:Väiku-Maarja vald
Narva-Jõõsuu liin

**Narva-Jõõsuu linn** (eesti keelen *Narva-Jõesuu linn*) om valitsõmisütsüs Hummogu-Viro maakunnan.

Umavalitsusütsüs tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq Narva-Jõõsuu ni vana Vaivara vald.

## Elondus
Narva-Jõõsuu liinan om üts liin, kats alõvikku ja 20 küllä. Keskus om Narva-Jõõsuu. 2023. aastaga alostusõn elli liinan 4209 inemist.

### Liinaq
Narva-Jõõsuu

### Alõviguq
Sinimäe ja Olgina

### Küläq
Arumäe, Auvere, Hiiemetsa, Hundinurga, Laagna, Kudruküla, Meriküla, Mustanina, Peeterristi, Perjatsi, Pimestiku, Puhkova, Sirgala, Soldina, Sõtke,  Tõrvajõe, Udria, Vaivara, Viivikonna, Vodava.

## Välälingiq

* Narva-Jõõsuu liinavalitsusõ kodoleht

Katõgooria:Narva-Jõõsuu liin
Maardu

**Maardu** om liin Harjo maakunnan Muuga lahe kalda pääl. Maardu naabriq ommaq Viimsi ja Jõõlähtme vallaq.

## Elondus
Maardun elli 2021. aastaga 16 170 inemist, kinkast 10 037 olliq vindläseq, eestläisi oll' 3 746 (23%). 

Maardun om tähtsä Iru Lämmäeelektrijaam, kost saa lämmind ka Tal'na liin.

## Pildiq

Pilt:Maarduveneoigeusukirik100906.jpg|Maardu Pääingli Miikaeli kerik
Pilt:Iru Elektrijaam.jpg|Iru eelektrijaam
Pilt:Maardu mõisa peahoone1.jpg|Maardu mõisa päähoonõq


## Välälingiq
* Maardu Liinavalitsusõ kodoleht

Katõgooria:Eesti liinaq
Haapsalu liin

**Haapsalu liin** om tallitusütsüs Lääne maakunnan. Umavalitsusütsüste pantiq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigu Haapsalu liin ja Ridala vald.

## Elondus
Haapsalu liinan om liin liina seen, Haapsalu, kats alõvikku ja 56 küllä.

### Alõgivuq
Paralepa, Uuemõisa.

### Küläq
Aamse, Allika, Ammuta, Emmuvere, Erja, Espre, Haeska, Herjava, Hobulaiu, Jõõdre, Kabrametsa, Kadaka, Kaevere, Kiideva, Kiltsi, Kiviküla, Koheri, Koidu, Kolila, Kolu, Käpla, Laheva, Lannuste, Liivaküla, Litu, Lõbe, Metsaküla, Mäeküla, Mägari, Nõmme, Panga, Parila, Puiatu, Puise, Pusku, Põgari-Sassi, Rohense, Rohuküla, Rummu, Saanika, Saardu, Sepaküla, Sinalepa, Suure-Ahli, Tammiku, Tanska, Tuuru, Uneste, Uuemõisa, Valgevälja, Varni, Vilkla, Võnnu, Väike-Ahli, Vätse, Üsse.

## Rahvastik
2024. aastaga alostusõn elli Haapsalun 13 379 inemist, noist 9693 elli peris Haapsalu liinan.

## Välälingiq
* Haapsalu liina kodoleht
Needo Ülo

**Needo Ülo** (sündünüq 6. joulukuu pääväl 1950) om eesti umavalitsustegeläne ja näütelejä.

Aastil 1996–2017 oll' tä Moostõ vallavanõmb.

2011. aastagast om Needo Eesti Rehvormieräkunna liigõq.

Om üten tennüq võrokeelitsin tiatritüken ja videodõn.

## Avvohinnaq

* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2009 Põlvamaa teenetemärk
* 2009 Jakob Hurda rahvuskultuuri avvohind
* 2023 Põlvamaa Vapimärk
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Viro-Nigula vald

**Viro-Nigula vald** (eesti keelen *Viru-Nigula vald*) om umavalitsusütsis Õdagu-Viro maakunnan vasta Viro merd. Viro-Nigula vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq Kunda liin ja vanaq Viro-Nigula ja Asõri vallaq.

Viro-Nigula vallast lätt läbi Talliina–Narva maantii. Vallan om Kunda satam.

## Elondus
Viro-Nigula vallan om üts liin, kats alõvikku ja 43 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli vallan 5813 inemist. Valla keskus om Kundan.

