open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Põlva köstrikuul

**Põlva köstrikuul** oll' Põlva kihlkunna edimäne talorahvakuul, miä tüüt' vaihhidõgaq aastagil 1688-1833 Põlva lähkedsen Mamastõ külän. Kooliao pikkus oll' kolm talvõ nink opati lugõmist ja katõkismust.

## Aolugu

Põlva köstrikuul alost' umma tüüd 1688. a. Mamastõn Köstremäel. Üten Urvastõ köstrikooliga oll' tä edimäne talorahvakuul Võromaal. 

Kooli edimädseq pidäjäq olliq kolm põlvkunda Salitzit/Salitsit, kiä peiväq kõrraga nii köstri ku kuulmeistri amõtit.

Põh'asõa aigo jäi koolitüü kats'ki. 1730. aastagast om teedäq, et Põlva köstrikoolil oll' kuulmeistri ja koolimaja. 1731. a. ollõv Põlva kihlkunna kuulmeistri tagandõt liidõrlikkusõ peräst. 1735/36 oppõ Põlva köstrikoolin 19 last, 1775/76 umbõs 30 last. 

18. aastagasaa keskpaigan oll' kuulmeistris Matsoni Jürgen, kinka tüüd jakas' poig Jürgensohni Johann. 1766. a. sai köstrikuul vahtsõ maja.

19. aastagasaa alostusõn (1832. aastaganiq) oll' kuulmeistris Mattissoni Johann. 1833. a. kõrraldõdiq kooli tüü ümbre nink tuust sai Põlva poissõ kihlkunnakuul.

## Kuulmeistriq

*Salitziq/Salitsiq
*Matsoni Jürgen
*Jürgensohni Johann
*Mattissoni Johann

## Lõpõtajaq

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
*Põlva kihlkunnakuul

## Kirändüs

*Hirvlaanõ Milvi, "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega", 2005.

Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Mesindüs

**Mesindüs** om mehiläisi pidämine. Inemiseq pidäväq mehiläisi taron vai mesipuun. Mehiläisi peetäs tuujaos, et mett saiaq. Pääle tuu saa näilt kärevahha, taropiki nink nääq tolmõldasõq viljo.

## Välislink
* Eestikeeline mesindüse leht

Katõgooria:Mesindüs
Põlva kihlkunnakuul

**Põlva kihlkunnakuul** oll' korgõmba astmõ talorahvakuul Põlva kihlkunnan. Kihlkunnakuul oll' Põlva köstrikooli perrätulõja nink Põlva Ütisgümnaasiumi iinkäüjä. Koolin käüdi kolm aastakka. Pall'odõst kihlkunnakooli lõpõtajist saiq küläkuulmeistriq. 

## Aolugu

Kooli alostusõs või lukõq 1833. aastakka nink edimäne kuulmeistri oll' Donneri David, kiä opas' 1863. aastaganiq. Edimält oll' koolin 22 last. Kuul' naas' tüüle Mamastõ külän Köstrimäel köstrikooli majan. 

Et koolioppus oll' massulinõ, sõs jäi opjidõ arv edimält väikos, agaq tuu nõssi tuntavalt, ku naati s'aksa kiilt oppama, tuuperäst et pall'oq vanõmbaq tahiq et näide latsõq s'aksos saasiq. 

1843. aastagast opas' koolin Mattissoni Otto Georg. 

## Kuulmeistriq

*Donneri David (1833-1863)
*Mattissoni Otto Georg (1843-?)

## Lõpõtajaq

*Hurda Jakob (1849-1852)
*Küläkuulmeistriq Saberi Mihkel, Melzovi Mihkel, Hurda Peeter, Vigla Jaan, Rööpsoni Paap, Plado Peeter, Nikopensiusõ Jaan, Zuppingu Jakob, Roho David, Käisi Peeter (lõpõt' 1867), Käisi Jaan.

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
*Põlva köstrikuul
*Põlva Ütisgümnaasium
*Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul
*Põlva õigõusu kihlkunnakuul

## Kirändüs

*Hirvlaanõ Milvi, "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega", 2005.

Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul

**Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul** oll' tütärlatsilõ mõtõld kihlkunnakuul Põlvan, miä tüüt' 1857-1865 ja 1872-1893. 

## Aolugu

Kooli lõi kuulmeistre Donneri David. 1857. a. oppõ koolin 8 tütärlast, kinkast 4 iist mass' kihlkund ja 4 iist vanõmbaq.

## Kuulmeistriq

## Lõpõtajaq

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
*Põlva kihlkunnakuul
*Põlva õigõusu kihlkunnakuul

## Kirändüs

*Hirvlaanõ Milvi, "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega", 2005.

Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Põlva õigõusu kihlkunnakuul

**Põlva õigõusu kihlkunnakuul** oll' Põlva kihlkunnan tüütänü kihlkunnakuul.  Kuul' naas' tüüle Kähri õigõusu kerko man 1851. a. nink pia saivaq sinnäq op'ma tütärlatsõq kah. Oppi saivaq nuuqki, kiä olõ-s õigõuskliguq.

## Aolugu

## Kuulmeistriq

## Lõpõtajaq

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
*Põlva kihlkunnakuul
*Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul

## Kirändüs

*Hirvlaanõ Milvi, "Põlva Ühisgümnaasium ajast aega", 2005.

Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Patrasoni Ilmar

**Patrasoni Ilmar** (**Ilmar Patrason**, 1917–1982) oll' muusigaoppaja, koori- ja orkestrijuht. 

## Elokäük

Patrasoni Ilmar sündü 14. vahtsõaastakuu pääväl 1917 Petrogradin, kuuli 27. urbõkuu pääväl 1982 Tarton nink om matõt Põlva kalmuaida. 

## Pereh

*Esä: Patrasoni Juhan (1873–1970), piinmehaanik, talopidäjä
*Imä: Patrasoni (Mülleri) Bertha (1879–1942), kodooppaja
*Sõsaraq-veleq:
**Patrasoni Harri (1902–1945), amõtnik
**Aadre Lydia (1904–1957), oopõrilaulja
*I naanõ: Patrasoni (Veske) Arma (1911–1951), oppaja
*II naanõ: Patrasoni (Preesi) Lisette (sünd. 1929), latsikodokasvataja
*Latsõq:
**Patrasoni Raivo (sünd. 1945)
**Patrasoni Uuno (sünd. 1951)
**Patrasoni Vallo (1955–1986)

## Haridus

*1925–1929 Tilsi latsikodo algkuul
*1929–1931 Tilsi algkuul
*1933 Väimälä põllutüükuul (jäi lõpõtamaldaq)
*Tävvend' hinnäst pall'odõl muusiga- ja pedagoogigakursuisil.

