open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mahl

**Mahl** om puuviläst, mar'ast vai köögiviläst tett juuk, kon olõ-iq hüdsihappagaasi nigu vurdsujoogõn. Mahla tetäs hariligult presmisega vai ka marjo tossutõn.

Mahla või juvvaq värskilt pressitült, a tuust või tetäq ka kontsõntraati. Sõs tulõ juumisõs toolõ vett mano pandaq. Sakõstõ om kontsõntraadil tõistmuudu maik ku värskilt pressitül mahlal. Mahla või ka külmä pandaq. Taast saa ka tetäq smuutit. Sakõstõ pandas mahlalõ, inne ku taa müüki viiäs, vett vai tsukrut mano. Esiqsugutsit puu-, köögivilä- ja mar'amahlo või ka umavaihõl segämahlas sekäq.

Mahla seen om pall'o kihäle vaia olõvit ainit nigu C-vitamiin, kaalium ja fuulhapas.

Katõgooria:Joogiq
Vesirott

**Vesirott** (ladina keelen *Arvicola amphibius*) om väiku jürräi hamstõrlaisi sugukunnan, vesiroti perrekunna ainukõnõ liik.

## Vällänägemine
Vesirott om rotisuurunõ elläi, kink karv om hallikaspruun kooniq must. Noorõq ommaq kõik aig mustaq. Hand om puul kihä pikkusõst. Kõrvaleheq ommaq lühükeseq ja küünüseq vaivalt karvo seest vällä. 

Kihä pikkus om 12-24 cm, kaal 80-180 (harva kooniq 300) g.

## Levik
Eestin om vesirott harilik. Esiqerälidselt tihtsä om tä saari pääl ja Õdagu-Eesti ranna veeren.

Vesirott olõ-õiq luuduskaitsõ all. Ku murdjaq eläjäq timmä maaha ei murraq, sigines vesirott kõvva ja või pall'o halva tetäq. 

## Elopaik ja eloviis
Vesirott eläs viikokõ lähkün. Tä om hüvä ujoja ja vii all ujoja. Pesä tege tä seest tühjä kandu või ehitäs kasvi varrist ja lehist. Suvõ lõpun lätväq nä korgõhe kotussõhe, kon tegeväq talvõs kiirdligatsit urgõ.

Vesirott süü päämidselt pilliruugu, osja, kõllast jõõkukku, a süü ka kardohkat, põrgnast, piiti ja maasikat. Talvõl süü ka lehepuu kuurt ja kasvõ. Talvõs korjas tä hindäle süvväq. 

Vesiroti vainlasõq ommaq suurlasits, udras, repän ja murdjaq tsirguq.

## Siginemine ja edenemine
Vesiroti siginemise aig nakkas urbõkuun ja lõpõs rehekuun. Tiinüs kest 29 päivä. Nägemä nakkasõq pojaq hariligult 8 päivä vannult, oiduq mõistvaq 10. elopääväst. 

Noorõq vesirotiq lätväq ärq pesäq kolmõ nädäli vannult. Täüs eloigä om neli aastakka.
Katõgooria:Eläjäq
Kanarik

**Kanarik** (*Calluna vulgaris*) om kanarigu perrekunna liik. Kanarik kasus helehin kanaridõn, palõn ja soin Õuruupan ja Väikun-Aasian. 

Tä pidä häste vasta mõtsapalamisõlõ ja om üts edimäidsi, miä palandu pääl üles tulõ.

Kanarigu puhmaq kasusõq hulgani üten ja nii om kasumisõ kotusõ pääl rassõ liikuq, ku terveq maa paksult kanarikku täüs om.

Kanarik kasus 20-50 cm korgõs. Leheq ommaq paari millimiitre pikkudsõq.

Kanarik häitses hainakuu lõpust rehekuu alostusõniq. Häitsmeq ommaq roosaq vai hellelillaq.

Kanarigu vili saa valmis süküskuun. Üten kanarigu puhman või valmis saiaq kooniq 90 000 seemet.

Kanarikku saa tarvitaq tsäi tegemises. Kanarigutsäi rahustas. 

Kanarik om väega hää miikasv. Kanarigumiin om mõrksa maik. 

Keskaon tetti kanarigust olut. 

Kanarik om talvõl tähtsä süük põdrolõ, hirvile ja mõtsatsikolõ. Nuuri kasvõ sööväq hanõq.

Kanarik om Norra rahvalill.
Katõgooria:Kasvoq
Viilavvasport

**Viilavvasport** om viispordiala, kon viilavvasõitja sõit esiqerälidse lavva – viilavva pääl, midä veetäs moodorloodsigu vai kaabligaq. Viilavvasport köüt viisuusa, lumõlavva ja surfi elemendiq.

## Varustus

Viilavvasõitmisõs om vaia:

* **Viilaud:** Lavvaq ommaq tettüq mitmõsugutsist matõrjaalõst. Inämbüisi ommaq lavvaq seest puust vai vatust, miä om katõt klaasplasti vai süsinikkivvugaq. Lavvaq või jakaq katõs – kaablilavvaq ja loodsigulavvaq. Kaablilavvaq ommaq sagõhõhe pehmembäq ja ilma hormõldaq. Loodsigulavvaq ommaq kõvõmbaq ja üten hormõgaq.
* **Saapaq:** Saapaq ommaq lavva külge pantuq, et lauda parõmbahe juhtiq.
* **Pästevest/lüükvest:** Viilauda saa sõitaq ka ilma pästevestildäq/lüükvestildäq, a taa om tähtsä julgõstus, miä avitas vette satõn vii pääl püssüq. Lüükvest om sakõstõ mugavamb ja ohkumb ku pästevest.
* **Kiivri:** Loodsigu takan sõitõn om kiivril veidemb tähtsüst, selle et om veidemb kotussit, kohe pääd ärq lüvväq. A kaablipargin või ollaq pall'o hüppit ja torrõ, kohe om suur oht uma pää ärq lüvväq. Tuuperäst om kaablipargin kiivri pruukminõ kohustuslik.
* **Tõmbamissüstem:** loodsik vai trossisüstem miä sõitjat edesi tõmbas.

## Sõidutehnigaq ja viguriq

Viilavvaspordin om pall'o mitmõsugutsit teknikit ja vigurit, midä sõitja saa tetäq. näütüses hüppämiseq, käändmiseq ja muuq akrobaatlidsõq trikiq. Viguriq võivaq sakõstõ ollaq lumõlavvaviguridõ muudu, kuiki ommaq inämbüisi nimitedüq tõistmuudu. 

## Võistlusõq

Viilavvasport kuulus mitmõ rahvusvaihõlidsõ võistlusõ ja meistrivõistluisi kavva. Kõgõ tuntumbaq noist ommaq Wakeboarding World Championships ja X Games. Võistluisil hinnatas sõitja teknilist mõistmist, stiili ja tettüisi viguridõ rasõhust. Ka Eestin peetäs egä suvi Eesti meistrivõistluisi viilavvaspordin.

## Esiqsugudsõq kaablisüstemiq

Tunnõtumbaq kaablisüstemiq ommaq tsõõrikkaabli- ja katõ punkti kaablisüstem. Katõ kotussõga kaablisüstemi kutsutas ka 2.0, selle et om kats torni, mink pääl kaabli sõit. Tsõõrikkaabli pääl saa sõitaq mugavahe ja ilma ümbre käändmäldä, ja mitu inemist kõrraga. A katõ torni süstemin sõit hariligult üts inemine kõrraga ja piät sõitmisõ aigu kõik aig ümbre käändmä. Eestin toimõndas ka kaablisüstemme ja viihüppetorrõ tegijä Wakestation

## Eesti viilavvapargiq

MTÜ Eesti Wake andmidõ perrä oll' 2023. aastagal Eestin kümme viilavvaparki. Täämbädses (2025) om noist üts legendaarsõmbit ja Eesti edimäidsi, Rahinge wakepark, kinniq pant. A hää uudis om tuu, et üts vahtsõmbit eesti tsõõrikkaablit om Võromaal, Põlva liinan. Nii et kinkal huvvi tuu jaos, las lätt ja kaes perrä.

### Eesti viilavvapargiq MTÜ Eesti Wake andmidõ perrä (2023)

* Rahinge Wakepark
* Otepää Wakepark
* NOCCO Männiku Wakepark
* Alesti Puhkekeskus
* Väätsa Tervisekompleks
* Pidula Wakepark
* Metsjärve Puhkekeskus
* Wpark (tsõõrikkaabli)
* Põlva Wakepark (tsõõrikkaabli)
* Aidu Veemaa

katõgooria:sport
Tammõ Ülo

**Tammõ Ülo** (Ülo Tamm; sündünüq 24. urbõkuu pääväl 1935 Erästveren, koolnuq 9. lehekuu pääväl 2020 Tarton) oll' eesti mõtsandustiidläne ja ülikooli oppaja.