### Liinaq
Kunda

### Alõviguq
Asõri ja Viro-Nigula

### Küläq
Aasukalda, Aseriaru, Iila, Kabeli, Kaliküla, Kalvi, Kanguristi, Kestla, Kiviküla, Koila, Koogu, Kunda küla, Kurna, Kutsala, Kuura, Kõrkküla, Kõrtsialuse, Letipea, Linnuse, Mahu, Malla, Marinu, Metsavälja, Nugeri, Ojaküla, Oru, Paasküla, Pada, Pada-Aruküla, Pikaristi, Pärna, Rannu, Samma, Selja, Siberi, Simunamäe, Toomika, Tüükri, Unukse, Varudi, Vasta, Villavere, Võrkla

## Välälingiq

* Viro-Nigula valla kodoleht

Katõgooria:Viro-Nigula vald
Vinni vald

**Vinni vald** om umavalitsusütsüs Õdagu-Viro maakunna kesken, ta jääs Rakvere liina ja Jõgõvamaa piiri vaihõlõ. Põh'an ommaq Vinni valla naabriq Rakvere liin ja Rakvere vald, hummogu poolõ jääs Lügänüse vald, lõunõ poolõ jääseq Mustvii, Alutagodsõ, Jõgõva ja Väiku-Maarja vallaq, õdaguhe jääs Tapa vald.

## Elondus
Vallan om kuus alõvikku ja 70 küllä.

### Alõviguq
Laekvere, Pajusti, Tudu, Vinni, Viru-Jaagupi 

### Küläq
Aarla, Aasuvälja, Alavere, Alekvere, Allika, Anguse, Aravuse, Arukse, Aruküla, Aruvälja, Ilistvere, Inju, Kaasiksaare, Kadila, Kakumäe, Kannastiku, Kantküla, Karkuse, Kaukvere, Kehala, Kellavere, Koeravere, Kulina, Kõrma, Küti, Lavi, Lepiku, Luusika, Lähtse, Miila, Moora, Muuga, Mõdriku, Mõedaka, Mäetaguse, Männikvälja, Nurkse, Nurmetu, Nõmmise, Obja, Paasvere, Padu, Palasi, Piira, Puka, Põlula, Rahkla, Rajaküla, Rasivere, Ristiküla, Rohu, Rünga, Saara, Sae, Salutaguse, Sirevere, Soonuka, Sootaguse, Suigu, Tammiku, Uljaste, Ulvi, Vana-Vinni, Veadla, Venevere, Vetiku, Viru-Kabala, Voore, Võhu.

## Pildiq

Pilt:Aleksander_I_ja_Napoleoni_sõdade_mälestusmärk2_(Mõdriku).jpg|Mõdriku täkusammas
Pilt:Mõdriku_mõisa_peahoone.jpg|Mõdriku mõisa päähoonõq
Pilt:Inju_mõisa_peahoone.jpg|Inju mõisa päähoonõq
Pilt:Viru-Jaagupi_kirik.jpg|Viru-Jaagupi kerik
Pilt:Kulina_mõisa_peahoone.jpg|Kulina mõisa päähoonõq


## Välälingiq
* Vinni valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Ahja

**Ahja** vai **Ah'a** om alõvik Võnnu kihlkunnan Põlva maakunnan Põlva vallan.

Aastil 1991–2017 oll' Ahja alõvik Ahja valla keskus. 

2019. aastaga saisogaq elli Ahjal 494 inemist. 

Ahjal om latsiaid ja kuul, mõisa varõmõq, Ahja mõisa kalmuaid, raamadukogo, kultuurimaja, spordihoonõq ja Tuglasõ muusõum.

Ahjalt ommaq peri kiränik Tuglasõ Friedebert, usoinemine Janni August, poliitik Jaani Karin, metallikunstnik Aru Tiiu.

Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Põlva vald
Ibastõ

**Ibastõ** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Ah'a valda.

Suur jago Ibastõ küllä jääs Vanamõisast põh'a poolõ, kon taa hummogupiiris om A'ha jõgi ja õdagupiiris Laanõsuu ja Kivisilla mõts. Sõski ommaq Ibastõ külä all ka Kripsi taloq üle Ah'a jõõ ja Kadaja taloq, miä jääseq Vanamõisast lõunõhummogu poolõ. 

Kadaja tallõ ja Ibastõ külä pääjao vaihõl om Ibastõ ristikuus.

2020. aastaga alostusõn elli Ibastõn 42 inemist. 

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kadaja

**Kadaja** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Mooste valda. 

1977. aastaga panti Kadaja küläle manoq Laanõ ja Rae küläq.

Kadaja jääs Amastõ–Rasina tiist lõunõ poolõ, õnnõ vasta Läänste küllä om kotus, kon Kadaja külä üle tii küünüs. Kadajalt lätt läbi Ahja–Rasina tii.

Kadaja lõunõpiiris om suurõn jaon Lutsu jõgi.

Kadajal, Ahja jõõ lähikesen, ommaq vanast aost peri kääpäq.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kastmõkua

**Kastmõkua** vai **Kastmõkülä** vai **Sousti** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Mooste valda.

Kastmõkuast lõunõhummogu poolõ jääs Rasina, põh'aõdagu poolõ Lääniste. Küläst lätt läbi Rasina–Tarto tii.