## Tüükotussõq

*1944 Tilsi ja Vana-Koiola 7-kl. kuul
*1951–1978 Tilsi 8-kl. kooli muusiga- ja joonistusoppaja
*1978–1982 Tilsi latsikodo muusigakasvataja
*1951–1982 (vaihhõaigõga) Vana-Koiola kooli muusigaoppaja

## Ütiskundlinõ tegevüs

Juhat' inämb ku 20 segäkuuri, miiskuuri, ansamblit, estraadi- ja puhkpilliorkestrit (1961–1982 "Koidu" kolhoosi puhkpilliorkestrit), juhõnd' solistõ Tilsin, Vanan-Koiolan, Lahel ja Põlvan. Sai ummi kuurõ ja orkestridega laulupita ülekaehuisil, olümpiaadel ja "Põlva koolikeväjä" ettevõtmiisil avvohindo. Juhat' Põlva laulupäivil latsi ja suuri ütiskuurõ ja -orkestrit. Kuulu Viiemeistride Liido Tarto osakunna nuuri viiemeistride sektsiuuni.

## Looming

Patrasoni Ilmar om loonuq umbõs 30 orkestripalla nink soolo-, ansambli- ja koorilaulõ.

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Miti Paul

**Miti Paul** (**Paul Mitt**, 1896-1969) oll' vinne keele oppaja, ütiskunnategeläne ja kirämiis. 

## Elokäük

Miti Paul sündü 31. põimukuu pääväl 1896 Aleksandri vallan, kuuli 10. vahtsõaastakuu pääväl 1969 Talliinan nink om matõt Räpinä kalmuaida. 

## Pereh

*Esä: Miti Peeter (1864-1925), taloperemiis
*Imä: Miti (Sulõ) Miina (1874-1955), talopernaanõ
*Naanõ: Miti (Häidritsi) Selma-Maria (1902-1969), oppaja
*Latsõq:
**Kulli Asta (1927-1990), oppaja
**eerigu Helmi (sünd. 1930), farmatseut

## Haridus

*1905-1907 Väimälä vallakuul
*1907-1908 Võro 1. algkuul
*1909-1913 Võro liinakuul
*1916-1817 Tarto korgõmba algkooli pedagoogigakursusõq (sai algkoolioppaja kutsõ)
*1946-1953 oppõ Tarto ülikooli kavvõstoppõosakunnan vinne filoloogiat 

## Tüükotussõq

*1913-1915 Karula valla Rebäse algkooli oppaja
*1915-1916 Koiola valla Mamastõ algkooli oppaja
*1917-1918 Võro liina poiglatsikooli oppaja
*1918-1919 Põlva korgõmba rahvakooli oppaja
*1919-1920 Nuia algkooli juhataja
*1920-1921 Võro poiglatsi reaalgümnaasiumi oppaja
*1922-1926 Räpinä korgõmba algkooli juhataja
*1926-1934 Sõmmõrpalo algkooli oppaja
*1934-1940 Peri valla Sika algkooli juhataja
*1940-1941 Kanepi 7-kl. kooli juhataja
*1941-1943 oll' vangin
*1943-1944 laohoitja
*1944-1945 Räpinä 7-kl. kooli juhataja
*1945-1950 Räpinä keskkooli juhataja
*1950-1951 Räpinä keskkooli oppõalajuhataja
*1951-1953 Räpinä keskkooli vinne keele oppaja
*1953-1956 Mõisakülä keskkooli oppaja
*1956-1957 Abja keskkooli oppõalajuhataja
*1958-1961 Abja rajooni kuulõ inspektri
*1961-1966 Abja keskkooli oppõalajuhataja tuutmisõ alal

## Ütiskundlinõ tegevüs

Lugi loengit oppajidõ kursuisil, juhat' näütemängotsõõrõ ja kuurõ, toet' karskusliikmist, juhõnd' nuurikodassit. Kõrrald' 1925 Räpinäl laulupeo ja kihlkunna kongressi. Oll' Räpinäle Vabahussõa mälehtüssamba pandmisõ komitee päämiis. Miti Pauli iistvõtmisõl ehitediq Sika külän vahtsõnõ koolimaja nink kujondõdiq aid ja park. Asot' ja vei hää järe pääle Räpinä keskkooli.

## Looming

Om kirotanuq leheartiklit ja juttõ, sh. "Eedi. Jutukõsõq noorilõ" ("Eedi. Jutukesed noortele", Võro, 1921).
Alakülä

**Alakülä** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Alakülä Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan
*Alakülä Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan
*Alakülä Põlva kihlkunnan Põlva vallan
*Alakülä Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan
*Alakülä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan
Haava

**Haava** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Haava külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan
*Haava külä Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan
Andsumäe

**Andsumäe** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Andsumäe külä Rõugõ kihlkunnan Haani vallan
*Andsumäe külä Vahtsõliina kihlkunnan Lasva vallan
Haavistu

**Haavistu** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Haavistu külä Karula kihlkunnan Antsla vallan
*Haavistu külä Rõugõ kihlkunnan Haani vallan
Horma

**Horma** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Horma külä Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan
*Horma külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan
Hurda

**Hurda** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Hurda külä Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan
*Hurda külä Rõugõ kihlkunnan Haani vallan
*Hurda külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
Härmä

**Härmä** om mitmõ külä nimi. 

Võromaal ommaq 
*Härmä külä Karula kihlkunnan Antsla vallan, 
*Härmä külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.

Setomaal om 
*Härmä külä Mokornulgan.
Hallimäe

**Hallimäe** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kallastõ

**Kallastõ** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Kallastõ külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan
*Kallastõ oll' külä Rõugõ kihlkunnan Haani vallan, põrõld om külä nimi Vodi
*Kallastõ külä Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan

Pääle tuu om olõman **[[Kallastõ liin]]** Tartomaal.
Saudi Araabia

**Saudi Araabia** om Aasia Lähkü-Hummogumaa riik, mink pääliin om Riad. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Kaeq viil
* Maailma maaq

## Välislingiq

Katõgooria:Saudi Araabia
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Riad

**Riad** (*Ar-Riyāḑ*) om Saudi Araabia pääliin.

Katõgooria:Saudi Araabia liinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Karilatsi

**Karilatsi** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Karilatsi külä Põlva kihlkunnan Kanepi vallan (kooniq 2017 Kõllõstõ vallan)
*Karilatsi külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan (kooniq 2017 Vahtsõ-Kuustõ vallan)
Kanariku

**Kanariku** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Kanariku külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan
*Kanariku külä Põlva kihlkunnan Võro vallan
Karaski

**Karaski** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Karaski külä Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan
*Karaski külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
Kauksi

**Kauksi** om mitmõ Võromaa kotusõ nimi:
*Kauksi om kotus Urvastõ kihlkunnan Antsla vallan
*Kauksi om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan
Keema

**Keema** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Keema külä Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan
*Keema külä Urvastõ kihlkunnan Sõmmõrpalo vallan
Kirbu

**Kirbu** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Kirbu külä Rõugõ kihlkunnan Haani vallan
*Kirbu külä Karula kihlkunnan Karula vallan
Kiisa

**Kiisa** om mitmõ paiga nimi. 

*Võromaal: 
**Kiisa külä Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan
**Kiisa külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan

*Harjomaal: 
****[[Kiisa (Saku)|Kiisa]]** alõvik Hageri kihlkunnan Saku vallan
Kivikülä

**Kivikülä** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Kivikülä Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan
*Kivikülä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan
*Kivikülä Rõugõ kihlkunnan Vahtsõliina vallan
Kolga

**Kolga** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Kolga külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
*Kolga külä Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan

Viil om olõman **[[Kolga alõvik]]** Harjomaal.
Kol'o

**Kol'o** om mitmõ külä nimi. 

Võromaal ommaq 
*Kol'o külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan, 
*Kol'o külä Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan.