Päält tiidüse aiõ mõtsatüütäjide miiskoori tegemiisi ja laul' elo lõpuniq.

Tammõ Ülo doktoritüü oll' papliidõst Eestin. 

## Kitmiseq
* 2001 Valgõtähe V klassi teenetemärk

## Lätteq


## Välälingiq
* Tammõ Ülo Eesti Tiidüsinfosüsteemin

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Mõtsandus
Katõgooria:Eesti tiidläseq
Euperipatoides kanangrensis

***Euperipatoides kanangrensis*** om küüdsikleläjide hõimkunda ja *Peripatopsidae* sugukunda kuuluja elläi. Inglüse keele perrä kutsutas küüdsikeläjit ka “sammõthussõs” näide pehmegese vällänägemise peräst. Näide iho pääl olõ-iq kõvva välimäst luukerre ja ihho katt ohkukõnõ kitiinist katõq. *E. kanangrensis* eläs Austraalia hummoguosan ni edimäst kõrda seletedi tedä 1996. aastagal.

Nigu kõik küüdsikeläjäq, eläs ka *E. kanangrensis* õnnõ maisõmaa pääl ja tälle om vaia elo jaos pallo vett, nii et näile miildüs elläq lõunõmaa vihmamõtsan määnüq puiõ pääl ja lehti pääl. Kõigil *E. kanangrensise* liiki eläjil ommaq 15 paari jalgo vai parapuudõ, jalgo otsan paar küüdsi (küüdsikelläi), mida nä pruukvaq nilbõ pinna pääl kävven. Näide ihho katvaq mehhanoretseptoriq, midä om vaia kumpmisõs. Pää man om paar tundlit ja näide otsan lihtsä ehitusegaq silmäq. Nä ommaq üüeläjäq ja murdjaq eläjäq, a näq olõ-iq kipõq egaq hää nägemisegaq. Saagi püüdmises ja hindä kaitsmisõs ommaq näil pää man tatinäärmeq, kost nä purskasõq limma vällä. Lima muutus õhu käen kõvas, hälväs saagi ärq ja tuu saa ärq süüdüs välänpuul kihhä. Nä sigineseq sugulidsõlt ja vaia om imäst ja esäst, seemendüs käü kihä sisen.

Katõgooria:Eläjäq
Gibraltar

**Gibraltar** om Ütiskuningriigi meretagonõ ala Gibraltari väinä põh'arannal Hispaania lõunõosan. Gibraltari majandus tukõ turismilõ ja laivaliiklusõlõ. Raha om Gibraltari nagõl.

## Aolugu
Briti-Hollandi väeq võtiq Gibraltari Hispaania käest ärq 1704. aastagal. Utrechti rahulepingu perrä om Gibraltar 1713. aastagast pääle Ütiskuningriigi ala. 1967. ja 2002. aastagal peetüil rahvahääletüisil es tahaq Gibraltari inemiseq Hispaaniaga kokko minnäq. Pääle 1967. aastaga rahvahääletüst pand' Hispaania Gibraltariga piiri kinni 1985. aastaganiq. 

## Poliitiga
Säädüseandja võim om 17 kotussõga parlament, miä valitas ületsil valimiisil. Riigipää om Ütiskuningriigi kuning, kedä esindäs kupõrnaatri. Gibraltari inemiseq ommaq Ütiskuningriigi kodaniguq.

Katõgooria:Ütiskuningriik
Vahtsõnõ-platonism

**Vahtsõnõ-platonism** om 3. aastagasaal sündünüq mõttõtiidüse kuulkund. Tuu alostajas või pitä Ammonius Saccast ja timä opilast Plotinost. Kõgõ tunnõtumbas ja tähtsämbäs vahtsõplatonistligus mõtlõjas peetäs Plotinost. Neoplatonismi põhandus Platoni oppusõl, a sääl om pall ́o vahtsit mõttit. Vahtsõnõ platonismi om tähtsähe mõotanuq õdagufilosoofiat ja ristiusu usotiidüst. Päält tuu om vahtsõplatonistlit mõttit uuritu ka judaistligu ja muhamediusko mõtlõjidõ hulgan.

## Plotinosõ olõmisõoppus

Plotinosõ olõmisõoppus sais kuun olõmisõ astmõst. Nuuq ommaq hierarhilidsõq tasõq, miä emmaneeriväq ütstõsõst. Kõgõ korgõmb om Üts, miä om kõgõ alostus. Tälle järgnes *nous*, intellekt, mis juht ilma. Peräkõrd köüt *nousi* ja Üte *psyche,* miä om ilma hing.
Süküsball

**Süküsball** (eesti keelen *"Sügisball"*) om Undi Mati romaan, miä ilmu 1979. aastagal. Raamatun om 184 lehekülge.

## Sisu
Raamat kõnõlõs kuvvõ Mustamäel elävä inemise elost. Tegeläseq ommaq luulõtaja Eero, ehitüskunstnik Maurer, restoraanisveitsri Theo, miihi tsirusnik August Kask, ütsikimä Laura ja timä poig Peeter. Kuiki tegemist om naabridõga, ei tunnõq raamadu alostusõn ütski tegeläne tõisi tegeläisi ku inemiisi. Raamadu joosul ristüseq tegeläisi tiiq uutmalda. Lugu kõnõlõs ütsindäolõmisõst, midä või ollaq eski näütüses ütstõsõlõ lähkün olõvidõ inemiisi vaihõl.

## Film
2007. aastagal om raamatust tett samanimeline film. Filmi om vällä säädnüq Õunpuu Veiko. Filmi "Süküsball" om väega korgõhe hinnat ja tuud om peet eski Eesti kõgõ parõmbas. Näütüses 2011. aastagal valiti taa filmiaokiränikkõ ja as'atundjidõ puult läbi ao Eesti kõgõ parõmbas filmis. 

## Viiteq


Katõgooria:Romaaniq
Salakirätiidüs

**Krüptoloogia** (kreeka sõnost   'salahanõ, käkit' ja  'seletüs') vai **salakirätiidüs** om tiidüs, miä uur, kui saa kindmähe kõnõldaq, ku vainlanõ kullõskõlõs vai sekäs vaihõlõ. Vanast tähend' seo sõnoma sisu käkmist ja salasõnomidõ saatmist. Tähtsäq pruukmisõq olliq riigipäie läbikäümine, sõaplaanõ jagaminõ jne. Seo ilma aigu võtt salakirätiidüs hinda alaq pääle sõnoma sisu käkmise kaq kindmäst ütistrehkendüst, digialakirotust, e-valimiisi ja pall'o muud. 

Salakirätiidüs om köüdet matõmaatiga harrõgaq arvoteooria, algõbra, johtumisoppus, teedüseteooria ja diskreetne matõmaatiga.

## Näütüs aoluust
**Caesari salakiri** om üts lihtsämbit salakirjo. Salakirä võti om terveharv k. Sõna käkmises om vaia timän egä tähe asõmõlõ pandaq täht, miä om täst k kotust iinpuul. Näütüses, ku tähistü om niguq joonissõ päält nätäq ja terveharv k om 5, sõs sõnnom “AIGU OM!” muutus sõnomis “FNLÖ ŠS!“. Caesari salakirjä peetä-iq kindmäs, selle et esiqsugumaidsi võtmit om 30 ringin ja kõgõ võtmidõ läbi pruuvminõ võta-aiq pall´o aigo.

## Lätteq


Katõgooria:Matõmaatiga
Katõgooria:Informaatiga
Terräv pal'ak

**Terräv pal'ak** (eesti keelen *terav paljak*, ladina keelen *Psilocybe semilanceata*) kuulus kundssiini hõimkunda, *Hymenogastraceae* sugukunda ni pal'aguliidsi (*Psilocybe*) siini perrekunda. Seo seene seen om ainit, miä kutsvaq inemiisil vällä nägemiisi.

#### Ülene seletüs ja kasumiskotus
Tõisildõ tõistsugutsist mürgütsist seenist nigu näütüses kärbläsesiin, olõ-õiq seo seene ainõq surmavalt mürgüdseq. Päämidseq ainõq, miä seost seenest löüdäq või ommaq psilotsübiin ni psilotsiin. Täämbädsel pääväl om naat naid ainit pruukma meditsiinin depressiooni ravimisõs. Terräv pal'ak kasus piä egäl puul, kon om parralämmävüü ilmastu, näütüses Euruupan, Vinnemaal, Põh'a-Ameerikan jne. Kasumiskotussõs om vana hainamaa vai kar'amaa, kon maa om häste lehmä- vai lambasitaga väetet. Ettembäs ommavaq kar'amaaq, miä ommaq põh'a poolõ vallalõ ja ommaq niiskõq vai likõq. Tuuperäst kasusõq nä Eestingi innembä põh'a puul. Rahvaperi kutsutas sääntsit siini sitaseenis, a terräv pal'ak kasus õnnõ haina pääl, täpsembäle laondas tä hainajuuri, selle et om saprotruufnõ ehk koolnust orgaanilidsõst ainõst elläv siin. 