Kastmõkuan om kats vanna arheoloogiamälehtüisi registri kalmuaida, tõõnõ Siugemäe man, tõõnõ Kalmemäe man.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kiidjärve

**Kiidjärve** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 

## Aolugu

Kiidjärve küllä (*Kidierve*) om edimäist kõrda nimmat 1521. aastaga. Edimädseq teedüseq Kiidjärve mõisa kotsilõ ommaq 17. aastagasaa lõpust. 18. aastagasaa tõõsõl poolõl ehitediq mõisa süäme huunõq ja  samal aol arvadaq ka park. Mõisa härbän häädü 1950. aastaga palangin, alalõ om jäänüq määnegi jago kõrvalhuunit ja 1914. aastaga Kiidjärve vabrikun tettüisist savikivest ehitet Kiidjärve vesiveski.

1928.–1931. aastil ehitedi läbi Kiidjärve Tarto–Petseri raudtii.

Küllä om XVIII aastagasaa lõpust kutsut Järve küläs, XVIII–XIX aastagasaal ka Järveveere (1793) ja Ülejärve (1834) küläs. 1920. aastil tegüsi mõisa maiõ pääle Kiidjärve asondus, miä 1940. aastis kasvi Järve külä maiõ sisse; Järve nimmati 1977. aastaga ümbre Kiidjärve küläs. 1920.–1940. aastil oll' seo ilma ao Kiidjärve külä maiõ pääl päält Kiidjärve mõisa viil neli väikutküllä: Järve, Kassioro, Lükko ja Visse. 

1954. aastaga oll' külä ammõtlik nimi Järve, a kõigil asotuisil oll' Kiidjärve nimi (Kiidjärve rahvamaja, Kiidjärve raamadukogo, Kiidjärve algkuul, Kiidjärve haigõmaja). 1. märtekuu pääväst 1990 oll' Kiidjärve Vastsõ-Kuustõ valla kuunsaison. 22. rehekuu pääväst 2017 om Kiidjärve Põlva vallan.

## Elondus
2019. aastaga elli Kiidjärve külän 150 inimest. Küläst lätt läbi Tarto–Petseri raudtii ja külän om Kiidjärve raudtiipiatus. 

Kiidjärve küläst juust läbi Ah'a jõgi ja külä piire sisse jääs kolm järve: Kiidjärv nink Ah'a jõe üles sulgmisõst saanu Saesaare paisjärv ja Kiidjärve veskijärv. 

Kiidjärvel sündü ja oll' suvõ käve sinnäq Tennosaarõ Kalmer.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kuurvere

**Kuurvere** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Kuurveren om Põlva–Reola ja Akste–Häätaru tiirist.

Küläst juust läbi Ah'a jõgi, minkast üle lätt Koorvere sild.

Kuurvere õdagupiiris om Leevi jõgi, minkast õdagu poolõ jääst Karilatsi, miä om joba Vanal Võromaal. Põh'apiir om vasta Valgimõtsa küllä umbõs sääl, kon om Neitsiristi kivi. Kuurvere hummogupiiris om Tarto–Koidula raudtii.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kosova

Osalidsõlt tunnistõdu riigi kotsilõ kaeq artiklit Kosovo.

**Kosova** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Kosova küläst lätt läbi Tarto–Räpinä tii.

Kosova oll' Ah'a mõisa karjamõisa, minkast päält maarehvormi sai asondus ja 1939. aataga külä. 1977. aastaga panti Kosova külä külge Pilpakülä.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Aarna

**Aarna** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.

Seo ilma aigu ommaq Aarna külä piire seen ka vanaq kotusõq, miä ommaq olnu eräle küläq: Hatiku, Kiumamõisa, Piirimäe ja Trohvõ.

Aarna küläst põh'a poolõ jääseq Kiidjärve ja Kuurvere, hummogu poolõ jääs Mamastõ, õdagu poolõ Kiuma, Tännässilmä ja Puuri küläq, õdaguhe Ihamaru ja Karilatsi küläq. Aarna külä õdagupiiris on inämbüisi Ah'a jõgi, põh'aõdagunukan om piiris Karilatsi jõgi, põh'ahummogu nukan Põlva–Reola maantii.

2020. aastaga alostusõn elli Aarnal 233 inemist.

## Luund
Kähri–Kuurvere tii veeren ommaq Hatiku järveq (Edejärv ja Tagajärv), Kogrõsuun om väiku Kogrõjärv. Küläst juusk läbi Hatiku oja.

Aarnal kasusõq luudusõkaitsõ all olõjaq Kraaviotsa petäi ja Karo kakutu petäi Põlva–Savõrna maantii veeren kasusõq Aarna ristipuuq.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Kärsä

**Kärsä** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Kärsä külä om katõn jaon, lõunõõdagu puul om Mäe-Kärsä ja põh'ahummogu puul Ala-Kärsä, naid kutstas rahvakeelen ka Mäekülä ja Alakülä. Umaette piirkunnaq ommaq viil Arramäe, miä om Arramäe ja Akste järve vaihõl; Kahrukurm õdagu puul, Kar'amaa lõunõõdagu puul, Mäkipäälne lõunõn ja popritarriga Salatski ja Sulbikurm hummogu puul.