Setomaal om 
*Kol'o külä Seeritsä nulgah.
Kuklasõ

**Kuklasõ** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kähri

**Kähri** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Kähri külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan
*Kähri külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
Laanõ

**Laanõ** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Laanõ külä Rõugõ kihlkunnan Antsla vallan
*Laanõ külä Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan
*Laanõ külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan
*Laanõ külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Kähri kandin
*Laanõ külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Peri kandin
Laho

**Laho** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Laho külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan
*Laho külä Räpinä kihlkunnan Veriora vallan
Lalli

**Lalli** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Lalli külä Rõugõ kihlkunnan Antsla vallan
*Lalli külä Rõugõ kihlkunnan Võro vallan
Kurõ

**Kurõ** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Kurõ külä Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan
*Kurõ külä Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan

Viil om olõman 
*Kurõkülä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan
Lutsu

**Lutsu** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Lutsu külä Kanpei kihlkunnan Kanepi vallan
*Lutsu külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan
*Lutsu külä Hargla kihlkunnan Taheva vallan
Matsi

**Matsi** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Matsi külä Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan
*Matsi külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
*Matsi külä Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan
Kõrvõ

**Kõrvõ** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Kõrvõ külä Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan
*Kõrvõ külä Vahtsõliina kihlkunnan Vahtsõliina vallan
Naha

**Naha** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Naha (Mõnistõ)|Naha külä]]** Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan
***[[Naha (Räpinä)|Naha külä]]** Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan

Viil om olõman **[[Nahakülä]]** Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan.
Orava

**Orava** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Orava (Kõllõstõ)|Orava külä]]** Kanepi kihlkunnan Kõllõstõ vallan
***[[Orava (Võro)|Orava külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan

Viil om olõman **[[Orava mõisa (külä)|Orava mõisa]]** Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Palukülä

**Palukülä** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Palukülä (Tõllistõ)|Palukülä]]** Karula kihlkunnan Tõllistõ vallan
***[[Palukülä (Varstu)|Palukülä]]** Hargla kihlkunnan Varstu vallan

Viil om olõman **[[Palu külä]]** Karula kihlkunnan Karula vallan.
Peebu

**Peebu** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Peebu (Urvastõ)|Peebu külä]]** Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan
***[[Peebu (Mõnistõ)|Peebu külä]]** Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan
Mustahamba

**Mustahamba** om mitmõ Võromaa külä nimi:
*Mustahamba külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan, (inne 2017 Haani vallan)
*Kahrila-Mustahamba külä (inne 2017 Mustahamba) Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
Peräkülä

**Peräkülä** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Peräkülä (Kõllõstõ)|Peräkülä]]** Põlva kihlkunnan Kõllõstõ vallan
***[[Peräkülä (Võro)|Peräkülä]]** Põlva kihlkunnan Võro vallan
Perämõtsa

**Perämõtsa** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Perämõtsa (Põlva)|Perämõtsa külä]]** Põlva kihlkunnan Põlva vallan
***[[Perämõtsa (Võro)|Perämõtsa külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan
Puustusõ

**Puustusõ** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Puustusõ (Varstu)|Puustusõ külä]]** Hargla kihlkunnan Varstu vallan 
***[[Puustusõ (Urvastõ)|Puusutsõ külä]]** Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan
Pille

**Pille** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Pille (Timo)|Pille külä]]** Põlva kihlkunnan Võro vallan Timo kandin
***[[Pille (Pindi)|Pille külä]]** Rõugõ kihlkunnan Lasva vallan Pindi kandin
Pindi

**Pindi** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Pindi (Räpinä)|Pindi külä]]** Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan 
***[[Pindi (Võro)|Pindi külä]]** Rõugõ kihlkunnan Võro vallan
Põdra

**Põdra** om mitmõ külä nimi:
***[[Põrdra (Rõugõ)|Põdra külä]]** Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan 
***[[Põrdra (Kõllõstõ)|Põdra külä]]** Tartomaal Kamja kihlkunnan Kõllõstõ vallan
Raudsepä (Rõugõ)

Raudsepä om ka tõsõ Rõugõ valla nimi, kaeq Raudsepä (Varstu). Raudsepä külä om ka Võro vallan, kaeq Raudsepä (Võro). 

**Raudsepä** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Saika

**Saika** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Saika (Haani)|Saika külä]]** Rõugõ kihlkunnan Haani vallan 
***[[Saika (Miss'o)|Saika külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Miss'o vallan
Savioja külä

**Savioja** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Savioja (Misso)|Savioja külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Rõugõ vallan
***[[Savioja (Võro)|Savioja külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan
Soe

**Soe** om mitmõ külä nimi.

Võromaal ommaq: 
***[[Soe (Võro)|Soe külä]]** Rõugõ kihlkunnan Võro vallan,
***[[Soe (Orava)|Soe külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Orava vallan.
Viländimaal om 
***[[Soe (Tarvastu)|Soe külä]]** Tarvastu kihlkunnan Tarvastu vallan.
Soessaarõ

**Soessaarõ** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Soessaarõ (Saarjärve)|Soessaarõ külä]]** Põlva kihlkunnan Põlva vallan Saarjärve kandin
***[[Soessaarõ (Vana-Koiola)|Soessaarõ külä]]** Põlva kihlkunnan Põlva vallan Vana-Koiola kandin
Suukülä

**Suukülä** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Suukülä (Põlva)|Suukülä]]** Põlva kihlkunnan Põlva vallan 
***[[Suukülä (Võro)|Suukülä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan (1992–2017 Lasva vallan)
Suurkülä

**Suurkülä** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Suurkülä (Laheda)|Suurkülä]]** Põlva kihlkunnan Laheda vallan 
***[[Suurkülä (Erästvere)|Suurkülä]]** Kanepi kihlkunnan Kanepi vallan
Tammõ

**Tammõ** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Tammõ (Valgjärve)|Tammõ külä]]** Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan 
***[[Tammõ (Lasva)|Tammõ külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan, kooniq 2017. aastaganiq Lasva vallan  
***[[Tammõ (Võro)|Tammõ külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan

Viil om olõman **[[Tammõkülä]]** Hargla kihlkunnan Taheva vallan.
Tiidu

**Tiidu** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Tiidu (Urvastõ)|Tiidu külä]]** Urvastõ kihlkunnan Urvastõ vallan
***[[Tiidu (Rõugõ)|Tiidu külä]]** Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan
Tilsi