Seene maapäälne viläkihä tulõ vällä kongi põimukuu keskpaigan, ku om jo välän niiskõmb. Viimädseq seeneq häöseq edimäidsi üükülmiga. Suurusõ poolõst võivaq nä kassuq 4–10 cm pikkudsõs, varrõq ommaq näil kõvõraq ja kübäräq nal'agaq, õkvalt niguq mütsü kujjo. Kübärä alomanõ viir om tummõmb ku ülejäänäq küpär ni otsan om tsillokõnõ nublak. Värmi poolõst ommaq nä tummõpruunikadsõq, ku ommaq likõq vai noorõq, a vanõmbaq ommaq innembide valsjadsõmbaq. Kuq siini näpistäq, võivaq nä veitse sinitses minnäq, niisamatõ või likõst pääst tullaq maaha kübärä päält nahk. 

#### Kõgõsugumast

Aoluun om siint pruugit Lõunõ-Ameerikan kombõtäütmiisis tuhandit aastit jo inne miiq aigo. Arvatas, et sääntsil seenil om olnuq tähtsä osa esiqsugutsidõ uskõ tegemiisin nigu näütüses ristiusol vai maiausol. Om teedäq, et ristiuson om tähtsä tunnismärk kukukihä (eesti keelen *käbikeha*), kon om, nigu kõnõldas, inemise heng seen ja noil, kiä ommavaq hääq inemiseq, om tuu häste arõnuq. Täämbädsel pääväl om teedäq, et säändseq ainõq nigu seon seenen ommaq, mõotasõq säänest hormonit nigu serotoniin, miä muut ajo tegüsüst. Kuiki seo kukukihä om väega vana ajo osa, jo hussõst peri, om tä pall'o nigu vakka vai tüütä-äiq. Päält seo seene pruukmist pandvaq neoq ainõq ajo osaq ütenküün jällekiq köüdüssit luuma, minkperäst om tegünüq inemiisil arvosaaminõ, et ajo õkvalt niguq herätäs hindä üles. Nuuq, kiä ommavaq taad siint pruuvnuq, selediq peräst, et mõistiq  kõkkõ umma ello rohkõmb kunstilidsõlt kaiaq. Tuuperäst köüdetäski mitmin usõn kukikihhä luumisväe ja kunstilidsõ ruumikaemisõga.

katõgooria:seeneq
Kurõpalo

**Kurõpalo** om külä Tarto maakunnan Kastrõ vallan. Külä suurus om 2,7 km² ja sääl eläs rohkõmb ku 200 inemist. Kurõpalo om Tartost 13 kilomiitret kavvõn. Inne ku vallaq kokko panti, oll' Kurõpalo Haaslava valla keskus.

Külän om Kastrõ vallamaja. Vallamaja lähkün om väiku puut, kost saa ostaq ijätüst ja kommi.

Kurõpalo külän om rand, rahvamaja ja lauluplats. Kurõpalon tetäs jaanituld ja kõrraldõdas ettevõtmiisi. Lauluplatsi man om ka mängoplats ja külähäll. Rahvamajan tandsitas, tetäs trenni ja lauldas.

Kurõpalon om järv ja järve veeren om rand, kos om kah mängoplats. Jõõ ja järve veeren ommaq inemiisi suvõkodoq.

Katõgooria:Kastrõ vald
Katõgooria:Eesti küläq
Lindgreni Astrid

**Lindgreni Astrid** (Astrid Anna Emilia Lindgren, sündünüq 1931 **Astrid Ericsson**; urbõkuu 14. pääväl 1907 Vimmerbyh, koolnuq 2002 vahtsõaastakuu 28. pääväl Stockholmih) oll' Roodsi latsikiränik. Tää raamatit om ümbre pant 109 kiilde ja ilmutõt kongi saan riigin.

2002. aastagal nakas' Roodsi parlament' vällä andma Astrid Lindgreni mälehtüsavvuhinda. Taa om kõgõ suurõmb latsikirändüse avvuhind, mis om väärt viis mill'onit Roodsi kruuni.

## Elokäük
Lindgren sündü talomehe Ericssoni Samuel Augusti (1875–1969) ja tä tõsõpoolõ Ericssoni Hanna perreh. Tä oll' nelä latsõga perreh tõõnõ lats. Astridil oll' vanõmb veli Gunnar (1906–1974) ja kats noorõmbat sõsard Stina (1911–2002) ja Ingegerd (1916–1997).

Inne ku timäst sai kiränik, tüüt' tä aokirä toimõndusõh. Lindgren ütel' ärq abielost päätoimõndaja Blombergi Reinholdiga ja läts' noorõn imän sekretäris opma. 1928. aastagal sai timäst sekretär' Kuningliguh Autoklubih, kon tä sai tutvas uma tulõvadsõ tõsõpoolõ Lindgreni Sturega (1898–1952). 

1934. aastagal sündü timä tütär Karin. Ku Karin tõbinõ oll', märke Astrid vällä jutu verevä pääga tütrigust, kink nimi oll' Pikäsuka Pipi. Nime pääle tull' tütär. Pia terve jutu märkegi vällä hoobis timä tütär. 

Raamat latskõsõst, kiä om väega kimmäs, kiä eläs Segäsummasuvõkoton, kinkal om kats hääd sõpra ja kats eläjät – ahv ja hobõnõ. Tütär Karin tahtsõ kah, et Pipi olõs rikas. 

Lindgreni Astrid kuuli Stockholmih  2002. aasta vahtsõaastakuu 28. pääväl. Uulidsa pääle matussõrongikäüki  kaema tull' kongi tuhat inemist. Päält perre tulliq matussõlõ kah Roodsi Kuningakua iistkõnõlõjaq. Lindgreni Astridi ilmlik iho matõti timä kodopaika Vimmerbyhe, timä perre havvaplatsi pääle.

Lindgreni Astridi raamaduq ommaq maailmah lajalt teedäq, a kah'os olõ-iq üttegiq timä raamatut ümbre pant võro kiilde.

## Mõnõq teosõq
* 1944 "Britta-Mari kõ̭nõlõs süäme päält ärq"
* 1945 "Pikäsuka Pipi"
* 1946 "Meistreeräuurja Blomkvisti Kalle"
* 1947 "Miiq, Bullerby latsõq"
* 1950 "Teküs Kaisa"
* 1954 "Mio, muq Mio"
* 1955 "Väikuveli ja Karlsson katussõ päält"
* 1956 "Hulgus Rasmus"
* 1958 "Lärmisepä uulidsa latsõq"
* 1960 "Madlikõnõ"
* 1962 "Karlsson katussõ päält lindas jälki"
* 1970 "Vahtrõmäe Emil eläs viil"
* 1973 "Veleq Lõvisüämeq"
* 1979 "Pikäsuka Pipi joulupuu"
* 1981 "Rüüvlitütär Ronja"
* 1991 "Kui Liisbet umalõ herne nõnna tsusas'"

Katõgooria:Roodsi inemiseq
Katõgooria:Kiräniguq
Petőfi Sándor

**Petőfi Sándor** (1. kaarnakuu päiv 1823 – 31. hainakuu päiv 1849) oll' ungari romantismiao luulõtaja ni riigipüürdjä. Petőfi luulõt um ümbre pant viidekümnehe kiilde. 

## Elokäük
Petőfi sündü 1823. aastagal slovaki perrehe. Timä nuurigä oll' äkiline: tä opsõ katsan koolin, läts' üten rändtiatriga ni astsõ soldatis, a saadõti pia kehvä tervüse peräst minemä. Petőfi võtt' 1847. aastagal naasõs Szendrey Julia, kiä oll' pall'odõ Petőfi luulõtuisi inspiratsioonis. Petőfi oll' üts Ungari riigipüürdmise juhtõ ni arvatas, õt tä kuuli 1849. aastagal Segesvári lahengun esämaa iist võidõldõn.

## Luudu
Petőfi edimäne luulõtus anti vällä 1842. aastagal. Uma elo joosul tä kirot' inämb ku 800 luulõtust. Petőfi luulõ päämidseq teemaq ummaq priius, armastus, esämaa ja luudus. Petőfi oll' mõotõt Ungari rahvalaulust.