Kärsä küläst põh'a poolõ jääs Ahja, lõunõ poolõ Akste, hummogu poolõ Vanamõisa.

2020. aastaga alostusõn elli Kärsä külän 101 inemist.
## Lätteq

Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Akste

**Akste** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastaga käve külä Ahja valda.

Akste külä hummogupiir om vasta Ah'a jõkõ. Küläst juusk läbi Akste uja, miä juusk Ah'a jõkkõ. Akste järv ja Akste luudusõkaitsõala jääseq mõlõmbaq Akstest õdagu poolõ. Valgõsuu jääs Akstest lõunõ poolõ. Akstest põh'a poolõ jääs Kärsä külä, kost läbi minnäq saat Ahja ja Mooste pääle.

Aksten kasus Akste ristipetäi.

Akste lõunõjago om Nahakülä, miä kuulu Kanepi kihlkunna alla. Nakste lõunõõdagu jago om Aabukurm.

2020. aastaga alostusõn elli Aksten 81 inemist. 

## Lätteq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Giovanni Pierluigi da Palestrina

**Giovanni Pierluigi da Palestrina** (3. radokuu päiv 1525 vai 2. radokuu päiv 1526 – 2. radokuu päiv 1594) oll' renessansiao viiemeistre, Rooma kuulkunna kõgõ tähtsämb iistsaisja. Timä luudut peetäs renessansiao mitmehelülidse muusiga haripunktis. 

## Elokäük
Palestrina sündü 1525. aastagal Palestrina liinan Itaalian ni tüüt' inämbüse umast elost mitmõsugumaidsin Rooma kerikin, kon oll' muusiga kirotamisõ kõrvalt ka hõrilamängjäs ni koorijuhis. Timä muusiga miildü paavst Julius III-lõ nii veiga, õt paavst and' timäle Rooma Pühä Piitre kerigu kapellmeistri kotussõ. Palestrina kuuli 1594. aastagal rõnnakelme palanikku. 

## Muusiga
Palestrina luudut kompositsioonitehnikat kutsutas "Palestrina stiili kontrapunktis" vai "kimmä stiili kontrapunktis" (eesti keelen "range stiili kontrapunkt"). Palestrina stiili säädüseq om Palestrina muusiga päält üles kirotanuq 18. aastagasaa austria viiemeistre ni muusigatiidläne Johann Joseph Fux. Fuxi tüüd om pall'o tävvendänüq 20. aastagasaa taani muusigatiidläne Knud Jeppesen. Palestrina stiil om mõotanuq õdagumaiõ klassigalidsõ muusiga edenemist veiga pall'o, seo man näütüses Johann Sebastian Bachi luudut. 

Palestrina stiilile om umanõ: 1) viirmäne tehniline kõrraperälisus; 2) õga helü võimaligult suur esiqolõminõ; 3) viie tasakaalu säet liikminõ; 4) dissonantsõ kimmält säädüsperäne pruukminõ. 

Palestrina om kirotanuq 100 missat, 300 motetti, 35 Magnificat'i ni pall'o muud. 

Katõgooria:Itaalia viiesepäq
Piigi Paavo

**Piigi Paavo** (sündünüq 28. joulukuu pääväl 1983 Talliinan) om eesti näütekiränik, lavastaja, ümberpandja ja luulõtaja. 

## Haridus
Tä om lõpõtanuq 2001. aastaga Talliina Inglüse Kollõdsi, 2006. aastaga Oxfordi Ülikoolin mõttõ-, poliitiga- ja majandustiidüse ala pääl ni 2012. aastaga Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä Lavakunstikooli (XXV lõpõtajaq) ku näütekiränik. 

## Tüü ja luum
2011. aastagast om tä Kinotiatri näütekiränik-lavastaja. Aastil 2012–2017 tüüt' tä ka Talliina Liinatiatrin ku näütekiränik lavastaja. 

Tä om 2012. aastagast Eesti Lavastajidõ ja Näütekiränikkõ Liido liigõq ja 2021. aastagast ka tuu juhatusõ liigõq. 

### Tüü Liinatiatrin

* "Lantmiskunstniguq" – näütemäng ja lavastus kuun Leesaarõ Dianagaq, edimäne näütämine 2012
* "Keti lõpp" – lavastaja Võigemasti Priit, edimäne näütämine 2012
* “Mill'oni kaeminõ” – lavastaja Nügäneni Elmo, edimäne näütämine 2018 

### Tüü Kinotiatrin

* "Võit tuu, kel om kõgõ hullõmb miis" – näütemäng ja lavastus kuun Leesaarõ Dianagaq, edimäne näütämine 2013
* "Kaodaq mu naanõ ärq vai mis tunnõq om ollaq silmälumja" – lava pääl silmälumja Charlekas ja Kubo Meelis, edimäne näütämine 2014
* "Ei lüüq" – Repäse Sandri ütelavastus, edimäne näütämine 2017
* “Gesamtkunstwerk” – edimäne näütämine 2018 