**Tilsi** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Tilsi (Laheda)|Tilsi külä]]** Põlva kihlkunnan Laheda vallan
***[[Tilsi (Põlva)|Tilsi külä]]** Põlva kihlkunnan Põlva vallan
Tsiamäe

**Tsiamäe** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Tsiamäe (Varstu)|Tsiamäe külä]]** Rõugõ kihlkunnan Varstu vallan
***[[Tsiamäe (Haani)|Tsiamäe külä]]** Rõugõ kihlkunnan Haani vallan
Tammistu

**Tammistu** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Tammistu (Miiksi)|Tammistu külä]]** Räpinä kihlkunnan Miiksi vallan 
***[[Tammistu (Räpinä)|Tammistu külä]]** Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan
Vaarkali

**Vaarkali** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Vaarkali (Haani)|Vaarkali külä]]** Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan (kooniq 2017. aastaganiq Haani vallan)
***[[Vaarkali (Võro)|Vaarkali külä]]** Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan (kooniq 2017. aastaganiq Vahtsõliina vallan)
Vadsa

Seo artikli kõnõlõs Rõugõ valla Vadsa küläst. Ka Võro vallan om Vadsa külä, kaeq Vadsa (Võro).
**Vadsa** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
## Kaeq viil

*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Adistõ

**Adistõ** vai **At'stõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Aditsin oll' 2009. aastaganiq Põlva maakunna ainukõnõ prügümägi, kohe uma asu sai ammõtligult ärq viiäq. 

1965. aastaganiq oll' külän Adistõ Algkuul.  

Aditsist juusk läbi Kooskora. 

Aditsin om sündünüq majandustiidläne Soe Heidi.

2020. aastaga alostusõn elli Aditsin 100 inemist. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Ala-Häätarõ

**Ala-Häätarõ** vai **Ala-Häätaro** om külä Põlva kihlkunnan Kanepi vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Kanepi vald
Andre

**Andre** vai **Andremõisa** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Edimält elliq säält Möldre Andre perrätulõjaq. 1757. aastagast om kirjä pant nimi *Moller Andre Joh.,* 1795. aastagast *Molre Andre Peder.* 1805. aastagal oll' joba neli *Andri* lisanimega tallo, 1839. aastaga om kirjä pant *Andre* (külä).

Andre külä hummogujaon, tuu tii veeren, miä Tromsi külä pääle lätt, om ohvrikivi Tennüskivi.

1977. aastaga panti Andre küläle mano Sika külä.

2020. aastaga alostusõn elli Andre külän 64 inemist. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Eostõ

**Eostõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Eostõ külä nimi tulõ sõnast *ido*, vanõmbast *Idostõ* kujost om ao joosul saanuq *Eostõ*. Viil 1798. aastaga om külä nimes kirjä pant *Iddust.* Eostõ küläosaq ommaq Kahuots, Lepäkurm ja Plakiots, Eostõ põh'ahummogujako kutstas Kitsõruusuu, midä om vaihõpääl ka hindäperi küläs peet.

Eostõst õdagu poolõ jääs Valgõsuu ja Taivaskua külä, lõunõõdagun om Mamastõ, lõunõn Himmastõ, hummogun Adistõ ja põh'an Säässaarõ. Eostõ külä õdagupiir om vasta Orajõkõ ja Ah'a jõkõ.   

Eostõ küläst lätväq läbi Himmastõ–Rasina tii (18162) ja Kärsä–Eostõ tii (18181).  

2020. aastaga alostusõn elli Eostõn 65 inemist.  

Ah'a jõõ veeren om Eostõ hoitala.

Eostõn ommaq Ristimägi ja Keldrimägi. Eostõn ommaq Eostõ ristipuuq ja Porgandi ristipetäi.

## Vaata ka

* Porgandi vesiveski

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Haigri

**Haigri** oll' külä Põlva kihlkunnan. 

Seo ilma aigu jääs Haigri Raistõ küllä. 

## Kuulsambaq inemiseq

* Paaba Endel

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Ungari kiil

**Ungari kiil** om soomõ-ugri kiilkunna kiil, midä kõnõlõs umbõs 14.5 mill'onat inemist. Ungari kiilt kõnõldas päält Ungari viil Romaanian, Slovakkian, Serbiän, Ukrainan, Sloveeniän, Horvaatian ja Austrian. 

## Ungari kiil ja võro kiil

Ungari ja võro keelen om mitmit üttemuudu sõnno. 

Katõgooria:Ugri keeleq
Võrosuu külä

**Võrosuu** om mitmõ Võromaa külä nimi:
***[[Võrosuu külä (Võromõisa)|Võrosuu külä]]** Põlva kihlkunnan Võro vallan Võromõisa kandin
***[[Võrosuu külä (Kasaritsa)|Võrosuu külä]]** Rõugõ kihlkunnan Võro vallan Kasaritsa kandin
Hatiku

**Hatiku** om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Seo ilma aigo om Hatiku Aarna külä põh'ajago. 

1498. aastaga om külä nimme kirjä pant *Hattikas*, tuu om märknüq tallo vai väikut küllä. Peris küläs sai Hatiku 1920. aastil, ildampa panti kokko Aarna külägaq. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Himmastõ

**Himmastõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Himmastõ külä rahva ede­esäs om peet kedägi Himmat, timä perrätulõjaq ommaq *himmadsõq* ja näide külä om sis Himmastõ. Küländ selge muinasaignõ inemisenimi sõnatüvest *himo*, levinüq lajalt, om tunnõt liivlaisi man ja Soomõn. Liivlaisi käest om tuu lainat ka baltlaisi edenimes: läti *Imants* om tuusama nimi.

2020. aastaga alostusõn elli Himmastõn 501 inemist.  

## Kuulsambaq inemiseq

Himmastõst om peri rahvaluulõ- ja keeletiidläne nink ütiskunnategeläne Hurda Jakob.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq
Himmiste

**Himmiste** om külä Põlva kihlkunnan Räpinä vallan. 

Himmiste om vana külä Võhandu jõõ veeren. Võhandu jõgi om Himmiste hummogupiiris, tõõsõl puul jõkõ ommaq Varõstõ ja Leevi. Himmistest lõunõ poolõ jääs Jõõveere külä, lõunõõdagu poolõ Kuulmajärve, õdagu poolõ Timo ja põh'a poolõ Viira külä. Himmiste lõunõpiiris om Rosma–Tiike–Leevi tii. 

1977. aastaga panti Himmiste külge Jõõveere-Himmiste külä, miä oll' tegeligult suurõmb. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Veriora valda. 2020. aastaga alostusõn elli Himmisten 20 inemist. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä valla küläq
Hirmu (Moostõ)

**Hirmu** om inneskine külä Põlva kihlkunnan. 

1977. aastaga panti Hirmu ammõtligult Kauksi külä alaq. 