Muusiän pandsõ Petőfi ungari kiilde ümbre Shelley, Heine ja Schilleri luulõt ni Shakespeare’i „Coriolanusõ“.

katõgooria:Ungari kiräniguq
Hülgeq

**Hülgeq** vai **hülgeliseq** (*'Phocidae*') ommaq sugukund mereimetäjit, kua käüväq loivaliidsi alambseltsi. Hülgit om ilman 19 liiki. Nääq ommaq 1,2 kooniq 6,5 miitret pikäq ja ommaq 90 kooniq 3500 kilogrammi rassõq.

Nääq eläseq parralämmä- ja lõunanabavüü viiveerin, nii meren ku järvin (Laadoga, Saimaa ja Baikali järv). Hariligult eläseq nääq väikeisin rühmin, agaq suvõl ku nääq paaritasõq ommaq nääq suurõmbin rühmin ja lesätäseq laidõ vai kivve pääl. Sääl nääq ka poigisõq, ku näil olõ-õiq ijjä, mink pääl poigidaq. Nääq makasõq kuiva maa pääl vai helüseq vii pääl.

Hülgeq sööväq päämidselt kalla ja sälgroodsuldaq viieläjit. Nääq tegeväq ijä sisse hingämismulkõ ja ommaq vii all kooniq 15 minotit. Nääq lääväq vii alaq süvväq püüdmä kooniq 100 miitre süvvüste.

Hülgeq kilgutasõq, mäüräseq vai müügväq.

Hülgil om paks rasvakõrd, miä lupas näil elläq kõva külmä käen. Näil om kalg päälüskarv, aloskarva näil olõ-õiq. Osal hülgil om pujõl pehmeq valgõ titakarv. Hülgit jahitas rasva ja karva peräst.

## Eesti hülgeq
Eestin eläs 3 liiki hülgit.

Hallhülge om 120 kooniq 195 tsendimiitret pikk ja 45 kooniq 130 kilogrammi rassõ, esädseq ommaq suurõmbaq. Nõna om pikk. 20. aastasaal oll' näide hulk hulga vähämbäs jäänüq, agaq noq, 21. aastasaal, näide hulk kasus.

Randalhülget vai randalit om Eestin harva nätäq, peräkõrd nätti tedä tan inne 20. aastasata, agaq tää om harilik muial maailman. Randalhülgel ommaq kõllakadsõq-halliq tummõq plakiq.

Viigerhülge vai viiger om Eestin kõgõ hariligumb hülge. Tää om 121 kooniq 135 tsendimiitret pikk ja 36 kooniq 113 kilogrammi rassõ, esädseq ommaq suurõmbaq. Nõna om täl tsõõrik ja kihä pääl ommaq kõllakadsõq-valgõq plakiq.

## Välislingiq
Eesti Entsüklopeedia http://entsyklopeedia.ee/artikkel/h%C3%BClglased1

katõgooria:imetäjäq
Vahtsõliina Katariina kerik

**Vahtsõliina Katariina kerik** om kerik Küläoro külän, midä tarvitas Vahtsõliina Katariina kogohus.

## Aolugu
Vahtsõliina kerik om mitu kõrda kotust vaihtanuq. Edimädses kerikus peetäs vanna orduaigsõt kabõlit kandsi tornin. Sis tetti kandsi lähkühe vahtsõnõ kerik, miä Põh'asõa aigu är häötedi. Väikene puukerik oll' päält Põh'asõta Küläoro külän täämbädse hooldõkodo kotsil.

Vahtsõliina Pühä Katariina kerik õnnistõdi sisse 1772. aastagal. Tuu hallist maakivist ja verevide kantõga kerik om püsünüq täämbädseniq. 

Kerigu hõrilaq teiq pall'o aigu ildamba, 1911. aastaga Võromaa meistreq, Haanimaalt peri veleq Kriisaq. Hõrilaq ommaq õdagupoolidsõ rõdu kesken. Hõrilaq tettiq kõrda 2005. aastaga. 

Miss'on om väikene abikerigukõnõ. Vanastõ käüti viil Raadi ja Marga palvõmajja. Puutli külän om alalõ õigõusu kerigukõnõ. Tuu ehiti Puutlilõ elämä tulnu vinne perrekunnaq.

Kalmuaidu om Vahtsõliinan olnuq vähämbält neli: kats peris vanast aost ja kats vahtsõmbat. Peris vanno kalmõ pääle om mõts kasunuq. 1772. aastagast oll' erälde üts kalmuaid s'akslaisi jaos ja tõõnõ maarahvalõ. Ku Vahtsõliinast kerigu poolõ sõidat, jääs tii viirde võso. Võso seest paistus ilma aknildaq laonuq kivihoonõq. Ümbretsõõri ommaq maan mõnõq raudristiq. Vanaqinemiseq kutsvaq tuud paika õks viil S'aksamatus. A inämbüste ei teedäq, et sääl puhkasõq mitmõ seo kandi tähtsäq kultuuritegeläseq: kirämiis George Gottfried Marpurg, mõisaherrä Liphardti, keriguoppaja Masingu ja Victor Stein, kiä kirot perän Koidulat ja Kreutzwaldi kolmanda eesti keelen näütemängu, ja pallo tõisi.

## Kerik Vahtsõliina häötämise aigu
Põhasõa aost püsüs aastagasato rahva meelen 1702. aastagal Vahtsõliina kerigu ja alõvi häötämine. Tuu sündü nelipühäl ja õkva keriguaol. Tapatüü oll' hirmsa: kõik kerikuhe tulnu inemiseq tapõdiq. Ärq pässi õnnõ üts miis, kiä oll' jutlusõ aigu tulnuq vällä Piusa viirde umma hobõst kaema. Miis näkk külh sõaväke, a es saaq inämb tõisilõ sõnna viiäq. Tä käkke hinnäst suurõ hirmugaq Piusa kaldõ alaq vette ja pand' pää jõõ veeren paiu lehti alaq varjo. Sinnäq kuuld' tä kõvva larmi ja rüükmist. Peräkõrd, ku miis vii seen kükütämisest ärq vässü, julgu tä kõrras vällä kaiaq. Inemiisi olnuq kerigu ümbre unikun maan, õnnõ mõni nõstnuq viil vaivaga umma pääd.

Es hooliq miis inämb umast hobõsõst, elo õks kallimb. Pruuvnu sis puhmõ vaihõl kodo poolõ pakõq. Ku vainlasõq tedä inämb nätäq es saaq, kaenuq kõrra sälä taadõ. Ja nännüq, ku kerik ja alõvi maja palliq.

Katõgooria:Võromaa keriguq
Ainuq

**Ainuq** om Jaapani põlinõ rahvas, kiä eläseq Jaapanin Hokkaido saarõl ja veidüq kaq Vinnemaal Sahhalini saarõl.

Niäq ommaq hindä ammõdi poolõst jahimeheq ni söögikorjajaq. Näil om ka hindä suusõnalinõ perimüs, midä kutsutas näide keelen *yukar.* Tähtsä kotusõ pääl ommaq ainu kultuurin kahruq, näid kutsutas jummalis (ainu k. *kamuy*) ni näide kultuur kiirdles kahru ümbre.

## Periolõk
Ainu rahva periolõk om hämone. Vanast arvati, et ainuq ommaq Jomoni ao perrätulõjaq, aq vahtsõl aol arvatas, et ainu rahvas om arvadaq peri Ohhoota kultuuri ja Satsumoni kultuuri segähünüst kultuurist.

## Täämbäne päiv
Ainu rahvast om täämbäsel pääväl väega veidüq, 2023. aastagal umbõs 11 450 ni näide kiilt om viil veidemb, kõgõst 100 kõnõlõjat 2008. aastagal.  Jaapani valitsus om noq nakanuq tugõma ainu kultuuri ja perimüst.

## Kaeq viil

* Jaapan
* Vinnemaa
* Hokkaido
* Ainu kiil

## Välislingiq


katõgooria:rahvaq
katõgooria:Jaapan
Hokkaido

**Hokkaido** saar om saar Jaapani põh'aosan. Suurusõ poolõst om taa tõnõ saar Jaapanin. Timä pindalas on 83 423 km2 ning rahvast om sääl üttekokko 5 111 691 inemist. Inämbüs rahvast ommaq jaapanlasõq, aq sääl ommaq ka ainuq, kiä om Hokkaido põlinõ rahvas.

Hokkaido saar om Jaapanilõ väegä tähtsä vilätuutja, kuigi om hulga vilumb ja kuivõmb.

Hokkaido om väega vilu, taa om hulga vilumb ku ülejäänüq Jaapan. Talvildõ om sääl hüvä lumõolo peräst hulga suusatajit. Suvildõ olõ-õi sääl nii kuum ku ülejäänün Jaapanin, tuuperäst käüväq pall'oq jaapanlasõq sääl suvitaman. 