### Muuq lavaprojektiq

* "Diiva" –  kontsõrttükk, edimäne näütämine 2012
* "Pistü jala pääl nal'atükk" – edimäne näütämine Kinotiatrin 2013
* "Aastagavaihtus Kinotiatrigaq" (2015, 2016) – telesaatidõ kirotaja ja toimõndaja
* "Aastak täüs tramat" (2019) – dokumentaalfilmi üts mõttõ autor 
* Kinotiatri Eesti Vabariigi 103. aastagapäävä kontsõrtlavastus (2021) – mõttõ- ja lavastusmiiskonna liigõq
* "Sammuq" – rännäk-lavastus Eesti Tramatiatrin, edimäne näütämine 2023
* "Kinotiatri MM Katarsis" (2022) – telesaadõq kirotaja ja toimõndaja 
* "Õdagunõ vüü" (2023) – aastalõpõsaatõq ETV-n, kirotõt kuun Kalmedi Henrigu ja Piigi Pauligaq 

### Kirändusluum
Piigi Paavol om vällä tulnuq luulõkogoq "Kummalõ liinaq" (2006), "Lakoonia" (2008), "Ütteplahvahtus" (2009) ja "Harakuri" (2018). Tä om kirotanuq näütetsõõrin kiusamisjuhtumiisist uurmisluu "Kuis tetäs näütlejät" (2021, kuun Nottoni Heneliisigaq). 

## Sport
Piigi Paavo mäng ''squash'''i. Tä om saanuq Eesti meistrevõistluisil 3 kulda (2001, 2004, 2019), 9 hõpõt (1998, 1999, 2002, 2003, 2007–2010, 2020) ja 3 pronksi (1996, 1997, 2018). 

## Kitmine

* 2011 Eesti Tiatri Agõntuuri näütemängo võistlusõ III preemiä ("Keti lõpp") 
* 2019 Eesti Kultuurkapitali näütekunsti aastagapreemiä (kuun Jevtjukova Alissija-Elisabeti, Piigi Pauli, Kalmedi Henrigu, Rannigu Aivo, Pulga Martaga (Kinotiater proomi mõttõ täüdeviimise ja filmi pääle võtmisõ iist) 
* 2023 Eesti Tiatriliido umaperälidse näütemängo auhind (näüdend "Üle uma var'o") 

## Eräelo
Timä veli on kõrrõldaja Piigi Paul. 

## Viiteq
Rästik

Harilik **rästik** (ladina keelen *Vipera berus*), ka lihtsähe rästik, om Eesti ainugõnõ luuduslinõ mürgüsivvu liik. Tä kuulus soomusõliidsi seltsi, rästikläisi sugukunda ja rästikide perrekunda. Harilik rästik om Eestin luuduskaitsõ all (III katõgooria).

katõgooria:sivvuq
Hurmaa

**Hurmaa** vai **kaki** vai **kakipluum** om pihlõnõ hummogudiospüüri vili.

Hurmaa kasus puu otsan. Taa om mari. Hurmaa tähendäs ladina keelen jumalidõ viljä.

Hurmaa om perit Hiinast. Taa kasus sääl luudusligult joq aastagast 2000 iKr. Vili saa valmis inämbähe oktoobris ja kaald kongi 100 kooniq 400 grammi.

Hurmaan om pall'o kasuliidsi vitamiinõ. Kõgõ inämb om sääl C-vitamiini.

Katõgooria:Mar'aq
Katõgooria:Puuviläq
Tarto Ülikooli Viländi Kultuuriakadeemiä

**Tarto Ülikooli Viländi kultuuriakadeemiä** (ka **[[:et:Tartu_Ülikooli_Viljandi_kultuuriakadeemia|TÜ Viljandi kultuuriakadeemiä]]**, **TÜ VKA**) om Viländin tüütäv Tarto Ülikooli kollõts, Tarto Ülikooli humanitaartiidüisi ja kunstõ valdkunna kõgõ suurõmb instituut (innembä umaette korgõmb kuul), miä pakk võimalust saiaq korgõmbat haridust korgõmban ammõdikoolitusõn ja magistrioppusõn. **Tarto Ülikooli Viländi kultuuriakadeemiä** edendäs  ja hoit eesti rahva kultuuri. 2024. aastagal opsõ TÜ Viländi kultuuriakadeemiän 754 tudõngit ja akadeemiät juhtõ Kadri Steinbach.

## Opminõ/eräalaq
Korgõmba ammõdikoolitusõ opmisõkava (240 EAPq, opmisõaig 4 aastat)

Etteastmisõ kunstiq:

* Välläsäädjä (pääväne opminõ)
* Tandsuoppaja (pääväne opminõ)
* Visuaalteknoluug (pääväne opminõ)
* Tekniline kõrraldaja (pääväne opminõ)

Kultuurikoolitus:

* Kogokunna koolitus ja himotegemine (sessiuunopminõ)
* Kultuurikõrraldus (pääväne opminõ)

Muusiga:

* Taktimuusiga (pääväne opminõ)
* Perimüsmuusiga (pääväne opminõ)
* Kuulimuusiga (pääväne opminõ)
* Helüteknoloogia (pääväne opminõ)