## Kaeq viil

*Hirmu
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Holvandi

**Holvandi** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Holvandist lätväq läbi Miiastõ–Kanassaarõ tii ja Visseoja. Holvandist põh'a poolõ jääs Kiisakülä, miä oll' ammõtligult 1977–2017 Holvandi külge pant. Holvandi õdagupoolitsit tallõ kutstas Pukastõ. Hummogu poolõ jääs Kanassaarõ. Holvandi õdagupiiris om Tarto–Koidula raudtii.  

Holvandin om Holvandi raudtiipiätüs, tuust nii 570 miitret Petseri poolõ minnäq om raudtii 50. kilomiitre post ja õkva tuu kõrvalõ jäteti Eesti Vabariigi president Pätsi Konstantinilõ raudtii ehitämise aigu 1931. aastaga hainakuun sisse lüvväq viimäne nagõl. Järgmäne hummok oll' tuu nagõl ärq varastõt. 

2020. aastaga alostusõn elli Holvandin 46 inemist. 

## Kuulsambaq inemiseq

Holvandi külän om elänüq kunstnik Vahtra Jaan.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq
Jõeveere

**Jõeveere** om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan. Taa külä om Võhandu jõõ veeren.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq
Järve

**Järve** om inneskine külä Põlva kihlkunnan. Seo ilma aigo om külä üts jago Kanasaarõ küllä. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kaarukülä

**Kaarukülä** vai **Kaaru** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mooste valda. 

Kaarukülä põh'ahummogupiiris om Tarto–Räpinä tii, minkas põh'a poolõ jääs Jaanimõisa. Hummogu poolõ jääs Suurõmõtsa, lõunõ poolõ Kauksi ja Miiastõ, õdagu poolõ Noorits-Mõtskülä. 

Kaaru külä põh'ajaon ommaq Vennekurmu taloq, miä käveq vanast Ah'a mõisa alaq. 

## Kuulsambaq inemiseq

Kaarukülän om sündünü kunstnik Vahtra Jaan.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Jõõlaanõ

**Jõõlaanõ** om inneskine külä, seo ilma aigo S'akna külä all Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kanamõtsa

**Kanamõtsa** oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Seo ilma aigu jääs Kanamõtsa Tagakülä maiõ pääle. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq
Kanariku (Võro)

**Kanariku** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

## Kaeq viil
*Kanariku
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Jaanimõisa (külä)

**Jaanimõisa** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Mooste valda. 

2020. aastaga elli Jaanimõisan 85 inemist.  

Tsiaoro taloq ommaq vanastõ Ahja mõisa alaq käünü. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Karilatsi (Kanepi)

Seo artikli om Kanepi valla Karilatsi küläst. Sama nimegaq külä om viil Põlva vallan, kaeq Karilatsi (Põlva).
**Karilatsi** om külä Põlva kihlkunnan Kanepi vallan. 

Karilatsi om vana külä, miä kuustus mitmist vanost vähämbist külist vai talorühmist, näist Juuriku ja Põrstõ olliq 1977. aastaganiq eräle küläq. 

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq oll' külä Kõllõstõ vallan. 

## Huvitavat kaemist

Karilatsin om Põlva Talorahvamuusõum.

## Kaeq viil
*Karilatsi
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Kanepi valla küläq
Karilatsi (Põlva)

Seo artikli om Põlva valla Karilatsi küläst. Karilatsi külä om ka Kanepi vallan, kaeq Karilatsi (Kanepi).

**Karilatsi** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Seo külä om vana Karilatsi külä põh'ajago, miä 1938. aasaga valdo ümbrekõrralduisi aigo eräle küläs tetti. Seon jaon ommaq Joro, Kelmikülä, Lobona, Tanska, Tros'a jt talorühmäq vai väikuqküläq. Aastil 1990–2017 oll' külä Vahtsõ-Kuustõ vallan. 

Küläst juusk läbi Karilatsi jõgi. 

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Kauksi (Põlva)

**Kauksi** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist oll' külä Mooste vallan. 

Kauksi küläosaq ommaq Kärsnäots, Kükänukk ja Popsikülä. 1977. aastaga panti Kauksi külä alaq Hirmu külä (sh Märdiots) ja Kivikülä. 

Kauksist lätt läbi Kanepi–Leevaku tii ja Kauksist nakkas pääle Kauksi–Terepi tii. 

Kauksin om pikk ja kõvvõr Kauksi järv, kost nakkas pääle Lutsu jõgi. 

## Kaeq viil
*Kauksi
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kelmikülä (Põlva)

**Kelmikülä** om kotus Põlva kihlkunnan Põlva vallan, miä om üts jago Karilatsi küllä. 

Kelmikülä jääs Haudumaasuust põh'a poolõ, ku Voorõkülä–Puskaru tiid müüdä Tarto poolõq lähät, jääs hääd kätt. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kiimariigi

**Kiimariigi külä** vai **Kiimariik** oll' külä Põlva kihlkunnan. 

Seo ilma aigu jääs Kiimariigi külä Tagakülä maiõ pääle. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kiisakülä

**Kiisakülä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Kiisakülä panti 70. aastidõ lõpun kokko Holvandi külägaq, 2017. aastaga Eesti umavalituisi tallituspüürdmiisi aigo sai Kiisaküläst jälq eräle külä. Kiisakülä põh'ahummogu jako kutstas Jõngoranukas, põh'ajaon om Kusõkurm.  

Kiisa külä kesken om Kiisa järv, kohe juusk ja kosk vällä juusk Visseoja. 

Külä lõunõpiiris om Tarto–Koidula raudtii, õdagupiiris lõunõ puul Lutsu jõgi nika ku Vanaküläniq, edesi lätt õdagupiir nurmi vaihõlt, põh'apiir om vasta Kauksi küllä, põh'aõdagunukan om Nahksilla suu, hummogupiir om Visseoja vai taa lähikesen. 

2020. aastaga alostusõn elli Kiisakülän 74 inemist. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kindsi

**Kindsi** om inneskine külä Põlva kihlkunnan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kiräpää

**Kiräpää** vai **Kirumpää** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Kiräpääl Kandsimäel ommaq varõmõq. Sääl oll' vanast tähtsä kants.

Kiräpäält juusk läbi Võhandu jõgi.

## Aolugu

Edimäne tiidmine Kiräpääst (*Kyrgenpae*, *Kyrrempe*) om peri 1322. aastagast. Tarto piiskop' lask' tetäq Pihkva piiri lähkühe kats' kõvva kantsi – Kiräpää ja Vahtsõliina. Kiräpääl oll' Tarto piiskop'kunna suurõmbit ja arvadaq, et ka vanõmbit lossõ. Kandsi taadõ Võhandu viirde jäiq maarahva elämiseq. Egä tapõlusõ aigo olliq nuuq edimädseq, miä maaha palotõdiq. Tuul aol käveq Kiräpää all mitu kõrda kõvaq tapõlusõq. Ku vindläseq tulliq, saat' ordu siiäq 400 miist võõra väe vasta appi. Mõni aastak ildamba tulliq ordu väeq Kiräpääle kokko, et esiq Vinnemaalõ minnäq. Ku Tarto piiskop' ja ordu tüllü pööriq, sai Kiräpää jälkiq kõvva kannahtaq. Päält tuud tetti sõakäük' Pihkvahe ja säält tulti ummakõrda kätte masma. Nii käve jo inne Liivi sõta tan kõgõ tülü ja tapõlus.