## Kaeq viil
* Jaapan
* Ainuq

## Lätteq


katõgooria:saarõq
katõgooria:Jaapan
Üleilmalinõ elorikkusõ päiv

**Üleilmalinõ elorikkusõ päiv** om elorikkusõ tähtsüse vällänäütämises mõtõld päiv.

Tähtpäävä lõi ÜRO pääassamblii tõõnõ juhtkogo 1993. aastagal. 

Kooniq aastagani 2000 peeti taad 29. joulukuu pääväl, minka tähüstedi üteliidsi päivä, ku naas' masma Bioloogilidsõ kirivüse lepeq. Päält tuud nihutõdi päiv 22. lehekuu päävä pääle, et tähüstaq taasama leppe vastavõtmise päivä – 22. lehekuu päivä 1992 Maa Tippkokokkosaamisõl Rio de Janeiron.

Katõgooria:Tähtpääväq
Katõgooria:Luuduskaidsõq
Vanasõna

**Vanasõna** om üts rahvaluulõ sanr – lühkü, tävveline ja kujonduslik ütlemine. Vanasõna om rahvasuun käüjä üldistäv lausõq, egäpäävälidse kogõmusõ üldistämine, mink tunnussõs om lühküs, luulõlidsus ja oppuslidsus. Vanasõna om rahvalaulu vai -jutuga võrrõldõn lühkü.

Kõgõ sagõhõmbaq ommaq Eestin 4–8-sõnalidsõq vanaqsõnaq. Om ka päält 50 sõnaga vannosõnno.

Kõgõ varrampa teedäq kirotõduq eesti vanaqsõnaq ommaq peri 1587. aastagast Hiiomaalt.

katõgooria:rahvaluulõq
Kaal (aidvili)

**Kaal** (*Brassica napus ssp. napobrassica*) om katõaastaganõ kasv, miä kuulus risthäitsmeliidsi sugukunda. Kaal om arvadaq saanuq kapsta ja nakri ristipandmisõst.

Suurõmb jago kaali juurõviläst kasus hariligult mullast vällä. Vili om lapigu vai tsõõriklapigu kujoga. Kuur om alomadsõn jaon kõllanõ, maa pääl hallikas- kooni kõlladsõrohilinõ vai violetne. Juurõvilä sisu om kõllanõ vai valgõ, mahlanõ ja hariligult ilma kivvõldaq.

katõgooria:aidviläq
Urvastõ kerik

**Urvastõ Pühä Urbanusõ kerik** om Antsla vallan Kerikukülän. 

Kerikut tarvitas Urvastõ Pühä Urbanusõ kogohus. 

## Ehitüs
Urvastõ kerik om tett tuu ao moodu perrä, midä kutsutas basiilika. Kreeka keeli tähendäs tuu kuningakota. Sääntsel kerikul piät olõma kolm lüüvi. Katõ sambaria ja sainu vaihõlõ jääs kolm vaiht – ja keskmäne lüüv tõisist korgõmb, erälde aknidõga ülemidsen jaon. Niimuudu om keskmädsen löövin pall'o valgust. Tuu tege kerikun käüjäle esiqmuudu pühä tundõ.

Säändseq tettiq keskaol õnnõ suurõ liina pääkeriguq. Tuuaignõ Vana-Antsla mõisaherr Uexkull avit' ka Tarto tuumkerikut ehitäq. Selle arvatas, et Urvastõ kerigu meistre oll' sääl kah ammõtin olnuq ja tuu perrä ehitänüq.

Kerigu mant kaiaq jääs alla orgo Uhtjärv. Rahva jutu perrä ollõv mõnikõrd suvõl õdagidõ järvest tasalikku kellähellü kuuldaq. Tuud saavat kuuldaq õnnõ hää süämegaq inemiseq. Kuis kelläq järve põhja saiq? Põh'asõa aigu võediq tsaar Piitre käsü perrä kõik kerigukelläq maaha, et noist suurõtükütoroq tetäq. Rassõ kelläkuurma pidi minemä talvõtiigaq Uhtjärvelt üle Lõõdla, sis Võhandut, Tamulat ja Peipsit piten Pihkvahe. A nii es sünnüq – Uhtjärve iä murdu ja kuurma sattõ järve põhja.

Kihlkunnakerik jäi Urvastõ mõisa maa pääle, kuiki s'aksa keeli kand' kerik päämädselt Antsla mõisaga ütist Anzen’i nimme. Urvastõ kerigu ümbre oll' kalmuaid, a tuu om aogaq unõhtõt. Viil üts vana kalmuaid jääs Koigu tii viirde. Mitu viimäst aastagasata om inemiisi matõt kalmuaida Uhtjärve perve pääl.

## Aolugu
Edimäist kõrda nimmatas taad kerikut 1413. aastagal.  

Liivi sõa aigu panti Urvastõ kerik palama, a Roodsi ao alostusõn tetti tuu jälq vahtsõst kõrda. Roodsi kuningas om saatnuq siiäq edimädse lutõri usu pastori – suumlasõ Jacob Schomanni. Roodsi riigiusk oll' edimält rahvalõ viil väega võõras. Nääq elliq õks vana maauso perrä. Hulga aigu mälehtedi hää sõnagaq viil Poola muukõ. Nuuq käünüq külli pite ku hääq sõbraq, jaganuq haiguisi vasta pühhä vett ja leibä. 

Katõgooria:Urvastõ kihlkund
Katõgooria:Võromaa keriguq
Lindsaarõ Piitre

**Lindsaarõ Piitre** (Peeter Lindsaar, sündünüq 29. piimäkuu pääväl 1906 Kuldrin; koolnuq 6. märtekuu pääväl 1990 Sydneyn) oll' eesti kirämiis ja sõaväeläne.

Kirämiis Lindsaarõ Piitre sündü Vahtsõ-Antsla valla Kuldri külä Hansi talon. Esä oll' täl vallavanõmb. Lugõma nakas' poiss säitsme-aastadsõlt. Kuuli minnen sai timäst kõrragaq raamadukogo lugõja.Opsõ Vastse-Antsla vallakoolin 1915-1917, Otepää progümnaasiumin 1917-1922, Valga poiglatsi gümnaasiumin 1922-1927, Tartu ülikooli filosoofiatiidüskonnan 1937-1938 ja õigustiidüskonnan 1938-41. Tä tekk' kooli aokirja. Jo sis arvanuq üts kuulmeistre, et noorõst Lindsaarõst saa kimmähe kiränik vai aokiränik.

Korporatsioon Ugala liigõq aastast 1935. Pikält sai nuur kirämiis sõamehe põlvõ pitäq. 1931 lõpõt' Tondil sõakooli. Eesti kaitsõväen anti tälle Kotkaristi märk abi iist Petseri liina tulõkah'o kistutamisõl. Sõatiid nakas' tä käümä Verevän väen, sis läts üle s'akslaisi poolõ pääle ja pagõsi S'aksamaalõ. Tä jäi sõavangi. Ildamba elli Austraalian Sydney liinan. Umaq raamaduq peränd' tä Võromaa raamadukogolõ.

Kirämiis Lindsaarõ Piitre läts kodomaalt kõgõ kavvõmbahe, a raamatin "Vana hobune" ja "Koduküla" ommaq kodokandi kotusõq, küläq, inemiseq ja eläjägiq alalõ. "Vana hobune" om edimäne eestikeeline raamat, miä Austraalian vällä anti.

Süä kisk' tedä õks kodokanti. "Jäi Urvastõ uma oro ja murrõgaq, miä om niisama vana ku laul ja inemiseq," om tä esiq kirotanuq.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kaika Lainõ

**Kaika Lainõ** (sündünüq 4. lehekuud 1927 Antsla valla Kaika külän, koolnuq 21. mahlakuud 2013 Tarton; passi perrä **Laine Roht**, sündünüq **Laine Laas**) oll' rahvaravitsõja, kiä elli Karula kihlkunna Kaika külän. 

Katõgooria: Võromaa inemiseq
Opat Eesti Selts

**Opat Eesti Selts** (eesti keelen *Õpetatud Eesti Selts*, ÕES; s'aksa keelen *Gelehrte Estnische Gesellschaft*, GEG) om kõgõ vanõmb Eesti tiidüsselts. 

Opat Eesti Selts om asutõt Tarton 18. vahtsõaastakuud 1838. Nõvvokogo aol pantiq selts aastagal 1950 kinniq, aq asotõdi vahtsõst aastagal 1988. 