Perändüs teknoloogia:

* Ehitüs (sessiuun opmino)
* Metallitüü (sessiuun opmino)
* Rõivas/Tekstiil (sessiuun opmino)
* Tsõõr teknoloogia (sessiuun opmino)

Magistri opminõ:

* Kunstiq ja teknoloogia oppaja
* Kultuuriperändüs luuvkäükilaskmisõq
* Helü- ja visuaal teknoloogia (inglüsekiilne opmisõ plaan)
* Luumisprojektiq juhtmaq (inglüsekiilne opmisõ plaan)
* Rahvaluuletiidüs ja perändusrakenduseq/käükilaskmisõq (inglüsekiilne opmisõ plaan, tallitas TÜ kultuuritiidüse instituut)

katõgooria:Koolitus
katõgooria:Tarto Ülikuul
katõgooria:Viländi
Söögipiit

**Söögipiit** vai **verrev piit** vai **aidpiit** vai **piit** (*Beta vulgaris*) om maldsaliidsi sugukunda kuuluv katõaastaganõ kultuuŕkasv.

Söögipiiti kasvatõdas innekõkkõ timä toitva juurõ peräst, a söögis või pruuki ka peedilehti (saladi- vai supimaterjalis). Söögipeedi juuri või pruukiq ka tuus, et saiaq verevät söögivärvi.

Peedi seen ommaq pektiiniq, miä avitasõq massal mürkü ärq ajjaq.

## Aolugu

Söögipeedi edevanõmb harilik piit om peri Vaihõmere veerest. Edimält pruugiti süümise jaos õnnõ peedilehti (lehepeet), a täämbädsel pääväl om päämidses söögiosas peedijuur. Taad juurõviljä om naat kasvatama arvadaq 15. aastagasaast pääle. Eestihte jõudsõ peedikasvatus arvadaq 19. aastagasaal.

katõgooria:Aidviläq
Kaarnas

**Kaarnas** vai **kaarna** (*Corvus corax*) om tsirguliik, kiä kuulus varõslaisi sugukunda ja varõsõ perrekunda. Kaarnas om kõgõ suurõmb laulutsirk.

## Lakjaminek ja elopaik
Kaarnas om levinüq päämädselt põh'apuulkeräl, timä elomaaq küünüseq õdagu puul Islandist, Iirimaast ja Portugalist kooniq Kamtšatka puulsaarõ ja Tasadsõ ilmamereniq hummogun ni tä om levinüq ka Gröönimaa mereveerin ja Põh'a-Amerikan. Lõunõn küünüseq varõsõ elomaaq Araabia puulsaarõ põh'aosani, Iraagini, Iraanini ja Põh'a-Indianini. Kesk- ja Õdagu-Õuruupan ni Põh'a-Ameeriga hummoguosan om kaarnas mitmõn maanulgan inemise takankiusamisõ peräst häönüq.

Parõmbas elopaigas pidä kaarnas lagõhit hainamaid, a elliskeles ka mäkin, mereveerin ja saarõkõisi pääl. Veidüq om näid ka liina eläma tulnuq.

## Hulk Eestin
Kaarnas om üle Eesti vähämbän hulgan levinüq havvu- ja paigatsirk. Kaarnidõ arv pesätegemise aol om nii 4000 – 6000 paari, talvinõ arv om nii 15 000 – 25 000 tsirku.

## Vällänägemine
Kogopikkus om 54–67 cm, siivasirotusõ pikkus om 115–130 cm, kihäkaal 1000–1370 g. Esätsirguq ommaq veidüq suurõmbaq ja rassõmbaq.

Vanatsirgu sulõq ommavaq mustaq rohilisõ vai sinililla metalliläükegaq. 

## Süümine
Kaarnas süü kõkkõ, nii et timä süük om rõipõq, jüräjäq, tsirgumunaq ja -pojaq, suurõmbaq mutiguq ja kasvoq.

Katõgooria:Tsirguq
Rula

**Rula** om spordi abimiis, miä sais kuun katõst paarist tilľokõisist tsõõrõst ja ütest lavvajupist. Rulla pruugitas transpordi jaos ku ka viguri tegemises. Viguri-rula sõit om 2020. aastagast pääle ka olümpiasport. Eestin peetäs joba 2001. aastagast pääle ka Õuruupa kõgõ suurõmbat ekstriimspordi võistlust Simple Session, kon om ka rulasõit. Kuulsaq nimeq rulaspordin ommavaq Tony Hawk, Rodney Mullen, Nyjah Huston ja näid om viil pall'o tõisigi.

katõgooria:sport
Regilaul

**<u>Kõrralaul</u>** vai **leelo** vai **regilaul** vai **regivärsiline rahvalaul** om vanõmbat tüüpi eesti rahvalaul. Kõrralaul om peri õdagumeresoomõ kultuurikihistüsest ni om vaest eesti kultuuri üts umatsõmb ja esiqerälisemb osa. Seo tekkümise aloskotus om arvadaq 1. aastagasada iKr. Nii-üteldäq säädüseperälidse kõrralaulu kesküseq ommavaq olnuq Põh'a- ja Õdagu-Eesti. Lõunõ- ja innekõkkõ Lõunõhummogu-Eestin om noidõ säädüsi pääle vabambahe kaet, ku kokkoputminõ tõisi värsimuudõga oll' lajalidsõmb.

Kõrralaulul om kolm tähtsät jako: sõnaq, viis ni ettekandminõ.

Kõrralaulu tekstile om umanõ edekokkokõla (algriim) ja mõttõkõrdaminõ vai parallelism. Värsimuud om regivärss. Soomõ ja kar'ala rahvaperimüsen pruugitas tuu kotsilõ mõistõt "Kalevala-mõõt". 

Kõrralaulu viieq ommaq alguperälidseq. Neoq ommavaq lühküq ni väiku helüküündümisega. 

Ettekandmisõ muudõ om Eestin olnuq mitmit: ütsiklaul, katõlaul, katõ koori laul ja laul koori ni iistlaulja vai sõnolisõgaq. Laulti ka tsõõrin edesi-tagasi taaratõn. Kõrralaulõ om Eestin ületsehe lault sõnolisõ ja kooriga. Sõnolinõ laul värsiria ette, kuur tulõ mano värsi perämäidsi silpe aigo - tuud nimetedäs leegajusõs.

katõgooria:laul
katõgooria:rahvaluulõq
Korpus (matõmaatiga)

**Korpus** vai **kommutatiivnõ korpus** om hulk \boldsymbol{K}, mink seen om vähämbält kats elonikku, üten katõ katõhaardja tegemisega – kokkoarvamisõga + ja iskmisõga * – , miä täütväq korpusõ postulaatõ.

## Korpusõ tegemiseq
Kokkoarvaminõ pand egäle katõlõ K elonigulõ a ja b vasta üte kimmä K elonigu, midä üteldäs a ni b summas a+b; iskminõ pand sammamuudu egäle katõlõ elonigulõ a ja b vasta üte kimmä K elonigu, midä üteldäs a ni b kõrrutusõs a*b.

## Korpusõ postulaadiq
Korpusõn ommaq säändseq postulaadiq:

**(K1)**   + ja * kommutatiivsus ehk vaihtõdavus

 \forall a,b\in K\quad a+b=b+a  

ni a*b=b*a,

**(K2)**   + ja * assotsiatiivsus ehk ütisüs

\forall a,b,c\in K\quad (a+b)+c=a+(b+c) 

ni (a*b)*c=a*(b*c),

**(K3)**   nõutraalsidõ elonikkõ löüdümine

\exists \boldsymbol{0}\in K\colon \forall a\in K \quad   a+\boldsymbol{0}=\boldsymbol{0}+a=a 

ni \exists \boldsymbol{1}\in K \setminus \{ \boldsymbol{0} \}\colon \forall a\in K   \quad   a* \boldsymbol{1} = a,

**(K4)**   tasa tegevide elonikkõ löüdümine

\forall a\in K\;\exists (-a)\in K   \colon  \quad a+(-a)=\boldsymbol{0} 

ni (\forall a\in K\colon a\neq \boldsymbol{0})\;\exists a^{-1}\in K   \colon \quad a*a^{-1}=\boldsymbol{1},

**(K5)**   * distributiivsus + man

\forall a,b,c\in K    \quad (a+b)*c=(a*c)+(b*c).

Korpusõ eloniguq ei piäq olõma arvoq, aq võivaq ollaq ka muud as'aq. Nulligaq märgit elonik ei piäq olõma arv 0, aq om õkva nullelonik. Niisamatõ om ütega märgit elonik pall'alt ütselonik.

Ku jätämi ärq kõrrutamisõ kommutatiivsusõ (K1), saami nõlvikorpusõ mõistõ.

## Aolugu
Korpusõ mõistõt uurõ Galois' Évariste 1830. aastagal, minkast sai algusõ Galois' teooria. Korpusõ mõistõ võtt' avaligult tarvitusõlõ Richard Dedekind, kiä nimit' seod algusõn ratsionaalsõs välläs (korpusõs nakati seod nimmama 1871. aastagal).

katõgooria:matõmaatiga
Nedsaja külä ansambli

**Nedsaja külä ansambli** om alostõt 2013. aastagal.

Sääl om kolm miist: Valgu Toomas – karmoska, laulminõ; Andrelleri Iisak Sulev – basskitra, laulminõ; Hundi Paul – kitra, laulminõ. Üts om põlinõ seto, tõnõ kolõ Tartost Setomaalõ ja kolmas om peri Kanadast. Nä eläseq Setomaal Nedsäjä külän ja saiq sääl tutvas.

Ansambli lauluq ommaq eesti keelen, inglüse keelen ja seto keelen.

Luud om kats albummi ja mitu umaette laulu. Nä tegeväq muusikat tandsuõdakil ja laadõn.

## Välislingiq
* Kodolehekülg

Katõgooria:Eesti ansambliq
Katõgooria:Setokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Vilepill

**Vilepill** (kaq **valipill**, **pordsupill**) om torojas huuligu ja sõrmulisõga puunõ, metallist, savist vai plastist tett mängoriist. 

## Tegemine
Kõgõ kuulsamb vilepill om paiupill, midä om päämiselt latsipillis täämbädseniq pääväniq pruugit. Vilepille om tett kaq tõisi puiõ koorõst. Pilli tetäs keväjä mähäaigo sillest, umbõs 15 cm pikkudsõst sõrmõjämmüdsest ossast. Puhkmisotsast 2–3 cm kavvusõlõ lõigatas puulviltu tsälk sisse, ossa kuur kõksitas vallalõ ja käändäs ärq. Välläkäänetüst puust pandas sinnäq otsa huulikuhe puupulgast kiil, tuu päälmine kumõrus om lõigat ärq, niimuudu tekküs peenükene pilo. Pillo puhkmisõst tulõ helü.

katõgooria:pilliq
Ikkoneni Indrek

**Ikkoneni Indrek** (Indrek Ikkonen; sündünüq 5.04.1979 Karksi-Nuian) om eesti ehtekunstnik ja oppaja.

Tä om uurnuq eesti filigraani tegemise teknoloogiat ja arõngut.

Ikkoneni ehtil om esiqeräline stiil. Tuud om selgehe mõotanuq 20. aastagasaa filigraantekniga. Päält filigraani ommaq timä loomingus viil kõtarrahaq, sõlõq ja preesiq. Päält perändiainõlidsõ umaloomingu vahtsõndas ja parandas Ikkonen vannu ehtit ja oppas ka tõisi ehtit hoitma ja parandama.

katõgooria:Eesti kunstniguq
Mordva keeleq

**Mordva keeleq** (vinne keelen мордовские языки, ammõtlinõ termin vinne keelen ersä ja moksa keelepaarilõ) om uurali kiili allrühm, miä sais kuun lähkeisist ersä ja moksa keelest, midä kõnõldas Vinnemaal Mordva Vabariigin. Innemb om arvat, et nuuq keeleq ommaq lihtsähe üts "morda kiil".

2010. aastaga rahva kokkolugõmisõ perrä mõistsõq mordva kiili Vinnemaal 431 692 inemist. Mordva Vabariigi elänikkest mõistsõq mordva kiili 196 160 inemist (23,6% elänikkest). 

Fonoloogia, sõnavara ja grammadiga vaihidõ peräst mõista-ai ersäq moksa kiilt ja vastapiten, tuuperäst nä pruukvaq umavaihõlidsõs läbikäümises vinne kiilt. Läbikäümist sekäs ka uskminõ, et selle et nä kõnõlõsõq esiqsugumaidsi kiili, sõs olõ-õi mõlõmbapoolinõ arvosaaminõ võimalik, ku kumbkiq umma kiilt kõnõlõs.

Mõlõmbal mordva keelel om uma kiräkiil. Ersä kiräkiil tetti 1922. aastagal ja moksa uma 1923. aastagal. 

Fonoloogilisõq vaihõq kiili vaihõl ommaq näütüses:

* Moksa kiil tege vaiht vabahelel /ɛ/ ja /e/, a ersä keelen tähüstäs noid mõlõmbit /e/.
* Rasõhusõldaq silbin om ersä keelen vabahelükokkokõla nigu mitmõn tõõsõn uurali keelen ja pruugitas sõna edeotsan /e/ hellü ja peräotsan /o/ hellü. Moksaq pruukvaq noin kotussin švaad (*e* ja *ö* vaihõlinõ helü).
* Sõnna edeotsan klapp' ersä postalveolaar /tʃ/ moksa sibilandiga /ʃ/.
* Moksa keelen muutusõq /r, rʲ, l, lʲ/ ja puulvabahelü /j/ helüldäq peethelü kõrval [r̥ r̥ʲ l̥ l̥ʲ ȷ̊] ka helüldäs.

## Lätteq


* Artikli "Mordva keeled" Eesti Vikipeediän ja artikli "Mordvinic languages" Inglüse Vikipeediän.
Vasḱlanõ

**Vasḱlanõ** vai **harilik vasḱlanõ** (*Anguis fragilis*) om vasḱuslaste sugukunna jaloldaq sisalik. Vasḱlanõ om pia kogo Euruupa mandriosan. Vasḱlasõq om Eesti mandriosan ni suurõmbil saariq. 

Ta süü nälgäjäq, tigõq ni vihmaussõ. Täüskasunuq esäq om kooniq 50 vai 60 sentimeetrit pikküq. Vasḱlasõ soomussõq ommaq siledäq. Esäq ommaq pruunikõsõq, halliq, vereväq vai vaskikarvaq. Imätsil om säläriba, tummõmba küle ja tummõ kõtt. 

Vaskuss tegutsõs üüse, pääväl käkse hinnäst maaha sadanu puujuurõ vai kivve ala. Tä liigus juurikõisi vaihõl.

katõgooria:ruumajaq