Liivi sõa aigo 1558. aastagal tõi ordu sinnäq umaq meheq. A sis tuudi sõnna, et vindläseq ommaq Vahtsõliina ärq võtnuq. Tuud kuuldnuq, panniq ordumeheq esiq Kiräpää palama ja pagõsiq Valga poolõ. Liivi sõan palodiq üte jao Kiräpää kandsist maaha Poola väeq. Ku Lõuna-Eesti Poola kätte läts', tetti umaette Kiräpää staarost'kund. Ruutslaisi ja vindläisi tapõlusõq häödiq taa kandsi periselt. A viil Põh'asõa aigo kogosiq päält tapõluisi hinnäst Kiräpääle kokko Roodsi väeq. Parhillaq om kimmäst ja kuulsast Kiräpääst inne väiku müürükands perrä jäänüq.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq
*Kandsimägi (Kiräpää)

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Kitsõruusuu külä

**Kitsõruusuu külä** om ineskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

19. aastagasaa kesken oll' aridu maa nimi, a tuu aasagasaa lõpus kujusi sääl popsikülä. Kitsõruusuu põh'ajako üteldäs Kellä, lõunõjako Tagamõtsa. 

Seo ilma aigo om Kitsõruusuu Eostõ külä põh'ahummogujago. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkund
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kiuma

**Kiuma** vai **Kioma** om külä Põlva kihlkunnan Põlva valla õdaguosan. Kiuma om põh'a puul kõrvu Aarnaga, hummogun Tännässilmä ja Kähri küläga, lõunõn Puskaruga, õdagun Kanepi valla Ihamaru küläga ja Kanepi valla Varbusõ küläga. Kiuma külä õdagupiir lätt suurõman osan müüdä Ahja jõkõ. Maakunna ja valla keskustõ Põlvahe om 6 kilometrit maad.

2020. aastaga alostusõn elli Kiuman 79 inemist.

## Aolugu

Kiuma külä aolugu om köüdet Kiuma mõisaga, midä om edimäst kõrda nimmat 1495. aastagal (Küemahe). Inneskidse Kiuma mõisa süä om sõskiq täämbädsen Aarna külän. Perän valdo tegemist 1866. aastagal oll' külä Kioma valla kuunsaison 1939. aastagani, a pääle 1939. aastaga valdo ümbremuutmist oll' Põlva valla kuunsaison. 1939. aastagani oll' külä ammõtlinõ nimi Kioma. Päält külänõvvukogo tegemist oll' Kiuma 1945. aastagast pääle Kioma külänõvvukogo keskus. 1950. aastaga säädüsega kaotõdi ärq Põlva vald ja Kioma külänõvvukogo maa arvati Põlva rajooni ala. 1954. aastaga kaotõdi Kioma kulänõvvukogo ärq ja tuu maa pandi ammõtlidsõlt kokko Põlva külänõvvukogoga. Sinnäq jäi seo 1991. aastagani. Säält pääle om Kiuma Põlva valla jago.

## Kultuur

Külä põh'aõdaguosan om mitu kääbäst, miä ommaq ku arkeoloogia mälehtüseq kaitsmisõ all. Külän om Kiuma rahvamaja ja Kiuma raamadukogo. Kah om Kiuma külän sündünüq keeletiidläne Liiva Heino.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Kiumamõisa (külä)

**Kiumamõisa** om kotus Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Varrampa oll' taa eräle külä, a seo ilma aigu om Kiumamõisa üts jago Aarna küllä. Sõski üteldäs viil Aarnalõ minemise kotsilõ, et mindäs Kiumamõisahe. 

1495. aastaga om kirjä pant nimekujo *Küemahe*, 1498. aastaga *Kimo*, 1543. aastaga *Kyuma*, 1627. aastaga *Kyvimoisa oder Kyhama*, *Koehamahoff*, 1638. aastaga *Kioma*. 

## Kaeq viil

*Aarna
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kivijärve

**Kivijärve** om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kuulmajärve

**Kuulmajärve** om külä Põlva kihlkunnan Veriora vallan Kuulma järve veeren. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Veriora vald
Kähri (Põlva)

Seo artikli om Põlva kihlkunna küläst. Sama nimega küläq ommaq viil Otõmpää kihlkunnan ja Rõugõ kihlkunnan, kaeq Kähri (Rõugõ), Kähri (Otõmpää).
**Kähri** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Kähri külän om vinne õigõuso kerik. 

2020. aastaga alostusõn elli Kährin 90 inemist. 

Kährist põh'a poolõ jääseq Kiuma ja Tännässilmä, lõunõ poolõ Puskaru, lõunõõdagu poolõ Puskaru. 

## Kaeq viil
*Kähri
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq
Kärnämäe

**Kärnämäe** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Võro valla küläq
Koroli

**Koroli** oll' külä Põlva kihlkunnan.

Külä oll' Põrmujärve hummogupoolidsõ perve pääl. 

Täämbädsel pääväl peetäs Koroli küllä Navi külä osas nigu ka Tsopa küllä, miä jääs õkva tõõsõlõ poolõ Põrmujärve. Põrmujärve nimi vanno kaartõ pääl om Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv, selle et puul järvest käve Tsopa ja puul Koroli külä ala.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Kääpä

**Kääpä** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Lasva valda. 

Külän ommaq Kääpä Sotsiaalkeskus ja Kääpä Põhikuul. 

Kääpä küläst juusk läbi Võhandu jõgi. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Koti

**Koti** om inneskine külä Põlva kihlkunnan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Liitva

**Liitva** oll' külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Täämbätsel pääväl arvatas Liitva külä Navi küllä. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq
Listaku (Võro)

Seo artikli kõnõlõs küläst Võro vallan, samanimeline külä om ka Rõugõ vallan, kaeq Listaku (Rõugõ). 

**Listaku** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda. 

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Võro valla küläq
Mamastõ

**Mamastõ** (üteldäs ka vana kiräkeele mõotusõl katõ *m*-ga Mammastõ vai Mammaste) om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Mamastõst lõunõ poolõ jääseq Põlva liin ni Puuri külä, õdaguhe Aarna, põhja Kiidjärve ni Taivaskua ja hummoguhe Himmastõ ja Nabakülä. Piir Himmastõ ja Nabaküläga lätt suurõn jaon Orajõkõ piten. Mamastõ lõunõjago om Põlvaga kokko kasunuq. 

Põlva köstrikuul alost' umma tüüd 1688. a. Mamastõn Köstremäel. Üten Urvastõ köstrikooliga oll' tä edimäne talorahvakuul Võromaal.