Seltsi edimäne edemiis' oll' Faehlmanni Friedrich Robert. Muuq seltsi alostajaliikmõq olliq Tarto kerikherr J. S. Boubrig, Tarto ülikooli profesri Fr. G. von Bunge, Tarto kerikherr C. H. Gehewe, Võromaa praavusk' J. F. Heller, Marburgi ülikooli profesri E. Herrmann, Puhja kerikherr R. Hollmann, Tarto ülikooli profesri A. Hueck, Laiuse kerikherr H. von Jannau, Tarto ülikooli oppaja D. H. Jürgenson, Väiku-Maarja kerikherr G. M. Knüpffer, Tarto ülikooli profesri F. Kruse, Tarto gümnaasiumioppaja C. Chr. Masing, Karula kerikherr F. F. Meyer, Rõngu kerikherr F. J. Moritz, Tarto gümnaasiumioppaja P. Preis, Rõugu kerikherr C. G. Reinthal ja Kursi kerikherr A. J. Schubbe. 

Katõgooria:Eesti kultuur
Katõgooria:Tiidüs
Lattigu Jaan

**Lattigu Jaan** (Jaan Lattik, sündünüq vahtsõ kallõndri perrä 22. rehekuud 1878; koolnuq 27. piimäkuud 1967 Stokholmin) oll' eesti poliitik ja kiränik, aastil 1925–1927 Eesti haridus- ja 1928–1931 väläministri.

## Elokäük

### Vanõmbaq ja perrekund
Lattigu Jaan oll' peris Karula inemine – vanast taloperrest peri. Timä edimäne edeesä, kinkast midägiq teedäq om, olnuq Sangastõ kuulmeistre kasulats. Tuu 16 aastagat vana Piitre võtt' naasõs 31-aastadsõ Liisu ja sai Tüürä talo peremehes. Näide perren olliq jo sis hääq kirätundjaq. Tuust suurõst suguvõsast om ildamba vällä tulnuq viil mitu seo kandi kuulmeistret ja kultuuritüü tegijät. Lattiku esä Taavet oll' noorõn põlvõn viil Luttigu nimegaq. A tä oll' valla as'amiis ja teno toolõ läts täl kõrda *u*-täht *a*-s tetäq.

### Koolitii
1908. aastaga lõpõt' Tarto Ülikooli usotiidüskunna, uma prooviaastaga oll' Peterburin Jaani kogohusõn. 

### Riigimehe põli
Lattigu Jaanist sai Vabariigi aigu tähtsä riigimiis – tä oll' 1928–1931 väläministri ja Riigikogo liigõq. Kavva aigu oll' tä Villändin keriguopõtajas. Timä jutluisi tulti kavvõstkiq kullõma. Päält tõist ilmasõta vei elo tä Roodsimaalõ paossihe ja tä kuuli Stokholmin 1967. aastaga. 

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti poliitiguq
Hornungi Johann

**Hornungi Johann** oll' Talliinan sündünüq kerigu- ja kirämiis. 

Hornung oll' tähtsä (põh'a)eesti keele edendäjä, timä kõgõ tähtsämb tegemine oll' ladinakeeline põh'aeesti keele grammatiga „Grammatica Esthonica ...” (1693). Üten Adrian Virginiusega pand' tä põh'aeesti kiilde Vahtsõ Testamendi (1715).

Arvadaq, et Hornungi Johann oll' s'aksa verd. Tä oll' keriguopõtajas nii Karulan ku muial Võromaal – Harglõn ja Urvastõn. Põh'asõa tullõn pagõsiq mitmõq keriguopõtajaq kiä kohe sai. A timä jäi ka tuul rassõl sõa- ja näläaol Karula rahvast avitama.

Karula Hornungi eloaig jäi suurõ sõa sisse. Põh'asõa aigu panti tä mitu kõrda vangi. Kiäkiq Roodsi sõapäälik arvas', et tä nuhk ruutslaisi takan ja kand kõgõst vinne sõamiihile ette. Asja naati uur'ma. A tä oll' õnnõ üte Tarto kaupmehe kirä Riiga saatnuq. Egaq vindläsekiq tedä es usuq – panniq kah vangi ku näide meelest kahtladsõ.

Uma kandi rahval oll' siskiq viil usku tä õigladsõ meele sisse. Talomeheq käveq võimõ pallõman, et nuuq Hornungi vangist vallalõ lasõssiq. Kõrras lastigiq, a sis võtiq vindläseq tä vahtsõst kinniq. Vinnemaalõ timä kuuligiq.

Katõgooria:Usomeheq
Siniharak

**Siniharak** vai **sinine varõs** vai **siniraag** (*Coracias garrulus*) om sinine ja keskmädse suurusõga tsirk. Kuiki nimi and nii mõtõldaq, ei olõq siniharak haraga sugulanõ.

Siniharak om haki suuruq, kihä om 30–32 cm, siivaq lakja aiaq om 52–58 cm. Täüskasunuq tsirk kaald 120–126 g.

Pää ni kõtt ommaq sinitside pudsajidõgaq, sälg om rossinõ, siivaotsaq mustaq. Imäne ja esäne näütäseq inämb-vähämb üttemuudu vällä.

## Elo
Siniharak eläs inämbjaolt paariviisi ja ummaette. Pesäkotussõs võtt siniharak puuoosõq ja tühäq puukannuq, jõõ perve sisse tege tä esiq oosõ. Süüki ots tä maa päält. Tälle kõlbasõq mardigaq, sisaliguq, kunnaq ja esikiq tõõsõq väikuq tsirguq.

Miiq manoq joud siniharak ilda. Munnõ luuma nakkas jaanikuu alostusõn. Munaq ommaq täl läükväq valgõq ja naid om nii 4–6 tükkü. Poigõ haud tä vällä kolm nädälit. Pujaq lääväq pesäst minemä vast kuuvannudsõlt. Põimukuun nakkas joq sügüsene rändämine.

## Levik

Siniharak eläs Õuruupan, Õdagu-Afrikan ja Õdagu-Aasian. Talvildõ om Lõunõ-Afrikan. 

Siniharak oll' Võromaal vanastõ väega tähtsä tsirk. Parhillaq om tedä harvas jäänüq. 

Katõgooria:Tsirguq
Weitzenbergi Juhan

**Weitzenbergi Juhan** (Juhan Witzenberg, sündünüq 1838; koolnuq 1877) oll' eesti laulukirotaja.

Weitzenbergi kutsuti Kanepi kallis poig – tä väega hoit' ummi vanõmbit ja kodokanti. Timä abigaq sai külärahvas teedäq, kuis lajan ilman eletäs. Ku tä kodo tull', oll' tuu rahvalõ tähtsä päiv. Tulti kokko suurdõ rehetarrõ. Sääl selet' tä säädüisi, poliitikat ja muid laja ilma asjo.

## Pereq
Weitzenbergi Juhani esä Hospodi Kusta oll' vaenõ kängsepp, kedä tunti timä vikurjuttõ peräst. Pereq elli Erästvere vallan Jakapi popsitarõn.

## Elokäük
Juhan esiq oll' tark poiskõnõ. Kar'a man miildü tälle kivi otsan istuq ja piiblit uuriq. Juhani ristesä Treffneri soovitusõ pääle anniq sugulasõq ja Erästvere külämeheq targa puja Tartohe kuuli minekis esäle võlgu. 17-aastadsõlt oll' nuurmiis kodokuulmeistres Jakobsoni perren Torman. Päält tuud mõisa ja vallakohtu kirotajas Alatskivil. A Narva liinan sai timäst tüüstüse osanik ja tä kuuli 39-aastadsõlt ku peris rikas miis. Timä raha iist koolitõdi mereväe ohvitseeris noorõmb veli Piitre. Vanõmbaq elliq elo lõpuniq ilma puudusõldaq.

Tä oll' edimäidsi, kiä nakas' võro keeli laulõ kirotama. 23-aastadsõlt pand' paprõ pääle umaq kuulsambaq lauluq "Tõnnis Laks ehk eestlaste isamaa" ja "Vana hopmanni Nutulaul Mõisavalitsust käest ära andes". Laulõ tegeläseq olliq periselt elänüq Alatskivi inemiseq. Vanastõ tiidse rahvas noid laulõ pääst.

Tarto Kirändüsmuusõumin om alalõ Weitzenbergi 47 kirjä umilõ vanõmbilõ ja Erästvere rahvalõ. Ütte kirjä kirot' tä pia kuu aigu. Sis köüt' kiräleheq tähtraamadu muudu kokko ja joonist' esiq pildiq kah mano. Tä mõist' kiili ja pand' poliitigasõnomiq s'aksa ja vinne aolehist maakiilde ümbre. Kirjo seen oll' timä mõttit välämaa elost.

Kanepi kooli muusõumin om alalõ kirä koopia, kon täl om punkti päält üles märgit esäle saadõt raha. Timä kirjo loeti terve külägaq pall'o kõrdu niguq aolehtigiq. Neläpäävä õdagu tulliq külätütriguq kokko kaasavarra tegemä. Sis loiq poisiq näile noid kirjo ja laulõ ette.

