open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piiruja (Vahtsõliina)

**Piiruja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Orava kandi mõtsost nink juusk kur'a poolõ päält Piusa jõkkõ. Tä om Võro- ja Setomaa (Raakva nulga) piiris.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Pille uja

**Pille uja** vai **Rauba uja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää käe puult Piusa jõkkõ.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Piusa jõgi

**Piusa jõgi** om jõgi Võromaal (Vahtsõliina ja Rõugõ kihlkunnan) ja Setomaal. Keskjoosul om tä Võromaa ja Setomaa piiris.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Setomaa jõõq
Raadsiuja

**Raadsiuja** vai **Lindora uja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk hää poolõ päält Raagsilla ujja.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Raagsilla uja

**Raagsilla uja** vai **Korgõsilla uja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä juusk kur'a poolõ päält Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni jääs 60,1 km.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Siksälä uja

**Siksälä uja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Mustastjärvest, juusk läbi Sika sulu ja joud hää poolõ päält Pedejä jõkkõ. 

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Rauduja (Vahtsõliina)

**Rauduja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Linnasjärvest nink juusk hää käe puult Piusa jõkkõ paigan, kost Piusa suuni jääs 83,5 km. 

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Kamja kihlkunna jõõq

**Kamja kihlkunna jõki nimekiri** lugõ üles Kamja kihlkunna jõõq ja ujaq.  

__NOTOC__  A H J K L M O P R S T U V   

## A

## H

## J

## K
*Karilatsi jõgi

## L

## M

## O

## P

## R

## S

## T

## U

## V

Katõgooria:Nimekiräq
Valgjärv (Valgjärve)

**Valgjärv** om järv Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan Valgjärve külä man. 

Järve veereq ommaq küländki madalaq ja liivatsõq. Sügävämbän om põhi muanõ. Järven om kolm saart: Paiusaar, Suur Mustassaar ja Väikene Mustassaar. 

Vesi vaihtus ärq 1,6 aastaga kestel, järvest nakkas pääle Elva jõgi.

## Viieläjäq ja -kasvoq

Päämädseq kalaq ommaq latik ja särg.

Katõgooria:Kanepi kihlkunna järveq
Antsla jõgi

**Antsla jõgi** om jõgi Võromaal (Urvastõ kihlkunnan) ja Tartomaal (Sangaste kihlkunnan). Tä nakkas pääle Lõõdla järvest ja juusk kur'a poolõ päält  Väikeste Emäjõkkõ paigan, kost tuu suuni om 57,4 km Jõõsängü om pall'o süvendet ja õgvõndõt. Tähtsämb harojõgi om Lambahanna oja, suvõl om sääl Antsla jõõst inämbgi vett. 

Katõgooria:Urvastõ kihlkunna jõõq
Katõgooria:Sangaste kihlkunna jõõq
Rebase Alfons

**Rebase Alfons Vilhelm Robert** (**Alfons Vilhelm Robert Rebane**, 1908-1976) oll' Eesti sõaväeläne, kolonel (aastagast 1945). Tä oll' Eesti üts kõgõ legendaarsõmb väejuht.

Katõgooria:Eesti inemiseq
Keema järveq

**Keema järveq** om ahhiljärvistü Võromaal Antslast umbõs 5 km hummogu puul Keema ürgoron. Kokko om järvistün 7 väikest järve: Keema järv (vai Suur-Keema järv), Väiku-Keema järv, Maru järv, Ora järv, Kogrõjärv jt. 

Keema järveq saavaq uma vii lättist. Lõunahummogupoolitsist järvist juusk läbi Treisi oja, miä edesi lätt Mustajõkkõ.

Keema järvi kaitsõs om 1962. a. luud Keema järvi kaitsõala.

Katõgooria:Võromaa järveq
Vinnora

**Vinnora** vai **Pari uja** om uja Vahtsõliina kihlkunnan. Tä nakkas pääle Pahijärvest nink juusk hää käe puult Pedejä jõkkõ.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna jõõq
Kisõjärve järvistü

**Kisõjärve järvistü** om järvistü Võromaal Vahtsõliina kihlkunnan Kärinä ja Põnni külä man soiõ vaihõl. 

Järvistün om säidse järve: 
*Kisõjärv,
*Pahijärv (kinniqkasumisõ peräst om lännüq katõs järves: Põh'a-Pahijärv ja Lõuna-Pahijärv),
*Sõdaalonõ järv,
*Laihjärv,
*Vuuhjärv,
*Mägialonõ järv.

Illatsõl iäaol olliq nääq kõik üts suur viikogo.

Järvi ümbre om Kisõjärve maastigukaitsõala.


Kisejärv.jpg|Kisõjärv
Pahijärv Kisejärve MKAl.jpg|Pahijärv
Luikjärv Kisejärve MKA-l.jpg|Laihjärv


Katõgooria:Võromaa järveq
Koorastõ järveq

**Koorastõ järveq** ommaq järveq Otõmpää korgustigu lõunahummogu servän ürgorgõ sisen. Põh'aõdagu-lõunahummogu tsihilidsen Vidrike-Koorastõ (vai Truuta) ürgoron om 10 järve suurusõga kokko 55,2 ha. Taa oroga risti olõvan Jõksi-Koorastõ ürgoron om 5 järve (kokko 83,7 ha). Järvistü kõgõ suurõmb järv - Suurjärv - om katõ oro ristumispaigan. 

Koorastõ järveq ommaq sügäväq, kõgõ sügävämp om Voki järv. Kõgõ selgembä viiga om Uiakatsi järv. Linajärv om sääne, et viikihiq lää-iq häste segi, tuuperäst om järve põh'an vii temperatuur kõik aig umbõs 5 kraati. 

Koorastõ järveq ommaq:
*Suurjärv
*Linajärv
*Kõvvõrjärv
*Mudsina järv
*Uiakatsi järv
*Hatsikõ järv
*Vaaba järv
*Pikkjärv
*Voki järv
*Vidrike järv
*Lambahannajärv
*Nahajärv
*Sinike järv
*Lubjajärv
*Liinu järv

Katõgooria:Võromaa järveq
Jõõ suu

**Jõõ suu** om paik, kon jõgi juusk merde, järve vai tõistõ jõkkõ. 

Mõnõl jõõl (nt. Amazonas, Mississippi, Niilus) om suu mitmõharolinõ, tuud kutsutas deltas.

## Kaeq ka
* Jõõ läteq

Katõgooria:Maatiidüs
Đồng Hới

**Đồng Hới** om Vietnami Quang Binhi provindsi pääliin. 2006. aastagal elli taan liinan 103 988 inemist.

Katõgooria:Vietnami liinaq
Katõgooria:Quang Binh
Quảng Bìnhi provints

**Quảng Bìnhi provints** om 1. järgo valitsõmisütsüs Vietnamin Lõunõ-Hiina mere veeren. Timäst õdagu poolõ jääs Laos. 

Quảng Bìnhi pääliin om Đồng Hới‎.

Katõgooria:Quang Binh
Kurgupeethelü

**Kurgupeethelü** vai **kakkõhelü** om täüspeethelü (klusiil) miä tetäs, sammamuudu ku tõõsõq täüspeetelüq (*k, p, t*), õhu tävveligu kinniqpidämisega, õnnõgi õhu kinniqpidämises pruugitas kurgupeethelül mitte kiilt vai huuli, a kurku. 

## Kurgupeethelü võro keelen
Kurgupeethelü om võro keele tähtsä tunnus ja tedä lövvüs tan väega pall'o. Võro keelen om kurgupeethelü pia alasi õnnõ sõna lõpun. Kurgupeethellü kirotõdas võro keelen tähega q vai mõnikõrd ka ülemädse komaga (välläjätmismärgiga) '. Küländ sagõhõhe, nt aolehen Uma Leht, olõ-õi kurgupeethellü kirän sukugi märgit. 

Kakkõhelü om võro keelen nimisõna mitmusõ, nt *maaq*, *piniq* (vrd ütsüs *maa*, *pini*), tegosõna käskjä kõnnõviie, nt *tiiq*, *võtaq* ja pall'odõ muiõ keeleoppusliidsi katõgoorijidõ tunnus (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ nimekirjä).