## Nimi
Mamastõ nime kiräpilt *Mammaste* tulõ vanast kiräviiest, kon *-mm-* näüdäs', et *a* om lühkü. Kiräkiilne katõ *m-*­ga vorm om ka võro keelen levinüq, harva, ku kiäki inämb *Mamastõ* üte *m-*­ga ütles. Mamastõ nimi om *stE-*­jakuga, miä tähendäs, et eläniguq ommaq *mamadsõq, *Mama hõimu liikmõq, või ollaq varatsõmbal aol, ku külä oll' nuur, ka timä perrätulõjaq.

Õdagumeresoomõ algkeelen inemisenimme Mama es olõq. Sobivaq ommaq kreeka nimeq, miä võisõvaq siiäq tullaq joba kristlusõ aigu läbi vinne keele, selle et õigõuso kerik oll' väega puult ja pruuksõ noid. Kreeka nimeq *Mamas* ja *Mamantos* võissi olla tuu alussõs. Om ka õdagu­poolidsõ seletüse võimalus. D.­E. Stoebke om uurnuq eesti lisa­nimme *Mamma Clas* (*Clas* om edenimi, sama, miä Klaus vai Niko­laus), ja võrdõlõnuq tuud vana s'aksa inemisenimega nigu *Mamo* vai *Mammo*. Nimi om arvadaq lainat, a kost, ei olõq teedäq.

## Kuulsaq inemiseq
Mamastõn ommaq sündünü koolijuht ni kirämiis Ivaski Albert ja kiränik Kurvidsa Lembit.

## Pildiq

Mammaste, Põlva county.jpg
Adra park Mammaste külas.jpg
Koiola vallamaja.jpg


## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Mamastõ-Mõtsanuka

**Mamastõ-Mõtsanuka** om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Meemaskülä

**Meemaskülä** vai **Meemastõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Meemaskülä hummogupiir vasta Mõtstõ küllä lätt Orajõkõ piten. Küläst põhja jääs Rosma, hummoguhe Peri, lõunõhummoguhe Andre, lõunõhe Himma ja Koiolakülä. Üts jago Meemaskülä hummogupiiri lätt Peri uia piten.

Meemasküläst lätt läbi Võro–Põlva tii.

Meemaskülän om bussipiätüs ja saekaadri. 2020. aastaga alostusõn elli sääl 48 inemist.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Miiastõ

**Miiastõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Miiastõn ommaq Latõrna järv ja Miiastõ järv, naidõ katõ vaihõlt lätt läbi Kanepi–Leevaka tii. Miiastõ põh'ajaon ommaq Tsiasuu, Riiosuu ja Haudusuu. Säält põh'a poolõ jääs Noorits-Mõtskülä. Miiastõ õdagujaon ommaq Savikusuu ja Tagosuu, minkastõ õdaguhe jääs Adistõ külä. Miiastõ lõunõjaon ommaq Külmäkütüssesuu ja Sajamägi, minkastõ lõunõhe jääs Vanakülä. Miiastõ lõunõhummogu jaon om Vanakülä järv, miä tege üte jao piiri Miiastõ ja Kauksi vaihõl. Ülejääk piiri lätt Rauhtja orgu piten, põh'ajaon om ka Kükä järv. 

Miiastõ om vana külä, miä või ollaq vällä kasunuq Vanaküläst, miä jääs jõunõ poolõq.  

2020. aastaga alostusõn elli Miiastõn 51 inemist. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Mooste mõisa (alõvik)

**Mooste mõisa** vai **Mooste** om alõvik Põlva kihlkunnan Põlva vallan Mooste järve kaldõ pääl.  

1991–2017 oll' Mooste alõvik Mooste valla keskus. 

## Kaeq viil
* Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Võromaa alõviguq
Katõgooria:Põlva kihlkund
Katõgooria:Põlva vald
Lutsu (Põlva)

**Lutsu** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Lutsu jõõ veeren 

Külän ommaq Lutsu ristipuuq ja tsiafarm. 

Lutsu Palojärv om Lutsu ja Soessaarõ külä piiri pääl.

Lutsõ lõunõjaost lätt läbi Põlva–Karisilla tii. Külä põh'apiiris om Tarto–Koidula raudtii.

2020. aastaga alostusõn elli Lutsu külän 60 inemist.

## Kaeq viil
*Lutsu
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Mõtstõ

**Mõtstõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Mõtstõ om mõtsmaa pääle tegünü külä, mis om ka tõisist Põlva ümbre olõvist külist vähä noorõmb. Külä nimi om pant mõtsa elämä minejide perrä. Mõts es tähendäq vanast õnnõ puiõ kasumisõ kotust nigu seo ilma aigu, a mõts om tähendänü ka tuud kotust, miä ei olõq kellegi uma, midä ei olõq languisi ärq jaet, nigu põlist külänurmõ jaeti.

Mõtstõ lõunõõdagu jako kutstas Laanõnukk, põh'ajako Tännässilmä uja veeren üteldäs Orakülä. 1977. aastaga panti Mõtstõ alaq Kuruski külä.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Nabakülä

**Nabakülä** vai **Orajõõ külä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil
* Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Navi

**Navi** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan.

Külä om viis kilomiitret Võro liinast põh'a puul. Navi külän elli 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 221 inemist.

## Luudus
Navi külän om kolm luuduslist järve. Naist kõgõ suurõmb – Põrmujärv (vai Tsopa järv) – om õkvalt kesk muido tasast ja lakõt küllä, küländ süvän, pikän ja äkiliidsi perviga oron. Põrmujärvest lõunõ poolõ juusk uja hulga vähämbähe Kogõrijärve ja säält edesi Võhandu jõkkõ. Kolmas järv – Albri järv (vai Mihklijärv) om tsill'okõnõ järvesilmäkene külä lõunahummoguveeren õkva suurõtii veeren. Kogõrijärve ja Albri järve vaihõl om külä kõgõ korgõmb kotus - Treimägi.

Kõik Navi järveq ommaq väega muadsõq ja kinniqkasunuisi viiriga (väiku Albrijärv naist kõgõ puhtamb ja süvemb), tuuperäst alostõdi 2006. aastagal Põrmujärve puhastamisõ ja vii nõstmisõga, et saiaq küläle kõrralik avalik ujomisjärv.

Päält luudusliidsi järvi om Navilõ, õkva Põrmujärvest põh'a poolõ tett viil üts kõrralik ja süvä paisjärv. Et tuu om Padari Ivari maiõ pääl, sis kutsutas tedä Padarijärves. Umanik esiq um tedä kutsnuq ka Vahtsõ-Laadoga järves.

## Aolugu
Parhillanõ Navi om küländ suur külä, a innembide om timä seen olnuq vähämbit külli. Õdagu poolõ Põrmujärve jäiq Navi, Luka ja  Tsopa külä, hummogu poolõ Koroli külä. Põrmujärve nimes om vanno kaartõ pääle kirotõt Tsopa-Koroli (Zoppa-Korroli) järv.