Kodokant pidi meelen Weitzenbergi viimäst tahtmist. Ku timä kuulmisõst sai 100 aastakka, tuudi tä Narva vanast kalmuaiast võso seest ärq Kanepi Mäesurnuaida.

Katõgooria:Kanepi kihlkund
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Uibopuu Valev

**Uibopuu Valev** (sündünüq 1913; koolnuq 1996) oll' Karulast peri kirämiis. 

Uibopuu Valev pidi suurõmba jao umast elost elämä välämaal. Juttõ kirot' tä jo Eestin ja edimädseq jutuq ommaq maaelost. Uibopuu sündü Õru mõtsavahikotusõn Valtina lähkün ja kasvi üles Õrul ni Haabsaarõn ja Kanepi kihlkunnan Ihamarun. Gümnaasiumin käve tä Valgan.

Kirämiis oll' tüül mitmõ aolehe man. Ku viimädse sõa aigu välämaalõ pagõsi, jäi pikembält elämä Roodsi liina Lundi, tekk' sääl mitu väläeesti seltsi ja avit' nii eesti vaimu võõral maal alalõ hoitaq. Tä elo lõppi 83 aastaga vannudsõlt Lundi liinan, a viimätsele puhkusõlõ tuudi kirämiis Lüllemäe kalmuaida.

Uibopuu pand' kirjä sakõstõ tuud, midä oll' esiq läbi elänüq. Tä kirot' uma ao elost ja inemiisi rassõst saatusõst. Nii timä ku tõisigiq pakku lännüide kirämiihi jaos om kodomaalt pagõminõ ja võõra elogaq harinõminõ päämäne jutuainõs. Mõnõq Uibopuu raamaduq: «Linnud puuris», «Keegi ei kuule meid», «Janu». Tä om kirotanuq ka latsilõ, üts latsijutt om «Hõbedane õng».

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Karula kivisõda

**Karula kivisõda** (ka **Karula saiba- ja kivisõda**) oll' 1784. aastaga suvõl sündünüq Karula kihlkunna talopoigõ vastanakkaminõ sõamehile.

Kuuli kats talopoiga, viil kats saiq rasõhõhe vika.

## Miä juhtu?
Päält Põh'asõta läts orjus kõrd kõrralt kõvõmbas. Sis panti manoq vahtsõnõ mass – pääraha. 1784. aastaga suvõl nakas' Karula kihlkunna rahvas vahtsõlõ massulõ ja kõvalõ orjusõlõ vasta. Tuu peräst tuudiq kümme talomiist vinne sõamiihi vaihõl Karula kerigu manoq, et näid vastanakkamisõ peräst rahva iin pessäq. Suuri massõ ja rassõ elo peräst vihalõ aetut Karula rahvast tull' kokko rohkõmb ku kiäkiq ülembist uutaq mõist'. A vihalõ aet rahvas läts, saibaq käen, sillakohtunigu manoq ja ütliq, et nimäq karistamist ei lupaq ja kinniq võeduq meheq piät vabas laskma. Mõnõq ütliq, et kiskvaq viil samal pääväl sillakohtunigu kõtu seest sooliguq vällä. Talomeheq, kedä pessäq taheti, olliq esiq uma karistusõgaq nõun, et suurõmbat tüllü ja tapõlust ärq hoitaq. 

Katõsa kinniqvõetut viist saiqkiq uma karisusõ kätte ja saiq vabas. A kats tükkü pidi viil 10 paari keppi saama ni puul aastakka kroonutüüd tegemä. Tuuperäst nakas' kokko tulnuq rahvas jälq vasta ja nõud' sillakohtunigu käest, et kats kinniq võetut miist antasõq vabas. Leitnant Gerassimov küsse tuu pääle, et ku rahvas nakkas kattõ miist timä käest ärq võtma, kas sis es saanuq neid kattõ miist säälsaman maaha tappaq. Sillakohtunik tuud lupa-as.

Ülemb and' sõamiihile käsü keriguaiast vällä põllu pääle liikuq. Sis naksiq naasõq, kiä keriguaia müürü pääl saisiq, näid kivvegaq pilma ja üts soldan saiõ olalõ vika. Leitnant Gerassimov käsk' naisi pääle laskõq, a komando püssäkuuliq lindsiq üle rahva päie. 25 inemist panniq kivve ja nuiõgaq viil kõvõmbahe vasta. Komando saa-as püssi küländ kibõhõhe ärq laaditus ja näq pidiq taganõma ni näq jätiq kats miist ja sillakohtunigu maaha. Sillakohtunik käsk' komandol ritta saistaq, a leitnant Gerassimov tagasi paarsada sammu ni lask' rahva pihta. Kats nõnamiist kuuliq ja kats sai rasõhõhe vika. Tuupääle juusk' rahvas lakja, õnnõ ütsindä jäänüq sillakohtunik saiõ kõvva tappa. Kiäki naanõ tull' kinigaq timä manu ja taht' pääd lahki lüvväq. Õnnõ kohtunigu tiindre hoit' umma esändät nii pall'o, et tuud es sünnüq. 

Perän tuudi sõaväke mano ja otsiti külli pite kõvõmbit taplõjit takan. Kõgõ rohkõmb viidi kinniq Kolga, Kibõra ja Paluotsa talo inemiisi. Karistusõ ala lätsiq ka kats naist – Nigula Tiio ja Nakatu Eeva.

## Lätteq

Katõgooria:Karula kihlkund
Roho Richard

**Roho Richard** (Richard Roht; sündünüq 12. mahlakuu pääväl 1891 Karaski külän; koolnuq 22. põimukuu pääväl 1950) oll' kiränik.

## Elokäük
Kirämiis Roho Richard kirot' kodost ja kodokandi inemiisist uman raamatun "Vana Võromaa". Tä sündü Kõllõstõ valla Karaski külä Tinno talon. Oll' kõgõst kuvvõaastaganõ, ku imä Ann kuuli. Esägaq es saaq tä peris häste läbi. Esä, esiq küländ suurõ talo perremiis, oll' kidsi. Opmisõs anti kotost veidüq tukõ. Timä koolitii käve Karaski küläkoolist Kanepi kihlkunnakuuli, säält Võro liinakuuli ja Tarto Treffneri gümnaasiummi. Keerolidsõq aoq veiq noorõ mehe esikiq sõtta. Elotii vidi mitmõlõ poolõ: tä elli Tarton, Peterburin, Helsingin, peränpoolõ viil Berliinin ja Talinan. Mõnõ ao pidi tä Sangastõn tallo.

Timä veli Roho Gustav oll' trükü- ja raamaduköütmisettevõttõ umanik Tarton; sõsarapoig Uibopuu Valev oll' kah kiränik.

## Luum
Roht kirot' suvitusromaanõ, juttõ liina- ni küläelost ja mälestüisi. Timäst sai parõmbit vana Võromaa elo ja inemiisi tundjit – tuust kõnõlõsõq raamaduq "Kurgsoo", "Maa" ja "Elutee". Hääs sõbras olliq tälle järveq ja mõtsaq. Latsilõ kirot' kirämiis põnõvit ja süämest tulnuid juttõ pinne ja mõtsaeläjide elost: "Väleküüs ja Tuhknai", "Laaned ja veed", "Lapsed, linnud ja loomad".

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Pärsimäe Karl

**Pärsimäe Karl** (Karl Pärsimägi, sündünüq 11. lehekuu pääväl 1902 Oe külän; koolnuq 27. hainakuu pääväl 1942 Auschwitzi vangilaagrin) oll' kunstnik. 

## Elokäük
Oe küläst Sika talost peri kunstnik Pärsimäe Karl nakas' tõsitsõmbalt pilte tegemä päält Kraavi kooli lõpõtamist. Kunsti nakas' tä opma Peterburin ja perän käve Pallasõ koolin. Kunstnik om joonistanuq Võro liina ja ilosit kotussit liina lähküst, Tamula järve. Timä süä hoit' õks kodo poolõ – pikkä aigu elli tä Sikal. 

Kõgõ rohkõmb joonist' tä üles umma kodotallo. Tä kuulsamb maal omgiq "Talotarõ truubagaq" – rõõmsat värmi pilt tarõst, kon kunstnik kasvi.

Vanna ja miiqperäst taht' tä kokko pandaq prantsusõ muudsa kunstigaq. Suur tahtminõ oll' kunstnigul ka ilma nätäq – tä läts' Pariisi. Mõnõq sääl tettüq tüüq jovviq kodomaalõ, a timä esiq es tulõq inämb kunagi tagasi.

Karl Pärsimäke ku välämaalast pidi Natsi-S'aksamaa võim juudis ja tä kuuli Auschwitzi vangilaagrihe.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti kunstniguq
Võro Oppajidõ Seminär

**Võro Oppajidõ Seminär** oll' aastil 1921–1930 Võrol tüütänüq algkoolioppajidõ koolituskotus.

Eesti ao tulõkigaq tetti latsilõ kohustusõs kuus klassi. Klassõ tull' mano ja kuulmeistriidõ arv nakas' kipõstõ kasuma. Võro Oppajidõ Seminär tettigiq kuulmeistriidõ oppamisõs. Siin opati nuuri Võro, Valga ja vahtsõ maakunna Petseri kuulõ jaos.

Kuuli tahtjit oll' kolm-neli kõrda rohkõmb ku vasta võeti.

Võro seminärist sai 1921.–1930. aastagil koolijuhi Käisi Johannese (1885–1950) nõvvo perrä lühkü aogaq Eesti kuuli vahtsõ mõttõ tuuja. Vahtsõ kooli mõtõq oll', et lats ei piäq inne valmis tarkuisi päähä ajama. Tä piät mõistma esiq perrä märkiq ja opma mitte õnnõ kooliraamatist, a kõgõst hindä ümbre. Kuulmeistre avitaguq egäl latsõl üles löüdäq tuu, mink pääle täl om andi. Võro seminäri vaim oll' nõudlik, a lämmä süämegaq.

Katõgooria:Võro
2026

**2026.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10239.** aastak sirvikallendri perrä.

## Sündmüseq

### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa|Setomaal]]

* ...

### [[Eesti|Eestin]]

* ...

### Maailman

* 1. vahtsõaastakuu päiv – Bulgaarian võeti pruukmistõ õuro.

## Sündünüq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]]

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
Katõgooria:2026
Gutenbergi Johannes (kass)

**Gutenbergi Johannes** (sündünüq sügüse 2009 Tarton) om majakass Tarto Aparaaditehäse Luumõliinakun. Kass om uma nime saanuq trükümassina vällämõtlõja Gutenbergi Johannõsõ perrä.

## Tunnustäheq
Gutenberg om mustvalgõ, keskmäist kasvo, kõllatsidõ silmiga, rahulidsõ olõmisõga, a äkilidse loomuga esäkass.

## Elokäük
Arvadaq om Kass Gutenbergi sünnüaastak 2009. Tä oll' edimält Eesti Trükü- ja Paprõmuusõumi majakass, kohe tä ilmu 2012. aastagal. Muusõum oll' sis aadrõssil Kastani huulits 38. Gutenbergi peris kodo oll' muusõumi ligi, kohe kass peräst inämb tagasi es lääki. Innembä oll’ kass peri eläjide var'opaigast, kon timä nimi oll' Seli. Perän sai kass trükümassina vällämõtlõja Gutenbergi Johannõsõ perrä vahtsõ nime.

Ku muusõum 2014. aasta hainakuun Tarto Aparaaditehässehe kolõ, läts sinnäq elämä ka Gutenberg, kiä om umas alas võtnuq terveq huunõ. Tuust aost om kõigilõ majaliisilõ tutvat kassi egäl puul maja kontorin ja kohvikun nätäq, a ka jalotaman Kastani huulidsa pääl ja Aparaaditehäse naabrimiihi krundil.

Näütüses om tä sakõ küläline Aparaaditehäse kokkokäümistel  ja käü egä päiv mitmõn restoraanin, gallõriin ja seminäritarõn. 

Kassi 15. sünnüpäävä peeti 2. vahtsõaastakuu pääväl 2024. 

2025. aastagal lehekuu pääväl sai kass autost löögi, a suurt vika es saaq.

## Müügikõrraldusõ ammõt
Gutenberg om olnuq Trükü- ja Paprõmuusõumi, ildampa terve Aparaaditehäse müügipäälik, kon timä ülesandõs om sotsiaalmeediä kaudu inemiisi Aparaaditehäse asotusõ käümä meelütäq. Timä päämäne tüü om suhtõ luuminõ ja inemiisi kokko lüümine.

## Lätteq

Katõgooria:Tarto
Katõgooria:Kuulsaq eläjäq
Pardsi Karl

**Pardsi Karl** (Karl Parts, VR I/1., II/2. ja II/3. sündünüq 15. hainakuu pääväl 1886 Paluperä vallan Tartomaal; koolnuq 1. süküskuu pääväl 1941 Kirovi oblastin) oll' Eesti sõaväeläne (kolonel, 1919). Vabahussõan oll' tä Soomusrongõ divisjoni ülemb. 

## Elokäüs
1915. aastaga lõpõt' Pardsi Karl Peterhofi lipnigekooli ja oll' Vinne armee edimädse ilmasõa aigo mitmõ väerõnna pääl. Tsaariarmeen saiõ tä alambakaptõni avvoastmõ. 1917. aastaga läts Pardsi Karl Eesti rahvusväeossa. 

23. urbõkuu pääväl 1918 panti tä 1. Eesti jalaväepolgu I pataljoni ülembäs. 1918. aasta 1. vahtsõaastakuu pääväl tetti kaptõnis.

S'aksa okupatsiooni aigo kõrrald' tä salahuisi Kaitsõliido tegemiisi.

Vabahussõan panti kaptõn Pardsi pääle soomusrongõ kõrraldaminõ ja juhtminõ. 

Pardsi Karl oll' üts ütsäst inemisest, kinkalõ Vabahussõan üles näüdädü vahvusõ iist kolm Vabahusristi annõti.

6. märtekuu pääväl 1940 võtt' NKVD Pardsi Karla uman kodotalun  kinniq ja vei tä Tartohe vangimajja. 1941. aastaga mahlakuun viidi tä Vinnemaalõ, 28. hainakuu pääväl 1941 mõist' sõatribunaal tä surma ni 1. süküskuu pääväl tapõti ärq.

Pardsi Karla poig, reservlipnik Emil-Mauritius Parts (sündünüq 5. rehekuu pääväl 1912 Peterburin) tapiq hävitüspataljooni meheq 16. hainakuu pääväl 1941 Saadjärve algkooli man.

Pardsi Karla naanõ Milli kuuli 13. rehekuu pääväl 1949 Mürwiki pagulaslaagrin S'aksamaal.

## Teosõq

### Artikliq

* Pardsi Karl, Soomusrongõ tegemiisist Vabahussõa murrangu aigo Põhja (Viru) väerõnnal. Tapa ärqvõtminõ. Mälehtüisi ja dokumente. // Sõdur 1928, nr. 6–8, lk 221–229.
* Karl Parts, Tapa lahengu strateegiline tähtsüs. // Lääne Hääl, 25. aprill 1931.
* Karl Parts, Tartu vabastaminõ – riigi ja rahva saatus. // Vabadussõja Tähistel 1937, nr. 1, lk 2–3.
* Karl Parts, Eesti rahvusväeossi võitluspäivilt. Ungari orost 1. Eesti polku Rakveres. // Vabadussõja Tähistel 1938, nr. 2, lk 39–44.

Katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Skype

**Skype** (välläütlemine /skaɪp/) oll' sääne programm, minka sai läbi interneti kõlistaq nii, et tõist kõlistajat oll' nätäq. Päält tuu sai Skype'igaq saataq sõnomiid ni failõ, niisamatõ kõlistaq. Skype tüüt' puutrin, telehvonin ja mängokonsoolõn.

Skype'i teiq ruutslanõ Niklas Zennström, taanlanõ Janus Friis, tarkvara teiq eestläseq Heinla Ahti, Kasesalu Pruut, Tallinna Jaan ja Annusõ Toivo.

Skype tull' vällä 2003. aastaga põimukuun. 2005. aastaga süküskuul ost' eBay Skype'i 2,6 mill'ardi dollari iist ärq. 2011. aastaga lehekuun ost' Skype'i 8,5 mill'ardi dollari iist ärq Microsoft, kiä võtt' taa uma Windows Live Messengeri asõmõlõ. 

2023. aastaga radokuun tarvit' Skype'i egäpäivi 36 mill'onat inemist.

5. lehekuu pääväl 2025 lõpõtõdi Skype'i tüü ärq. Windows võtt' tuu asõmõlõ Microsoft Teamsi.

## Lätteq


Katõgooria:Puutrivärk
Faehlmanni Friedrich Robert

**Faehlmanni Friedrich Robert** (**Friedrich Robert Faehlmann**, 1798. aastaga joulukuu 31. pääväl Ao mõisan, koolnuq 1850. aastaga mahlakuu 22. pääväl Tarton) oll' eesti kirämiis' ja tohtrõ. 

Tä oll' edimäne Opadu Eesti Seltsi edemiis'. 

Katõgooria:Eesti kiräniguq
Katõgooria:Eesti tohtriq