Võro keelen naas' umaette tähega q kakkõhellü pruukma kõgõ inne Võromaa juuriga keeletiidläne Helbi Toomas 1980ndil aastil.

## Muin keelin
Sammamuudu ku võro keelen, tulõ kakkõhelü ette ka seto keelen, kon või tedä ollaq välläütlemisen esiki inämb ku võro keelen.

Päält võro ja seto keele om kurgupeethellü ka pall'odõn tõisin maailma keelin, nt araabia, malta ja mitmin indiaani keelin, a ka soomõ keele välläütlemisen (nt *anna olla* [annaq olla]) ja inglüse, esiqeränis briti inglüse kõnnõkeelen (nt *a little bit* [ə liql biq]). S'aksa keele välläütlemisen või kakkõhellü kuuldaq sõna alostusõn vabahelü iin, nt *eins* [qains].

q-tähega kirotõdas kakkõhellü päält võro ja seto keele ka malta keelen.

Rahvusvaihõliidsin keeletiidüse üleskirotuisin (IPA, soomõ-ugri kiili transkriptsiuun jm) märgitäs kakkõhellü hariligult esiqerälidse märgiga, miä tulõtas miilde ilma punktilda küsümismärki (ʔ).

## Kaeq viil
* Kakkõhelü ettetulõmisõ tävvelik nimekiri
* Võro kiräviis
* Võro kiil

## Välälingiq
*Kakkõhelü keelenäüdüs - võrokeelidse aabidsa q-tähe opitükü lugõminõ (video)
*Kakkõhelüst võrgovärehti ''Üts rahvas - kats kiilt'' keeleoppusõ jaon

Katõgooria:Keeletiidüs
Katõgooria:Võro kiil
Gulgi Albert

**Gulgi Albert** (**Albert Gulk**, sündü 1969) om Võromaalt perit eesti kunstnik.

Albert om lõpõtanu Tarto Kunstikooli 1988. aastagal. Tarto Ülikooli maaliosakunna lõpõt' tä 1996. aastagal. 1988. aastagast pääle om tä Kursi kuulkunnan, 1995. aastagast Tarto Kunstnikkõ Liidon. Albert eläs Tarton. Tä om tennüq inämbält jaolt suuri maalõ, kon pääl ommaq ulmõmaastiguq. Timä töie teemäq ommaq elost hindäst ja inemiseq timä maalõ pääl ommaq peris inemiseq Alberti hindä ümbrelt. Gulgi maalõn om väega häste ärq tuntav käekiri. Sääl ommaq ulmõlidsõq olõndiq umast maailmast. Maalõ pinnaq ommaq paksustõ ärq täüdedüq. Umas inspiratsioonis pidä Albert Gulk elektroonilist muusikat. Tuu muusigaga võrdõlõs tä ka ummi töid. Tä om kujondanu mitmit etendüisi ja raamatit, näütüses Vilepi Heiki „Mind oli kaks“.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
katõgooria:võro kunstniguq
Phong Nha-Ke Bangi riigipark

**Phong Nha-Kẻ Bàngi riigipark** (vietnami keelen *Vườn quốc gia Phong Nha-Kẻ Bàng*) om riigipark Vietnamin Quảng Bìnhi provintsin Hanoist 450 km lõunõ puul. Tä om karstialal, minkast 2000 km² om Vietnamin ja 2000 km² (Hin Namno piirkund) Laossõn. Riigipargi süämeala katt 857,54 km². 

Park luudi tuu jaos, et kaitsaq ütte maailma katõst kõgõ suurõmbast karstialast nink niisamatõ Vietnami keskosa rannigu mõtso kaitsõs. Pargin om 300 kuupa ja grotti kogopikkusõga umbõs 70 km, minkast õnnõ 20 ommaq läbi uuriduq Vietnami ja Briti tiidläisil; noist 17 ommaq Phong Nha piirkunnan ja kolm Ke Bangi piirkunnan. Phong Nhan om maailma kõgõ pikemb maa-alonõ jõgi. 

Aastagast 2003 kuulus tä UNESCO maailmaperändi nimekirja.

Katõgooria:Quang Binh
Katõgooria:Riigipargiq
Jõõ sadaminõ

**Jõõ sadaminõ** vai **satam** om jõõ määntsegi lõigo pikkusõ ja korgusvaihõ jago. Jõõ satam = pikkus/korgusvaih. 

Sadamõt mõõdõtas hariligult miitriden kilomiitre kotsilõ (m/km). Näütüses satam 0,5 m/km tähendäs, et kilomiitre kotsilõ satas jõgi puul miitret. 

**Jõõ keskmäne satam** om terve jõõ pikkusõ ja korgusvaihõ jago. 

Võromaa (ja terve Eesti) kõgõ suurõmba sadamõga jõgi om Pärlijõgi. 

**Mõndsi Eesti jõki keskmäne satam:**
 

## Kaeq viil
*Korgusvaih

Katõgooria:Maatiidüs
Antsla

**Antsla** om vallasisene liin Võromaal Antsla vallan. 

## Aolugu
Antsla nimme om edimäst kõrda nimetet 14. aastasaa edeotsan - Antzeni vasall-liina nime all. 1601 vallutivaq ruutslasõq tõisi hulgan ka Antsla liina. 18. aastasaal ehitedi liina asõmalõ Vana-Antsla mõisa, mink kõrvalõ luudi 12 ha suurunõ park. Kimmähe and' toukõ liina arõngulõ 1889 valminu Valga–Pihkva raudtii. Jaam sai nime katõ lähken olõva perismõisa perrä. Kotus, kon raudtiijaam om, kand' nimme Hauka. Hauka alõvigust sai 1920. aastagal Antsla allõv ni 1. lehekuu pääväl 1938 liin. Liinaliidsi oll' 1926. aastagal 1295 ni 1939. aastagal 1564. Antsla sai liinaõigusõ 1938. aastagal. Tõõsõn ilmasõan häädü 55% elämispinnast ni poodiq ja laoq.

## Täämbäne päiv
2006. aastaga saisuga elli Antslan 1458 inemist. Antslan peetäs egä aastaga ka Hauka laatu, kõgõ suurõmbat kaupmiihi kokkotulõkit Eestin.

## Lätteq


Katõgooria:Antsla vald
Katõgooria:Eesti liinaq
Hiiomaa

**Hiiomaa** (ka **Hiio saar**) om suurudsõ poolõst tõnõ saar Eestin perän Saarõmaad. 

Hiiomaa om Õdagu-Eesti saarõstigu põh'apoolitsõmb saar. Hiiomaa piirdüs lõunõhummogu puul Väinämerega, põh'a puul ja õdagu puul suurõmerega. Saart eräldäs Saarõmaast Soela väin ja Vormsist Hari kurk. Hiiomaa üten ümbrekaudu saariga kuulus Hiiomaa valla kuunsaiso.

Saarõ suurus om 1018 km². Hiiomaal om pall'o puulsaari ja saari. Hiiomaa hummogu- ja lõunahummoguveere lähken om umbõs 200 saart, kõgõ suurõmb om Kassari (19,3 km²). Väikeisist saarõkõisist, miä jääseq Hiiomaast lõunahummogu poolõ, om kõgõ suurõmb Vohilaid. Hiiomaa kõgõ suurõmbaq puulsaarõq ommaq Tahkuna puulsaar saarõ põh'aosan ja Kõpu puulsaar saarõ õdaguosan.

Rannaveere pikkus om 310 km ja taa om häste käändliganõ. Saarõ pind om tasanõ. Põh'aveeren om hulga liivarando. Ujomisõs sünnüseq Tõrvanina, Lehtma, Tahkuna, Mangu, Luidja, Pallinina ni Kalana rand ni Surfiparadiis. Pikält õdakulõ küünüs Kõpu puulsaar, mink keskkotus kerküs 67 miitrini. Kõpu puulsaarõ pääl om Baltimaiõ kõgõ vanõmb tulõtorn – Kõpu tulõtorn, miä om ehitet 16. aastasaa edimädsel poolõl. 

Suurõmbat ossa Hiiomaast katt mõts. Kasvisto om väega rikas – piaaigo 1000 sorti suunkasvõ, naist hulga harvõ. Rahvas eläs ranna lähkün, keskkotussõn inemiisi ei eläq.

Saarõ pääl eläs paarkümmend vahtsõst asustõdut Õuruupa naaritsat. Hiiomaal om kats kahru. Üle saarõ lääväq tähtsäq tsirkõ rändämise tiiq. Käina laht om Hiiomaa kõgõ tähtsämb tsirkõ pesä- ja piätümispaik.

Hiiomaa üten väikeisi saariga timä ümbre kuulus Hiio maakunda ja aoluulidsõ Läänemaa ala. 

2017. aastaga andmidõ perrä eläs Hiiomaal 9335 inemist.

Vana moodu perrä jagatas Hiiomaa neläst: Pühälepä kihlkund, Käinä kihlkund, Reigi kihlkund ja Emastõ kihlkund. Päält tuud om 50 ümbre hiidlaisi seltse, niguq ehthiidlasõq (Pühälepä kihlkunna rahvas), odratolgusõq (Käinä kandi rahvas), kohvilähkriq (Kärdlä liina rahvas) ja kassisaarlasõq (Kassari saarõ rahvas).


File:Tahkuna.jpg|Tahkuna puulsaar
Pilt:Tahkunan majakka.jpg|Tahkuna tulõtorn
Kõpu tuletorn. Vaade ülevalt.jpg|Kõpu tulõtorn
Pilt:Talo Tammelan kylässä.JPG
Pilt:Sorven museo.JPG


katõgooria:Eesti saarõq
katõgooria:Läänemaa
Rõugõ järvistü

**Rõugõ järvistü** om järvistü säitsmest järvest Haani korgustigu põh'aõdaguservän. Nuuq järveq ommaq rian Rõugõ ürgoron ja järviahila pikkus om 6,5 km. Järvistühe kuulussõq: 
*Liinjärv,
*Valgjärv, 
*Suurjärv, 
*Kaussjärv,
*Ratasjärv,
*Tõugjärv, 
*Kahrila järv.

Rõugõ järvistü kuulus Haani luudusparki. Kõigin järvin (esiqeränis Liinjärven) om pall'o lättit. Järvist (vällä arvat Valgjärv ja Kaussjärv) juusk läbi Aiju jõgi.

Suurjärv om Eesti kõgõ sügävämb järv. Järvin om ka pall'o settit, Liinjärven üle 21 miitre.

Päämädseq kalaq ommaq ahhun, särg, haug ja nurg.

Katõgooria:Võromaa järveq
Wilde'i Oscar

**Wilde'i Oscar** (Oscar Wilde, täüsnimi **Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde**) oll' iiri kiränik ja luulõtaja. Tä sündü 16. rehekuu pääväl 1854 Dublini liinan ja kuuli 30. märdikuu pääväl 1900 Pariisin.

## '''Elokäük'''

Wilde'i Oscari esä, söör William Wilde oll' silmä- ja kõrvatohtri, kiä kirot' mitu arkeoloogia, rahvaluulõ ni arstitiidüse raamatut. Imä Jane Francesca oll' ka kiränik ja kirot' Speranza nime all rahvusliidsi luulõtuisi. Imä opas' Oscari väega häste prantsusõ kiilt kõnõlõma ja kriika ni ladina kiilt lugõma. Wilde oppõ Portora Royal School koolin Enniskilleni liinan Iirimaal, Trinity kolledžin Dublini liinan 1871–1874. Korgõkoolitusõ sai tä Magdaleni kolledžin Oxfordi liinan 1874–1878, kon võtt' ossa ka Esteete liikmisõst. Estetism om ütes timä tunnismärgis muutunu. 

29. lehekuul 1884 võtt' naasõs Lloydi Constance'i, kiä oll' kaunis rikas, nii et nä saiq häste ellaq. Naidõ edimäne poig Cyril sündüs' 1885. ja tõnõ poig Vyvyan 1886. aastagal. Cyril kuuli edimäsen ilmasõan, Vyvyan kirot' raamadu rängäst elost esä vangiminegi aol. 

1895. aastagal määräs' kohus Wilde'i katõs aastagas Reading'i vangimajja, kon Wilde kirot' kuulsa laulu „Readingi vangimaja ballaad“, ja tekk' rassõt tüüd kõlvatusõ iist. Tä raamaduq keelediq ärq ni tä muutu põlualotsõs. Kui Wilde vällä sai 19. lehekuul 1897, läts' tä Prantsusmaalõ, kon oll' uma elo kolm viimäst aastakka vaesusõn Melmothi Sebastiani nime all. Wilde kuuli meningiiti.

## '''Teossõq'''

### Romaaniq
* "Dorian Gray portree" (1891; eesti keelen 1929, 1972, 1996, 2002, 2004; tõlk A. H. Tammsaare; 2007; tõlk Krista Kaer)

### Jutustusõq
* "Lord Arthur Savile'i roim" (1891)
* "Canterville'i lossi vaim" (1891; eesti keelen 1991; tõlk Mart Helme)
* "Readingi vangla ballaad" (1898; eesti keelen 2004; tõlk Krista Kaer)
* "De profundis" (1905; eesti keelen 1992; tõlk Krista Kaer)
* "Näidismiljonär" (eesti keelen 2003; tõlguq Eva Luts ja Eve Peeterson)
  
### Muinasjutuq
* "Õnnelik Prints" (1888; eesti keelen 1990; tõlk Krista Kaer)
* "Ööbik ja roos" (1888)
* "Granaatõuntest maja" (1891; eesti keelen 1935; tõlk Oskar Truu)
* "Ustav sõber"
* "Isekas Hiiglane"
* "Kalur ja tema Hing"

### Näütemängoq
* "Leedi Windermere'i lehvik" (1892)
* "Salomé" (1893; eesti keelen 2002; tõlk Henrik Visnapuu)
* "Tähtsusetu naine" (1983)
* "Ideaalne abikaasa" (1895)
* "Kui tähtis on olla tõsine" (1895)

Katõgooria:Iiri kiräniguq
Tetris

**Tetris** om videokildamäng, taa programmiire Pažitnovi Aleksei 5. piimäkuul 1985. Nimi tulõ kreeka keele iihnsõnast "tetra-" ja sõnast "tennis", miä om Pažitnovi kõgõ meelelidsemb sport. Mängol om hulga tõsõndit ni taad või mängiq ütsi vai mitmõgese.

## Mäng
Johuslidsõ sagõhusõgaq liikvaq mängovälläl alla tetrominoq - naaq ommaq kujoq, miä egäüts om kokko pant neläst kruudu klupist. Mängo mõtõq om liigutaq naid nii, et saiaq rida rööbäskilläq täüs. Ku rida täüs, sõs taa kaos ärq ni taast ülemäne satus tä asõmalõ. Kluppõ saa liigutaq edesi-tagasi ja ümbre käänähtäq. Miä rohkõmb mäng edenes, tuu kipõmahe klupiq kukõrdusõq. Mäng om läbi, ku mängjä inämb jovva-ai kibõhusõgaq sammu pitäq ni klupiq täütväq mängovälä ja inämb saa-ai rohkõmb kluppõ tullaq. 
Punktirehkendüsen saa rohkõmb punktõ, ku ria täüs saa, vai ka tuu perrä, ku korgõst tetromino kukõrdus inne lukku minekit. 

Mängooppusõn ommaq tetrominoq nimitüisigaq I, J, L, O, S, T ja Z naidõ sarnasusõ peräst tähistü tähtiga.

Katõgooria:Mängoq
Hitleri Adolf

**Hitleri Adolf** (**Adolf Hitler**) sündü 20. mahlakuu pääväl 1889 Austrian ja tä oll' Śaksamaa poliitik. Hitleri Adolf oll' karismaatilinõ miis ja tä valitsusao korgpunktil oll' suuremb osa Õuruupast timä kontrolli all. Tä oll' Śaksamaa sõaväe ja rahva juht Tõõsõ Ilmasõa aol ja ku Śaksamaa oll' sõa piaaigo kaotanuq sis Hitler tekk' Berliinin uman punkrin hindätapmisõ.

Adolf oll' neläs lats perren, tä esä oll' tolliammõtnik ja tä imä ja esä olliq hindävaihõl sugulasõq. 
Hitleri Adolf om opnuq algkoolin ja sis Linzin reaalkoolin kon tedä mõodiq Poetschi Leopoldi antisemiitliguq kaehtusõq. Tuud kuuli tä es lõpõdaq ja tuuperäst oll' tä koolitus oll' kehv.

Ku tä esä kuuli sis Adolf elli pensionist ja imä kulul: käve oopõrin ja kunstigallõriin ja taht` kõrgkuuli minnäq a tä raha sai otsa ja tä es lääq. Lätś hoobis Meidlingihe kon oll' kodolda inemiisi päävari.

Hitleri Adolf om kirotanuq mälehtüisiraamadu **„Mein Kampf“ („Muq võitlus“)**. Tä oll' kasvosüüjä ja peläś korgust. Uma elo aol tä es piibudaq egaq es pruugiq viina. Tä kõgõ meelelidsemb viiemeistre oll' Wagneri Richard.

Hitleri Adolf kuuli 30. mahlakuu pääväl 1945 Berliinin hindä käe läbi.

Katõgooria:S'aksamaa poliitiguq
Katõgooria:Austria inemiseq
Lenini Vladimir

**Lenini Vladimir** (vinne keelen **Владимир Ильич Ульянов (Ленин))** sündü 22. mahlakuu pääväl 1870 Simbirskin ja oll' Vinnemaa poliitik ja riigipüürdjä, tä oll' Rehekuu revolutsiooni kõrraldaja, NSVL edimäne valitsuspäälik ja leninismi luuja. Tä naanõ oll' Krupskaja Nadežda ja latsi näil es olõq.

## Periolõminõ

Lenini esä oll' kalmõkk, kel võidsõ ollaq ka tśuvassi juuri, imäpoolinõ vanaesä Blanki Israel oll' juudi rahvusõst ja vanaimä Grosshopfi Anna oll' roodsi-śaksa hõimost.

## Elokäük

1887 joulukuun oll' üliopilasmäss, Lenini Vladimir oll' sääl osalinõ ja selle tulliq täl Kaasani ülikoolin pahandusõq nink tä oll' sunnit säält ärq minemä.

1900 lätś Uljanov välämaale ja elli sääl Sveidsin, Inglüsmaal, Austria-Ungarin ja Prantsusmaal. Sääl ilmu tä raamat (päälkiri oll' „Midä tetäq?“ ja ilmu 1902 aastal) mink kirotaja nimi oll' edimäist kõrda Lenin. 

1903 aastast pääle oll' tä üts inämbläisi päälik.

1918 tulist' Sotsialiste-Revolutsionääre Partei liigõq Kaplani Fanny Leninit kolm kõrda ja et tä es lääq haigõmajja, oll' tä peränotsan ärq hälvät.

Lenini Vladimir kuuli 1924. a. vahtsõaastakuun, tä iho balsameeriti ärq ja om Moskvan Vereväl Platsil mausoleumin. 

Kommunistõlõ om Lenini Vladimir iidol seo ilma aoni.

Katõgooria:Vinnemaa poliitiguq
Katõgooria:Nõvvokogo Liido poliitiguq
Kauksi Ülle

**Kauksi Ülle** (Ülle Kauksi, sündünüq 23. süküskuu pääval 1962) om luulõ-, proosa- ni näütekiränik ja kultuuritegeläne.

## Elokäük
Kasunuq om tä Saarlasõ külän Palu talon. Talo piir om ütest külest Pärlijõgi. Kauksi Ülle talost neli-viis' kilomiitret om Sännä, kon om ka katõ tõõsõ Võro kiränigu Jaigi Juhani ja Adsoni Arturi kodotalo kotus ja latsõiä paik.

Kauksi Ülle vanavanaesä oll' Saarna ja tä sõsar oll' lauluimä ja nõid. Esä oll' aidamiis ja imä oll' vaenõ ja illos tütärlats, kink aidamiis ärq võtt'. 

Kauksi Ülle om opnuq ja lõpõtanuq Rõugõ kooli, Võro I Keskkooli ummõlusõ klassi ja Tarto Ülikooli aokirändusõ eriala. Om ka opnuq Tarto Ülikoolin kirändust ja rahvalaulõ.

Täl om neli tütärd – Maali, Salme, Päivi ja Leelo ni kats poiga - Niilo ja Truvar.

Kauksi Ülle om kirotanuq võro keelen vahtsõ ao luulõt, romaanõ ja näütemänge, vähä ka kriitiliidsi kirotuisi ja reisikirä. Tä kõgõ kuulsambaq teosõq ommaq romaan "Paat", näütemäng "Susi" ja viil om tä filmi "Taarka" stsenaariumi kuunkirotaja.

Tä om tüütänuq 1991–1993 Võro Raadion, kon alost' võrokeelidseq latsisaatõq, kaits' võrokõisi ja setodõ kultuuri, kombit ja maad. Kauksi Ülle om olnuq Tsihtasotusõ Fenno-Ugria Tarto Keskusõ sekretär. Viil om tä Eesti Kostabi Seldsi üts alostajaliigõq ja etnofuturist. 

Tarto Ülikoolin om Kauksi Ülle opanuq vahtsõmba ao lõunõeesti kirändüst.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Võro kiräniguq
Katõgooria:Võro luulõtajaq
Du Fu

**Du Fu** (杜甫; Dù Fǔ, 712–770) oll' Hiina Tangi dünastia tähtsämbit luulõtajit. Uma eloaol tä kuulsas saaki-is, a oll' väiku ammõtnik ja rännäs' maad piten. Perrätulõjaq põlvõq ommaq sagõhõhe pidänüq Du Fud Hiina kõiki aigõ kõgõ parõmbas luulõtajas.

Katõgooria:Hiina luulõtajaq
Võismõlill

**Võismõlill** (võidlill, võidninn, võiulill, võismõninn, võiuhain) om kõlladsõ häitsmega lill, miä kasus 50 – 70 tsendimiitre pikkudsõs. Lillil om kihvtine piim-mahl. Võismõlill häitses hariligult lehekuun, ku ämmäleht joht häitse ei. Tõõnõkõrd häitses võismõlill ka piimäkuun, hainakuun ja harva ka tõist kõrda põimukuun vai süküskuun.

Kasvol om pikk oosikanõ häitsmevars ja jämme pikk juur. Juur om hariligult karvanõ. Ütel võismõlilli kasul või ollaq kooniq 7000 seemend. 

Võismõlilli om armõdu hulga egäl puul, õnnõ Antarktikan olõ-õi ja Afrikan om veidüq. Eestin om võismõlill harilik kasv ja tuud om pääas'aligult sääl, koh om hulga inemiisi: nurmõ- ja tiiveerin, aian, pargin, kar'amaal, a ka luudusõn, sääl kon inemiisi olõ-õiq.

Kasv om hää süüt kasvosüüjäle eläjäle ja mutiguq saavaq võismõlillelt hulga nektärit. Ku võismõlilli juurõq ärq praatiq, saa naist kohvi.

Katõgooria:Lilliq
Sotimaa

**Sotimaa** vai **Skotimaa** (inglüse ja soti keelen *Scotland*, gaeli keelen *Alba*) om maa, miä om osa Ütiskuningriigist. Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ põh'apoolidsõ kolmandaosa ja 790 saart, muuhulgan Põh'asaarõq ha Hebriidiq. Sotimaast lõunõ puul om Inglüsmaa, hummogu puul Põh'ameri, põh'a ja õdagu puul Atlandi suurmeri nink lõunõõdagu puul Iiri meri.

Sotimaa om pia kats kõrda suurõmb ku Eesti, timä suurus om 78 772 km&sup2;. Sääl eläs umbõs 5 miljonit inemist. 

Edinburgh, Sotimaa pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin, om Õuruupa üts suurõmb finantskeskus. Sotimaa kõgõ suurõmb liin Glasgow oll' umal aol maailma üts tähtsämpi tüüstüsliino. Sotimaalõ kuuluvan osan Põh'a-Atlandist ja Põh'amerest ommaq Õuruupa Liido kõgõ suurõmbaq õlitagavaraq. 

Soti Kuningriik oll' hindäperi riik 1. lehekuu pääväni 1707, ku tä lei ütte Inglüse Kuningriigiga, minga luudi Suurbritannia Kuningriik. Liidolepüng sõlmiti 1706. a. nink kiteti hääs mõlõmba maa parlamente puult. Tuu vasta olliq üle Sotimaa suurõq protestiq. Sotimaa õigus- ja haridussüstem om s'ooni aoni tõnõ ku Inglüsmaa, Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa uma. Niisamatõ om Soti kerik umaette. Sotimaal arotõdas täämbädse pääväni, kas tä pidänü umaette riik olõma.

Riigikeeles om Sotimaal inglüse kiil, ammõtligult tunnistõduq piirkundlidsõq keeleq ommaq soti ja gaeli kiil.

## Kaeq viil
*Ütiskuningriik
*Inglüsmaa
*Kõmrimaa

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Ütiskuningriik
1784

**1784. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **9997.** aastak sirvikallendri perrä.

## Sündmüseq
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
*Asotõdiq Võro liin
*Räpinäl oll' Puuaiasõda
*Karula kivisõda

### Eestin
*...

### Muial
*...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
*...

### Eesti inemiseq
*...

### Muu ilma inemiseq
*...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
*...

### Eesti inemiseq
*...

### Muu ilma inemiseq
*...

 

Katõgooria:18. aastagasada
1784
Edinburgh

**Edinburgh** om Sotimaa pääliin, tuud om tä olnuq joba 1437. aastagast saaniq. Tä om Ütiskuningriigi suurusõlt säitsmes liin ja Sotimaa suurusõlt tõnõ liin pääle Glasgow'd. Edinburgh om üt Sotimaa 32-st umavalitsusõst. 

Edinburghin om Soti parlament.

Katõgooria:Sotimaa liinaq
St Andrews

**St Andrews** (gaeli keelen *Cill Rìmhinn*) om liin Hummogu-Sotimaal Fife'in. 2006. a. elli sääl 16 596 inemist. Tä om uma nime saanuq apostli Andreasõ (*Saint Andrew*) perrä. St Anderwsi Ülikuul om kõgõ vanõmb ülikuul Sotimaal.

Keskaost reformatsioonini oll' St Andrews Sotimaa usupääliin: timä piiskop oll' Soti kerko pää. Täämbädsel pääväl om St Andrewsi aoluulinõ katõdraal varõmin. 

St Andrewsi tundas üle ilma ku "golfi koto". 1552. aastagast perit dokomendin and' pääpiiskop lua mängi golfi "Eedeni vii" veeren. St Andrewsin peetäs vallaliidsi Meistrevõigõluisi (kõgõ vanõmb neläst tähtsämbäst golfivõigõlusõst) kõgõ sakõmbast. St Andrewsi tulõ pall'o küläliisi, et mängi golfi rato pääl, miä kuulussõq kõgõ parõmbidõ hulka kõgõn ilman, vai sõs liivarando peräst.

Katõgooria:Sotimaa liinaq
Inglüsmaa

**Inglüsmaa** vai **Inglismaa** (inglüse keelen *England*) om maa, miä om osa Ütiskuningriigist. Inglüsmaal eläs umbõs 83% Ütiskuningriigi inemiisist. Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ lõunapoolidsõq  kats kolmandatossa. Timäst põh'a puul om Sotimaa, õdagu puul om Kõmrimaa nink viil om tä piiret Põh'amere, Keldi mere, Bristoli kanali ja Inglüse kanaliga. Inglüsmaa pääliin London om üteliidsi ka Ütiskuningriigi pääliin. 

## Kaeq viil
*Ütiskuningriik
*Kõmrimaa
*Sotimaa

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Ütiskuningriik
Qin Shi Huangdi

**Qin Shi Huang** (秦始皇, 259 – 210 i.m.a., sündüden pant nimi **Ying Zheng**) oll' Qini riigi keisri aastagil 246-221 i.m.a. Aastagal 221 i.m.a. sai täst ütsidse Hiina riigi edimäne keisri. 

Katõgooria:Hiina keisriq
Jõõ korgusvaih

**Jõõ korgusvaih** vai **kogosadaminõ** näütäs kupall'o om jõõ läteq merepinnast korgõmban ku jõõ suu. Korgusvaih = lätte korgus merepinnast - suu korgus merepinnast. 

Jõõ korgusvaiht mõõdõtas hariligult miitriden. Mägijõkil om korgusvaih suur, tasadsõ maa jõkil hariligult väikene. 

** Mõndsi Eesti jõki korgusvaihõq:**

## Kaeq viil
*Jõõ sadaminõ

Katõgooria:Maatiidüs
Indoneesiä

**Indoneesiä** (indoneesiä eelen: * Republik Indonesia*) om riik Lõunõhummogu-Aasian.  Indoneesiä pääliin om Jakarta. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Indoneesiä
Katõgooria:Aasia riigiq
Lu Xun

**Lu Xun** (鲁迅; 1881-1936) oll' üts suurõmbit hiina 20. aastagasaa kiränikke ja hiina vahtsõaolidsõ kirändüse luujit. Lu Xun om kiränigunimi, timä peris nimi oll' Zhou Shuren.

Katõgooria:Hiina kiräniguq
Jaapan

**Jaapan** (jaapani keelen: *Nippon* vai *Nihon*) om saarõriik Hummogu-Aasian. Jaapani pääliin om Tokio.

*Keisri : Naruhito

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Jaapan
Katõgooria:Aasia riigiq
Iraak

**Iraak** (araabia keelen:  العراق Al-ʾIrāq) vai **Iraagi Vabariik** om  Aasia riik. Iraagi pääliin om Bagdad. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Iraak
Katõgooria:Aasia riigiq
Verrev vägi

**Verrev vägi** vai **Verrev armee** (täüsnimega **Tüüliisi-Talorahva Verrev Armee**, vinne keelen *Рабоче-крестья́нская Кра́сная армия*) oll' Nõvvokogo Vinnemaa ja Nõvvokogo Liido sõaväe üte osa nimi aastagil 1918—1946. Verrev vägi oll' 28. vahtsõaastakuu pääväst 1918 kuni 1946. aastaga radokuuni Maaväki ja Õhoväki ammõtlinõ nimi. Pääle Verevä väe kuuluvaq sõaväe hulka viil Sõamerelaivastik, Piirivalvõväeq, Sisekaitsõväeq ja Riiklidsõq konvoiväeq. Verevä väe edimäne ülemb oll' Trotski Lev. 

Katõgooria:Sõandus
Katõgooria:Vinnemaa
Afganistan

**Afganistan** vai **Afganistani Islamiemiraat** (puštu keelen افغانستان, *Afġānistān*, dari keelen افغانستان, *Afġānestān*) om riik Lõunõ-Aasian, mink pääliin om Kabul.

Rahvidõvaihõlidsõlt tunnistõt Afganistani võim sai läbi 2021. aastagan, pääle tuud om võimu man olnuq Talibani juhit Afganistaani islamiemiraat.

Täpsähe ei olõq teedäq, a arvatas, et 2023. aastaga alostusõn elli Afganistanin päält 41 mill'ona inemise, kinkast väega suur jago ommaq muslimiq. Afganistanin kõnõldas päält 30 keele, minkast suurõmbaq ommaq dari ja puštu. 

Riigi tähtsämbäq jõõq ommaq Amudarja, Kabuli jõgi, Helmandi jõgi, Morghāb ja Harī Rūd.

Katõgooria:Afganistan
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Bahrein

**Bahrein** vai **Bahreini Kuningriik** (araabia keelen مملكة البحرين, *Mamlakat al-Baḥrayn)* om saarõriik Õdagu-Aasian Pärsiä lahen.   

Bahreini pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Manama. Riigi ammõtlik kiil om araabia kiil.  

Bahrain kuustus 50 luudusligust ja 33 mano tettüst saarõst. Kõgõ tähtsämb saar om Bahrain, miä tege nii 83% kõgõ riigi maast. Bahrain om Katari ja Saudi Araabia vaihõl. Bahreinin elli 2023. aastaga 1 577 059 inemist, noist 719 333 (46,1%) olliq Bahreini kuakundlasõq. 

Arkeoloogi Bibby Geoffry perrä om Bahrain olnuq vana Dilmuni kultuuri jago. Joba antiigist pääle om riik kuulsa pärlipüüdmisegaq, miä olliq 19. aastagasaaniq maailman kõgõ parõmbaq. Bahrein om varatsõmpi islamist mõotõtuisi riike.   

## Lätteq


Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Bhutan

**Bhutan** vai **Bhutani Kuningriik** om riik Lõunõ-Aasian, Tiibedi ja India vaihõl. Bhutan om üts maailma konsõrvatiivsõmbit riike, kon om tsihis säet budistligu elokõrraldusõ ja traditsiuunõ hoitminõ. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

Umbõs puul bhutanlaisist ommaq bhotiaq, kiä ommaq kultuuri poolõst lähküq tiibetläisile. Nä eläseq põhilidsõlt riigi põhja- ja keskjaon. Bhotiaq kõnõlõsõq tiibedi keelele lähküt dzongkha kiilt, miä om ka riigikiil.

Bhutani lõunõjaon om mitmit rahvit. Ülekaalun ommaq Nepalist sisserännänüq nepallasõq, kiä kõnõlõsõq põhilidsõlt nepali kiilt.

Koolõn om kõigilõ kodanigõlõ kohustuslik dzongkha ja inglüse keele opminõ. Ossa ainit opetas inglüse keelen.

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Bhutan
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Hummogu-Timor

**Hummogu-Timor** vai **Timor-Leste Demokraatlinõ  Vabariik** om riik Aasian Malai saarõstigun Timori saarõ hummogujaon.  

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Hummogu-Timor
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Hiina

**Hiina** vai **Hiinamaa** (hiina keelen 中国 (Zhōngguó)) om maa Hummogu-Aasian. Pääle perämäst Hiina kodosõta (mink suurõmbaq tapõlusõq lõppiq 1949. a.) tekkü Hiinan kats riiki: 
* *[[Hiina Rahvavabariik]]* (lühembält *Hiina RV*), midä mõnikõrd kutsutas *Kommunistligus Hiinas* vai lihtsähe *Hiinas* ja miä kontroll maisõmaa-Hiinat, Hong Kongi (aastagast 1997) ja Aomeni (aastagast 1999);
* *[[Hiina Vabariik]]*, midä sakõstõ kutsutas ka *Taivanis* ja miä kontroll Taivani, Penghu, Kinmeni ja Matsu saart.

Katõgooria:Aasia maaq
Hiina Rahvavabariik

**Hiina Rahvavabariik** (hiina keelen: 中华人民共和国 *Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó*) om riik Hummogu-Aasian. Timä pääliin om Peking.   

## Aolugu
1949-1976 oll' riigijuhis Mao Zedong.

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Kaeq viil
* Hiina
* Hiina Vabariik


Katõgooria:Aasia riigiq
Hiina Vabariik

**Hiina Vabariik** (hiina keelen 中華民國 (Zhōnghuá Mínguó)) om riik Hummogu-Aasian. Sakõstõ kutsutas tedä **Taivanis**.  

## Aolugu
## Poliitiga
## Luudus
## Valitsõmisjaotus
## Majandus
## Rahvastik
## Kultuur
## Välislingiq
## Kaeq viil
* Hiina
* Hiina Rahvavabariik

Katõgooria:Hiina
Katõgooria:Aasia riigiq
Korea

**Korea** vai **Koreamaa** om maa Hummogu-Aasian Korea puulsaarõ pääl. Timäst hummogu puul om Jaapan ja õdagu puul Hiina. 1948. aastagast om Korean kats riiki: 
* Lõunõ-Korea puulsaarõ lõunõjaon;
* Põh'a-Korea puulsaarõ põh'ajaon. 

Katõgooria:Aasia maaq
Lõunõ-Korea

**Lõunõ-Korea**, ammõtlidsõlt **Korea Vabariik**, om riik Hummogu-Aasian.  

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Kaeq viil
* Korea
* Põh'a-Korea

Katõgooria:Lõunõ-Korea
Katõgooria:Aasia riigiq
Singapur

**Singapur**, ammõtlidsõlt **Singapuri Vabariik**, om riik Lõunõhummogu-Aasian Malaka puulsaarõ tipu lähkon Singapuri saarõ ja tõisi väikside saari pääl. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Singapur
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Malaisia

**Malaisia** om riik Lõunõhummogu-Aasian. 

Malaisia om 13 osariigigaq föderaalnõ riik, miä kuustus katõst suurõmbast jaost: Õdagu- vai Puulsaarõ-Malaisia ja Borneo- vai Hummogu-Malaisia. Kattõ jako hoit eräle Lõunõ-Hiina meri. Puulsaarõ-Malaisial om maa- ja merepiir Taigaq ni merepiir Singapurigaq, Vietnamigaq ja Indoneesiägaq. Hummogu-Malaisial ommaq maapiiriq Brunei ja Indoneesiägaq, niisamatõ merepiiriq Filipiine ja Vietnamiga. Malaisia pääliin om Kuala Lumpur, miä om riigi kõgõ suurõmb liin ja föderaalvalitsusõ säädüseandmisvõimõ kotus. 

Riik om mitmõrahvuslinõ ja -kultuurilinõ. Umbõs puul rahvast ommaq malaislasõq, viil eläs sääl hiinlaisi, indialaisi ja põlisrahvit. Riigikiil om malai kiil, inglüse kiilt tarvitõdas kah.

2020. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli Malaisian 32 447 385 inemist, 2024. aastaga elli sääl arvadaq 34 564 810 inemist. 

Malaisia om Islami Kuuntüü Organisatsiooni asotajaliigõq.

Katõgooria:Malaisia
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Myanmar

**Birma**, ammõtlidõlt **Myanmari Liit**, om riik Lõunõhummogu-Aasian. Birma pääliin om Naypyidaw. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Birma
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Mongoolia

**Mongoolia** om riik Aasian. Mongoolia pääliin om Ulaanbaatar. 

## Aolugu

## Poliitiga

Mongoolia president om 2009. aastagast pääle Tsakhiagiin Elbegdorj ja Mongoolia pääministri om 2009. aastagast pääle Sükhbaataryn Batbold.

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Mongoolia
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Sri Lanka

**Sri Lanka**, ammõtlidsõlt **Demokraatlinõ Sotsialistlinõ Sri Lanka Vabariik** om saarõriik Lõunõ-Aasian. Sri Lanka pääliin om Sri Jayewardenepura Kotte. Pääliin om riigi kõgõ suurõmba liina ja ärikeskusõ Colombo hummoguveeren. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus
Sri Lanka om kuulsa uma tsäikasvatusõ poolõst. Sri Lanka tsäid tundas üle ilma Tseiloni tsäi nime all.

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Sri Lanka
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Nepal

**Nepal**, ammõtlidsõlt **Nepali Föderatiivnõ Demokraatlinõ Vabariik**, om riik Lõunõ-Aasian.  pääliin om Katmandu. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Kathmandu-Durbar Square-36-Jagannath-Vishnu-Kageshwor-2007-gje.jpg|Kathmandu
Pashupatinath-Sozialzentrum Briddhashram-04-Holzscheite-2014-gje.jpg|Pashupatinath
Bhaktapur-Bhairava Mandir am Taumadhi Tole-21-gje.jpg|Bhaktapur
Changu Narayan-Skulptur-26-Kultfigur-2013-gje.jpg|Changu Narayan
Patan-Palastplatz-10-Yoganarendramallasaeule-2013-gje.jpg|Patan
Machhermo to Gokyo-32-Weg-2007-gje.jpg|Himalaya
Dzongla to Lobuche-92-Weg nach Lobuche-Vogelschwarm-2007-gje.jpg|Himalaya
Mustang-Lo Gekar-36-Choerten-Gebetsfahnen-Rind-2015-gje.jpg|Mustang
Mustang-Ghami to Lo Gekar-38-2015-gje.jpg|Mustang


Katõgooria:Nepal
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Süüriä

**Süüria**, ammõtlidsõlt **Süüria Araabia Vabariik**, om riik Lõunõõdagu-Aasian. Süüria pääliin om Damaskus. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Süüria
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Huang Xianfan

**Huang Xianfan** (hiina keelen:黄現璠/黄现璠, 1899 – 1982) oll' Hiina aoluulanõ. Tä sündü 13. märtekuu pääväl 1899 ja kuuli 18. vahtsõaastakuu pääväl 1982.

## Elokäük
Huang Xianfan sündü 13. märtekuu pääväl 1899 Qushi vallan Fusui külän Guangxi talon, oppõ Fusui köstre Qushi algkoolin 1911-1913, kreiskoolin 1914-1916, Fusui kreiskoolin 1917-1921, Nanning gümnaasiumin 1922-1926. 1926-1935 oppõ tä Pekingi Ülikoolin ja 1935-1937 Tokio Ülikoolin. 1938-1940 oll' tä Guangxi ülikooli  oppõjoud. 1943-1953 oll' Huang Xianfan Guangxi ülikooli aoluuprohvesri. 1954-1982 oll' tä Guangxi normaalülikooli aoluuprohvesri. 

## Looming
* 1932-1934 Hiina aolugu
* 1957 tšuangi aolugu

## Välislink

* Hiina www.china.com.cnhttp://www.china.com.cn/aboutchina/zhuanti/zzfq08/2008-12/08/content_16914964.htm
* tšuangi prohvesri Huang Xianfan/央视网http://z.cctv.com/20100118/101326.shtml

Katõgooria:Hiina inemiseq
Egüptüs

**Egüptüs**, ammõtlidsõlt **Egüptüse Araabia Vabariik**, om riik minkast suurõmb jago om Afrikan ja väikene nukakõnõ (Siinai puulsaar)  Aasian. Egüptüse pääliin om Kairo. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus
Egüptüsest juusk läbi Niilusõ jõgi.

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Kaeq viil
*Vana-Egüptüs 

Katõgooria:Egüptüs
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Gruusia

**Gruusia** vai **Georgia** vai **Sakharthvelo** (gruusia keelen საქართველო, *Sakartvhelo*) om riik Kaukaasian Õuruupa ja Aasia piiri pääl. Gruusiast põh'a puul om Vinnemaa, lõunõ puul Türgü, Armeeniä ni Asõrbaidžaan. Gruusiast õdagu puul om Must meri. Gruusia pääliin om Thbilisi. Gruusian eläs Abhaasia ni Lõunõ-Osseetiäldä umbõs 3,7 mill'onit inemist ja näid jääs kõrrast veidembäs. Kõgõ rohkõmb om sääl gruusialaisi, kogo rahvast 83,4% ommaq õigõuskliguq. 

## Aolugu
Kõgõ vanõmbaq arkeoloogilidsõq löüdmiseq ommaq jo päät 7000 aastaga vanaq. Uur'jaq ommaq ütel meelel, et põrõldsidõ gruusialaisi edevanõmbaq elliq tuu maa pääl jo neoliitikumi aol.

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

Katõgooria:Gruusia
Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Armeeniä

**Armeeniä** (armeeniä keelen Հայաստան, *Hajastan*), ammõtlidsõlt **Armeeniä Vabariik** (armeeniä keelen Հայաստանի Հանրապետություն, *Hajastani hanrapetut’jun*) om hindäperi riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. Armeeniä pääliin om Jerevan. 

Armeeniäst õdagu poolõ jääs Türgü, põhja Gruusia, hummoguhe Asõrbaidžaan ni lõunõhe Iraan. Maatiieq pand Armeeniä rohkõmb Aasiahe, a kimähe om Armeeniäl ka tihtsäq köüduseq Õuruupaga, Armeeniä om ka Õuruupa Nõvvokogo liigõq.  

Pia kõik (98,1%) Armeeniä nii kolmõst mill'onast elänigust ommaq armeenläseq. Päält 90% inemiisist ommaq ristiusko. Antiigi aigu oll' Armeeniä suurriik ja sai hindäperi ka keskaol, a oll' ka Osmannõ riigi ja Vinne keisririigi osas. Päält edimäist ilmasõta sai Armeeniä jälq lühküs aos hindäperi, nika ku Nõvvokogoliit Armeeniä okupiir'. Vahtsõst sai Armeeniä jälq hindäperi 1991. aastaga.  

Päält tuu om Armeenia ni Asõrbaidžaani vaihõl Mägi-Karabahhi peräst peet sõto (Mägi-Karabahhi tülü). 

## Kaeq viil
* Mägi-Karabahhi tülü

## Välälingiq

Katõgooria:Armeeniä
Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Asõrbaidžaan

**Asõrbaidžaan** vai **Asõrbaidžaani Vabariik** (asõrbaidžaani keelen *Azərbaycan Respublikası*) om hindäperi riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. Asõrbaidžaanist hummogu poolõ jääs Kaspia meri, Vinnemaa Dagestani Vabariik põhja, Gruusia põh'aõdaguhe, Armeeniä ja Türgü õdaguhe, Iraan lõunõhe. Asõrbaidžaani pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Bakuu.  

Asõrbaidžaan om unitaarnõ semipresidentaalnõ vabariik. Asõrbaidžaanil ommaq diplomaatilidsõq sidemeq 182 riigigaq ja om Ütistünüisi Rahvidõ, Õuruupa Nõvvokogo ja OSCE liigõq. 

97% rahvast ommaq muslimiq, kuiki riigiusko Asõrbaidžaanil olõ-õiq. 

Asõrbaidžaan om kasujamaa ja om inemisearõngu indeksi poolõst maaiman 91. Vahtsõnõ Asõrbaidžaani Partei om võimu man olnuq 1993. aastagast pääle, näile om süüs pant autoritaarõt võimukõrraldust. Meediävabahus om piirat. 

Asõrbaidžaani pääliinan Bakuun om sündünüq Rutigu Emil.

## Kaeq viil
* Mägi-Karabahhi tülü

## Välälingiq

Katõgooria:Asõrbaidžaan
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Tšuangiq

**Tšuangiq** om rahvas, kiä elässeq päämädselt Guangxi Tšuangi autonuumnsõn piirkunnan Lõunõ-Hiinan. Viil eläs näid Yunnani, Guangdongi, Guizhou ja Hunani provintsõn. Nääq ommaq üts 56 rahvast, midä Hiina Rahvavabariik ammõtlidsõlt tunnistas. Kokko om tšuangõ 18 mill'onat, minga nääq ommaq suurusõlt tõnõ rahvusrühm Hiinan pääle han hiinlaisi nink kõgõ suurõmb vähämbüsrahvas. 

## Kuulsambaq inemiseq
* Huang Xianfan, aoluulanõ

Katõgooria:Rahvaq
Katõgooria:Hiina
Norra

**Norra**, ammõtlidõlt **Norra Kuningriik**, om Õuruupa riik. Norra pääliin om Oslo.

Norran eläs ligi puul saamõst.

## Lätteq




Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Õuruupa maaq
Sveits

**Sveits**, ammõtlidõlt **Sveitsi Konföderats'uun**, om Õuruupa riik. Sveitsi pääliin om Bern.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus
Sveitsil om stabiilnõ, modernne ja üts kõgõ kapitalistligumb majandus. 2008. a. Majandusvabahusõ Indeksin oll' tä Õuruupa riigest tõõsõ kotussõ pääl pääle Iirimaad. Samal aol pakk tä pall'o avalikkõ teenüssit. Sveitsi GDP inemise kotsilõ om suurõmb ku pall'odõl suurriigel, tuu perrä om tä 6. kotussõ pääl pääle Luksõmburki, Norrat, Katari, Islandi ja Iirimaad. Sveitsi frank om maailma üts kõvõmb raha, miä lätt väega veidüq odavambas.

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Õuruupa maaq
Vatikan

**Vatikan**, ammõtlidõlt **Vatikani Liinriik**, om tsill'okõnõ Õuruupa riik, miä om Rooman. Tä om kõgõ vähämb ja kä kõgõ vähämbä elänike arvoga riik kõgõn ilman. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Õuruupa maaq
San Marino

**San Marino**, ammõtlidõlt **Kõgõ Raholidsõmb San Marino Vabariik** (itaalia keelen *Serenissima Repubblica di San Marino*), om väikene Õuruupa riik. San Marino pääliin om San Marino liin.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Õuruupa maaq
Montõnegro

**Montõnegro** om Õuruupa riik. Montõnegro pääliin om Podgorica, miä om kaq kõgõ suurõmb liin. Montenegron elli 2024. aastagal 599 849 inemist. 

Montenegro riigikiil om montenegro kiil, a kõgõ suurõmb kiil om serbiä kiil. Montenegro raha om õuro. Riigipühä om piimäkuu 13. päiv.

Montenegro pindala om 13 812 km². Kõgõ korgõmb kotus om Zia Kolata (2534 m). Ilm om vaihõmereline. Suvõq ja sügüseq ommaq kuumaq ja kuivaq. Talvõq ommaq küländ külmäq.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Õuruupa maaq
Kosovo

**Kosovo** piirkund om Õuruupan Balkani puulsaarõl.  **Kosovo Vabariik** kuulut' hinnäst 17. radokuu pääväl 2008 Serbiäst sõltumadas. Mitmõq riigiq (muuhulgan Eesti) ja organisats'ooniq ommaq Kosovo Vabariiki tunnustanuq. Serbiä pidä tedä sõski hindä provintsis. 

Kosovo pääliin om Priština.

## Aolugu
1389. aastaga võtt´ Ottomani Suurriik Kosovo Serbiä väki käest ärq.

Pall´o türkläisi ja albaanlaisi läts sinnäq piirkunda elämä.

19. aastagasaa lõpus olliq albaanlasõq sääl inämbüsrahvas.

Serbiä ärq võtt´ Kosovo edemehe balkanilõ sõa aigo.

Pääle II ilmasõta saiõ Kosovost Serbiä autonoomilinõ provints Sotsialistlidsõ Jugoslaavia Liitvabariigin.

1980. aastil kasvi Albaania natsionalism, miä läts ärq mässämiseniq ja üleskutsmisõniq esiq olõjas.

Kuq Jugoslaavia 1991. aastaga lagosi, kõrraldiq Kosovo albaanlasõq esiqolõmisõ rahvahääletämise, mink perähnä Serbiä vastas´.

Kosovo jäi Serbiä osas.

1998. aastaga kõrrald´ Serbiä mässüvastalidsõ üleskihotusõ mink perähn rännäs´ 800 000 albaanlast Kosovost vällä.

1999 urbõkuun alost´ NATO sõaalist opõratsiuuni ja sutit´ Serbiät väki Kosovost vällä viimä. 

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus
Kosovo om pikält olnuq kõgõ vaesõmb ja vähämb arõnuq Balkanilõ piirkund.

2002. aastaga võtt´ Kosovo mitteammõtlidsõlst pruukmisõs õuro, miä avit´ inflatsiooni kinniq pidäq.

Majandust kimmät´ riigiettevõttidõ erästämisegaq.

Kosovo olõnõs pall´o vällämaan tüütäjist kosovolasõst ja väläriike antust abist.

Kosovo majandus om väegaq tundõlinõ impordidu kraami hinna kõikumisõst.

Tüüpuudus jaq vaesus ommaq viil lahendusõldaq hädäq.

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Lätteq

# https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/kosovo/
# https://www.britannica.com/place/Kosovo


Katõgooria:Õuruupa riigiq
Katõgooria:Õuruupa maaq
Alžeeriä

**Alžeeriä** [*alséerijä*], ammõtlidsõlt **Alžeeriä Demokraatlinõ Rahvavabariik**, om Afriga riik. Alžeeriä pääliin om Alžiir.

Alžeeriäst põh'ahummoghe jääs Tuneesiä, hummoguhe Liibüä, lõunõhummoguhe Nigeeriä, lõunõõdaguhe Mali, Mauritaania ni Õdagu-Sahaara, õdaguhe Maroko ja põhja Vaihõmeri.

Läbi aoluu om Alžeeriä olnuq mitmidõ kultuurõ ja rahvidõ ristteie pääl. 

Alžeeriä pindala om 2 381 741 kruutkilomiitret ja taa om tuuga maailman suurusõ poolõst kümnes kõgõ suurõmb riik. 2024. aastaga elli Alžeeriän arvada 46 700 000 inemist, minka om taa maailman 33. riik. Riigi ammõtlik usk om sunni islam, tuud usku om 99% inemiisi. Alžeeriä ammõtliguq keeleq ommaq araabia ja tamasikti, a meediän ja koolõn tarvitõdas ka prantsusõ kiilt. Nii neli viiendätjako rahvast kõnõlõs araabia keele alžeeriä murrõt. 

Alžeeriäl om Afriga tõõnõ kõgõ korgõmb inemise edengi indeks ja üts kõgõ kõvõmbit majanduisi. Alžeeriä sõavägi om Afrikan kõgõ suurõmb ja nääq pandvaq sinnäq pall'o rahha. Alžeeriä om Afriga Liido, Araabia Liiga ja Ütistünüisi Rahvidõ liigõq. 


Katõgooria:Afriga maaq
Angola

**Angola**, ammõtlidsõlt **Angola Vabariik** (portugali keelen *República de Angola*) om Afriga riik. Angola pääliin om Luanda.

Angola naabrimaaq ommaq Namiibia, Kongo Vabariik, Kongo Demokraatlik Vabariik ja Sambia. Sõtu peräst kannatasõq väega Angola majandus ja riigi põhivärk. Timmandiq ja nafta toovaq riigile rahha sisse, a sõski lätt Angolal väega kehväste, 2020. aastaga andmidõ perrä koolõs 7,2% elosast pääst sündünüisi latsi edimädse viie aastagagaq, keskmäne eloigä, midä oodõtas, om 61,2 aastakka.

2023. aastaga arvamisõ perrä elli Angolan 37 290 193 inemist, noist ligi 7 mill'onat eläseq pääliinan Luandan. Päält 70% rahvast kõnõlõs portugali kiilt, miä om riigi ammõtlik kiil. Pia 25% rahvast kõnõlõs ka umbundu kiilt, miä om üts Angola põlitsit kiili. Suurõmb jago rahvast om ristiusko, päält poolõ inemiisist ommaq rooma õigõusko, nii nell'äsjago ommaq protõstandiq.


Katõgooria:Afriga maaq
Burundi

**Burundi**, ammõtlidsõlt **Burundi Vabariik**, om Hummogu-Afriga riik. Burundi pääliin om Bujumbura.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Afriga maaq
Saku vald

**Saku vald** om vald Harjo maakunnan.

Valla keskusõs om Saku alõvik.

Valla suurus om 171 km² ni 2008. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Saku vallan 7464 inemist.

Saku vallan om katś alõvikku – Saku ja Kiisa ni 20 küllä. Saku valla küllin om pall'o suvõmajjo.

## Välälingiq
*Saku valla kodoleht

Katõgooria:Eesti vallaq
Kiisa (Saku)

*Taa artikli om alõvigu perrä Harjomaal, sama nimega külli perrä kaeq [[Kiisa]].*

**Kiisa** om alõvik Harjo maakunna Saku vallan Keila jõõ veeren. Elänikke arv om 655 (saisoga 1.01.2019).

Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Saku vald
Saku

**Saku** om alõvik Harjo maakunnan, Saku valla keskus. 

2021. aastaga lõpun elli alõvigun 4706 inemist.

Sakut nimitsedäs ollõpääliinas.

Sakun om Saku raudtiipiätüs, läbi alõvigu lätt Talliina–Saku tii, tuud maad, miä maantiist lõunõ poolõ jääs, üteldäs Saku keskusõs.

Saku alõvigun om sündünüq näütüses kiränik Wimberg.

Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Saku vald
Rapla

**Rapla** (s'aksa ja vinne keelen 1918. aastagani *Rappel*) om liin Eestin, Rapla maakunna ja Rapla valla keskus. Asus Talliinast 50 km lõunan, Vigala (Konuvere) jõõ veeren. Läbi liina lätt Talliin–Rapla–Viljandi/Pärno tsihin raudtii.

Raplan eläs 5618 inemist (01.01.2008 saisoga).

## Aolugu
Rapla oll' aoluulidsõ Harjomaa lõunõjaon, tä oll' Rapla kihlkunna keskus. 

## Lätteq


Katõgooria:Rapla vald
Katõgooria:Eesti liinaq
Rapla vald (2002–2017)

**Rapla vald** om vald Rapla maakunnan. Valla keskusõs om Rapla liin.

Valla suurus om 243,3 km² ni 2008. aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl elli Rapla vallan 9652 inemist.

Rapla vallan om Rapla liin, alõviguq Hagudi, Alu ja Kuusiku ni 38 küllä.

Katõgooria:Rapla vald
Katõgooria:Rapla maakund
Katõgooria:Inneskidseq Eesti vallaq