## Midä kaiaq tasos
Põrmujärve õdaguperve pääl om hää viiga muistinõ ohvriläteq Silmäläteq, miä om riigi kaitsõ all. Parhilladsõ Navi poodi majan oll' innembide Navi kuul. Poodi kõrval om vahtsõnõ, 2006. aastagal ehitet rahvamaja.

## Kuulsambaq inemiseq
Navilt ommaq peri tähetiidläne Kasagu Enn ja poliitik Padari Ivari. Navil elli latsõn ja noorõniän kunstnik Navitroll'a.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Võro valla küläq
Olõski

**Olõski** vai **Oleski** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve küläLasva valda. 

## Lätteq


Katõgooria:Võro valla küläq
Määrästü

**Määrästü** om külä Põlva kihlkunnan Moostõ vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Moostõ vald
Naadimõtsa

**Naadimõtsa** om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Pardsi

**Pardsi** vai **Partsi** om külä Põlva kihlkunnanPõlva vallan. 

Pardsi külän elli 2020. aastaga alostusõn 99 inemist. 

Pardsin ommaq Mõisajärv, Kõrdsijärv ja Pikämäe järv. 

Pardsi külä kõgõ vanõmb nimi om olnuq *Pikämäe, miä tulõ vällä 1638. aastaga üleskirotusõst *Pickmeggi.* Pardsi nimi tull' Poola aigo, ku Kirumpää staarosti Laczky tiindre oll' Mattias Bartsch (1590 *Macziei Barscz*, 1627 *Matz Bartz*, 1638 *Mattis Barths*). Lõunõeestikiilne tsirgunimi *parts* oll' jälq tuuga niipall'o üttemuudu, et nimele tegünü tähendüse perrä muutu ka s'aksakiilne nimi (*Parzimois*).  

Pardsist lätt läbi Põlva–Karisilla tii. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Peri

**Peri** vai **Peri mõisa** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Peri küläst lätväq läbi Rosma-Tiike-Leevi tii, Meemaste-Peri tii ja Peri-Pardsi tii. 

Peri küläst lätt läbi Peri uja, Peri vesiveski man om Peri järv. 

2020. aastaga alostusõn elli Peri külän 305 inemist. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Perämõtsa (Põlva)

**Perämõtsa** oll' külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Seo ilma aigo om Perämõtsa pant Puuri külä alaq. 

## Kaeq viil

*Perämõtsa
*Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Punaku

**Punaku** om inneskine külä Põlva kihlkunnan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Puuri

**Puuri** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Puuri põh'aõdagujakku kutstas Perämõtsa, miä oll' 1945. aastaganiq ammõtligult eräle külä. 1977. aastaganiq oll'gi seo külä nimi Puuri-Perämõtsa. 

2020. aastaga alostusõn elli Puuril 177 inemist. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Puusepä

**Puusepä** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Lasva valda. 

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Võro valla küläq
Raistõ

**Raistõ** vai **Väimälä-Suurkülä** om külä Põlva kihlkunnan Võro vallan. 

## Lätteq


Katõgooria:Võro valla küläq
Rosma

**Rosma** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Põlva liina lõunõpiiril. 

Rosmal om vahtsõnõ Põlva (kihlkunna) kalmuaid. 1990. aastagast pääle tüütäs sääl Johannese Kuul Rosmal, miä koolitas latsi waldorfpedagoogika perrä.

2020. aastaga alostusõn elli Rosmal 377 inemist.

## Luudus

Rosmalt juuskvaq läbi Orajõgi ja Peri uja.

## Kuulsambaq inemiseq

Rosmalt om perit koolimiis ja luudusopõtusõ oppaja Käisi Johannes.

## Midä kaiaq tasos

Rosmal om motokrossirada, kon om iks 1. lehekuu pääväl krossõ peet. Sääl om ka mõtsa sisse kasunu muistinõ liinamägi. Vahtsõ kalmuaia man om Võro-Põlva tii veeren ristimõts.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Saarjärve

**Saarjärve** vai **Saarjärve mõisa** om inneskine külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
S'akna

**S'akna** vai **Säknä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist oll' S'akna Moostõ vallan. 

S'akna külän om kats kasvõ kaitsõalaq. III katõgooria kaitsõ all om käpäninn *Goodyera repens* ja sammõl *Neckera pennata*. 

S'akna külä põh'aõdagujago jääs Miilva luuduskaitsõalla. 

S'akna põh'aõdagujago üteldäs Jõõlaanõ. 1977. aastaga panti S'akna alaq Määrastü külä. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Suukülä (Põlva)

**Suukülä** oll' külä Põlva kihlkunnan. Seo ilma aigu om külä Rosma külä all. 

Suukülä nimi oll ́ innembi Soekülä. Vanõmbin lättin om külä nimme kirjä pant: 1685. aastaga *Sutwekÿlla*, 1638 *Saggekülla*, kon *g*-d piät *j*'muudu vällä ütlemä, nagu *Sajekülä* vai *Sojekülä*. Saarõ Evar om paknuq, et ku mõtõldaq, et sääl oll' liinamägi, sõs sääl võisõ ollaq ka võimõkas juht, kedä võidi Soe nimega kutsuq. 

## Kaeq viil

*Suukülä
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Suurõmõtsa (Moostõ)

**Suurõmõtsa** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Suurõstmõtsast lõunõ ja hummogu poolõ jääseq suuq: Kurmu suu, Tõrduperä suu ni Määrästü suu. 

Suurõmõtsa om tegünü vanno tallõ mõtsamaiõ pääle Kauksi ja S'akna külli piiri pääl. 1977. aastaga panti Suurõmõtsa mano Viira külä. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Suurõmõtsa Moostõ valda.  

2020. aastaga alostusõn elli Suurõnmõtsan 55 inemist.

## Kaeq viil
*Suurõmõtsa
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Sõra

**Sõra** om inneskine külä Põlva kihlkunnan. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Soessaarõ (Vana-Koiola)

**Soessaarõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Soessaarõ talo tegüsi Himmastõ külä veere pääle 19. aastagasaa lõpuotsan ja saiõ uma nime korgõmba kotusõ perrä, midä kutsti Soesaar. Külänimes saiõ tuu nimi, ku 1931. aastaga saiõ valmis Põlva raudtiijaam ja seo nukk jäie Himmastõ küläst eräle. Soessaarõ põh'aõdagujako kutstas Ull'aro. 

Soesaarõ külä om Põlva küle all. Külä õdagujaon om Tarõssaarõ suu, põh'ahummogu jaon om Mustjärv ja Palojärve suu, lõunõhummogu jaon Palo järv. Külä põh'apiir om Tarto–Koidula raudtiid vasta. 

Soesaarõ küläst lätt läbi Põlva–Lutsu tii. 

Soesaarõ külän elli 2020. aastaga alostusõn 60 inemist.  

## Kaeq viil

*Soessaarõ
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq