open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Punahirv

**Punahirv** (*Cervus elaphus*) om üts suurõmbit hirveliike hirvläisi sugukunnast. 

Punahirv eläs suurõmban jaon Euruupast, Kaukasusõst, Anatooliast, mõnõq osaq Õdagu- ja Kesk-Aasiast. Nii sama om punahirvi Atlasõ mäkin Marokon ja Tuneesiän, miä om ainugõnõ punahirvi elokotus Afrikan. Punahirve lihha pruugitas maailma mitmin paigon söögis.

## Kaeq viil

* Vana-Vigala Hirvepark

## Välislingiq

* Punahirv andmebaasin eElorikkus

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Vana-Vigala Hirvepark

**Vana-Vigala Hirvepark** om kaitsõalonõ mõtsapark Märjamaa vallan Vana-Vigala külän Jädivere–Silla suurõtii veeren. Pargi pindala om 75 hektärit.

katõgooria:pargiq
Standardrüüpegaq raudtii

**Standardrüüpegaq raudtii** (vai normaalrüüpegaq raudtii) om rongõlõ tett rööbästii, mink rüüpelakjus om 1435&nbsp;mm (4 jalga 8½ tolli). Maailman om umbõs 60% raudteist standardsõ rüüpelakjusõgaq.

Standardrüüpega raudtiist om kitsamb kitsa rüüpegaq raudtii. Standardrüüpega raudtiist om laemb laja rüüpägaq raudtii.

## Standardrüüpegaq raudtii Eestin
Eestin ei olõq põrõld standardrüüpegaq raudteid.

### Aolugu
Ku S'aksa väeq 1941. aastagal Eesti ärq võtiq, naglotõdi samal aastagal kõik laja rüüpägaq raudtiiq kitsambas, standardrüüpegaq raudteis. Vinne väki taganõmisõst perrä jäänüq veerem anti Soomõlõ. Eesti raudteie pääle tuudi vahtsõnõ veerem.

Vahtsõq raudtiiq ehitedi joq standardrüüpegaq.  Ka mõni kitsa rüüpegaq raudtii naglotõdi ümbre standardrüüpega raudtiis.

Ku Nõvvokogo Vinne väeq 1944. aastagal Eesti hindä alaq tagasi võtiq, naglotõdi pääosa standardrüüpegaq raudteist kolmõ kuuga jälq 1524mm laja rüüpega raudteis.

### Tulõvik
Rail Baltic, suur' raudtii, miä ka Eestist läbi lätt, tetäs tävveligult vai jaoldõ standardrüüpegaq.
Katõgooria:Raudtii
Grande Ariana

**Grande Ariana** (snd. Grande-Butera Ariana) om 23. piimäkuul 1993. aastakul sündünüq Ameeriga Ütisriike laulja, laulukirotaja ja näütelejä. Ta om peri Floridast ärinaasõ perrest. Grande alost' umma tüütiid, ku tä oll' 15-aastaganõ Broadway laulumängun “13”, a laemba ilma ette joudsõ tä ku Cat Valentine Nickelodeoni sar'an “Victorious” (2010–2013). Kuigiq näütelejä sai sääl pall'o üles astuq ku laulja, es sünnüq seost muusigakarjääri. Grande naas' ummi muusigavideoid pandma hoobis Youtube’i, kost timä and kõrrast inämb vällä tull' ni hulga inemiisi tähelepandmist sai. 

## 2013–2015
Pääle “Victorioust” mängse Grande Ariana samma inemist sar'an “Sam&Cat” (2013–2014).  

2013. aastagul tull' vällä 1950. aastist mõotõt alostusplaat “Yours Truly”. Plaadi edimäne singli “The Way” sai Billboard Hot 100 tabõli edimäste kümnehe. Seo tõi lauljalõ pall'o avvo ja kuulsust, nuurt Grandet panti kõrvu kogoni pop-muusiga diivadõga nigu Mariah Carey ni Whitney Houston.

Kõgõst aastak ildampa ilmut' laulik uma tõsõ albomi “My Everything” (2014), miä niisama nigu timä alostusplaat ammut' vaimo R&B’st, a ka tandsomuusikast.

2015. aastagul tekk' Grande Ariana edimädse riikevaihõlidsõ tuuri “Honeymoon Tour”, et tutvustaq umma tõist plaati.

## 2016–2018
2016. aastagu lehekuul and' Grande Ariana vällä uma kolmanda albomi “Dangerous Woman”, midä peetäs timä edimädses n-ö täuskasunu tüüs. Arvostajaq hindasiväq plaadi kõgõ parõmbas osas Grande lauluväke.  Kah seo albumi peräst kõrraldõt 2017. aastakul riikevaihõlinõ tuur päälkiräga “Dangerous Woman Tour”.   

Suurõmbas kõrdaminekus oll' Grandel albom “Sweetener”, miä tull' vällä 2018. aastagul. Timä muusikat, kuulsat käekirjä ni luumu naati üleilmalidsõlt ainulidsõs pidämä. Arvostajaq kitväq, et Grande löüdse tuu neländä stuudioalbumiga selge viie ni helü, midä tund är kah timä illatsõman loomingun.  

## 2019–2020
2019. aastagul and’ Grande Ariana vällä uma viiendä albomi “Thank You, Next”. Samanimeline alostussingli nõssi õkva Billboard Hot 100 tabõli edimädse kotusõ pääle. Albom oll' 2019. aastagu kõgõ populaarsõmbidõ albomidõ siän ni Grande kandidiirse  mitmõlõ Grammyle. 

2020. aastagu saisoga om Grande Ariana kõgõ rohkõmb rahha tiinnü naislaulja.

## Välislingiq


Katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Liivlasõq

**Liivlasõq** (liivi keelen *līvlizt*) om õdagumeresoomõ rahvas, kink aoluulinõ elomaa om põrõldsõ Läti Põh'a-Kuramaal ja Õdagu-Vidzemen ni Lõunaõdagu-Eestin. Liivlaisis om peet näid, kink imäkiil om liivi kiil ni noidõ latsi ja aigraamatidõ seen liivlaisis nimmat inemiisi. Liivlaisi välläkujonõminõ paigutadas noorõmba ravvaao edeotsa, näide kultuuri ja arvukusõ häitseaig 11.–12. aastagasaa sisse, pääle tuud om näid kõrrast veidembäs jäänüq. 2017. aastagal oll' Lätin 16, Eestin 85 ja Vinnemaal 7 inemist, kiä hinnäst liivlasõs ütliq. Viimäne inemine, kelle imäkiil oll' liivi kiil, oll' Kristiņi Grizelda. Tä kuuli 2013. aastagal Kanadan.

## Nimi
Olõ-õiq peris kindla, kost liivlaisi nimetüs om tulnuq ja kas liivlasõq saiõq uma nime Liivimaa perrä vai vastapiten. Üts' seletüs om, et nimi om tulnuq sõnast *liiva*, miä om tähendänüq liiva, liivaranda vai ka porri ja muta, vai hoobis soist kotust. Nuuq sõnaq kirjeldäse elomaid jõki pervi pääl. Kuimuudu liivlasõq hinnäst edimält esiq kutsiq, om tiidmäldäq. 18. aastagasaal om üles märgit *lībist*, *līb raust* (rahvas), *līvõd*, *līvlizt* 'liivlasõq', miä ommaq saaduq saksa, läti vai eesti keelest. Kuramaa liivlasõq nimssiq hinnäst *kurāli* 'kuralanõ, kuramaalanõ', *rāndali* 'randlanõ' ja *kalāmi’ed* 'kalameheq'.

## Aolugu

## Kultuur

### Kiil

### Usk

### Kallopüüdmine

### Mehitside pidämine

## Lätteq


Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Bideni Joe

**Bideni Joe** (inglüse nimmi välläütlemine [ˈbaɪdənɪ dʒəʊ], Joseph Robinette ”Joe” Biden jr.; sündünüq 20. märtekuu pääväl 1942 Scrantonin, Pennsylvanian, Ameeriga Ütisriigen) om Ameeriga Ütisriike põrõldnõ, 46. president.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Katõgooria:Poliitiguq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike presidendiq
Eesti pääministri

**Eesti Vabariigi pääministri** edüstäs Vabariigi valitsust ni juht tollõ tegevüst. 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 om Eesti pääministri Kalda Kaja. 

## Ülesandõq
Pääministri juhatas valitsusõ kuunolõkit, kirotas alla valitsusõ õigusaktõlõ, nõud tõisilt ministrilt seletüst näide tegemiisi kotsilõ, tege säädüsen määrätüil johtumiisil presidendile ettepanõgi vaihtaq valitsusõ liikmit, edüstäs valitsust kohtun, Õuruupa ülembänkogon ni Õuruupa Liido riigipäie ja valitsusjuhtõ nõvvokogon. 

Pääministri nimmas kats ministrit, kinkal om õigus timä asõmal ollaq, ku tä esiq kon kavvõmban om. Asõmalolõmisõ kõrra määräs pääministri.

## Pääministri määrämine
Ku valitsus ast tagasi, määräs president 14 päävä seen vahtsõ pääministrikandidaadi. Riigikogo and tälle volitusõq vahtsõ valitsusõ kokko pandmisõs. Pääle tuud om pääministril 14 päivä aigu vahtsõnõ valitsus kokko pandaq ja ummi põhimõttit Riigikogolõ seletäq. Riigikogo otsustas avaligu helüandmisõga, kas pääministri saa volitusõq vahtsõnõ valitsus kokko pandaq.

Ku pääministri om Riigikogo käest volitusõq saanuq, esitäs tä 7 päävä seen uma valitsusõ kuunsaiso presidendile, kiä vahtsõ valitsusõ 3 päävä joosul ammõdi pääle määräs.

Ku pääministrikandidaat küländ Riigikogo hääli ei saaq vai ei tulõq valitsusõ kokkopandmisõga toimõ, om presidendil õigus 7 pääväga nimmadaq mõni tõõnõ pääministrikandidaat.

## Eesti pääministriide nimistü
**Eräkunnaq**

Katõgooria:Eesti valitsus
Eesti piir'

**Eesti piir**' om Eesti riigipiir'.

Eestil om maapiir' Vinnemaa (Eesti-Vinnemaa piir') ja Lätiga (Eesti-Läti piir) ni merepiir' Soomõ (Eesti-Soomõ piir') ja Roodsiga (Eesti-Roodsi piir').

Eesti ja Vinne piir' om ka Õuruupa Liido välispiir'.

Eesti piiri hoit ja valv Politsei- ja Piirivalvõammõdi piirivalvõosakund.

Katõgooria:Eesti
Väikene kunnakodas

**Väikene kunnakodas** om murdja tsirk, kiä kuulus kotka perre. 

Tä pelgäs, et inemiseq tedä sekäseq. Tä söögis ommaq pääas'aligult kunnaq ja hiireq. Näid ots' tä niidü ja nurmõ kotsil linnatõn. Talvõs lindas kunnakodas lõuna poolõ mõnõ lämmämbä paiga pääle, miiq kandin olõ ei täl talvõl süvväq.

Katõgooria:Tsirguq
Merekodas

**Merekodas** vai **merekodask** om Eesti kodastõ siän kõgõ suurõmb rüüvli. Tälle miildüs vii lähkün elläq. Sakõstõ ommaq tä elopaigaq kuusõmõtsan vai pedästikkõ pite. Pesä tege tä pedäjä otsa suurist puujupõst. Pesäkotusõq ommaq väega vanaq – sagõhõhe om merekodassit nätt esikiq mitusada aastakka üte paiga pääl. Mõni aig tagasi jäiq merekodasõq väega harvas. Nääq seiq inemise kihvtitet eläjit. Merekotka õigõs söögis ommaq viipäälidseq eläjäq. Et tä om esiq väega suur', sis ei piäq tä tõisi tsirkõ suurt pelgämä – süü ärq, kiä õnnõ ette putus. Kalaq miildüseq tälle niisama häste.

Merekodas on Eesti Verevä Raamadu seen ja kuulus luuduskaitsõ alaq.

## Kaeq viil
Haliaeetus albicilla. Merekodas. Eesti keelen

Katõgooria:Tsirguq
Must toonõkurg

**Must toonõkurg** vai **must toonikurg** om tsirk, kiä kuulus toonõkurõ perre.

Must tuunõkurg om valgõst toonõkurõst vähämb. Tä sulõq ommaq inämbjaolt mustaq, a rohilidsõlt ja vasõkarva läük'väq. Must-toonõkurg' taht elläq vanno mõtsu seen vai vanno puiõ man. Viil miildüs tälle elläq soiõ pääl, kohe rassõ om manoq päsedäq. A miildüs ka lakõ pervegaq jõki vai järvi veeren. 

Uma pesä jaos ots' tä jämmeq ossaq ja pand nuuq mättide, mulla ja savigaq üts'tõõsõ külge kinniq. Ku valgõ ja musta kurõ pessä saassiq kõrvuisi kaiaq, sis musta toonõkurõ pesä om pall'o kõrraligumb. Munnõ om pesän inämbüste neli. Pujaq, kiä munast vällä tulõvaq, ommaq paksõ valgidõ vai hallõ pudsusulgigaq. Kavva aigu ommaq nääq peris pesän pikäle. A peränpoolõ nõsõsõq joq istma. Suurõs kasusõq nääq 50 päävägaq. Ku saavaq 65 päivä vanas, om lakja ilma minek'.

Musta toonõkurõ helügiq om valgõ umast tõistõ. Tä ajassiq niguq tasalikku villu: tseli-tseli! Ärq siskiq segäguq tä ello – tä pelgäs inemiisi. Musta toonõkurõ pesäkotusõq ommaq Antsla kandin, Erästvere ja Miss'o mõtsu seen.

Katõgooria:Tsirguq
Iäpura

**Iäpura** vai **vesipapp**' vai **papiesänd** om tsirk, kiä kuulus vesipapi perre. 

Iäpura om esiqmuudu tsirk. Eestin om tedä veidüq. Siiäq tulõ tä ynnõ talvõs. Tä tulõ ilda sügüse ja lindas vanna pesäpaika tagasi varra keväjä. Sagõhõhe või iäpurra nätäq vii kotsil mynõ ossaharo, lepäjuurõ vai kivi pääl, miä vii seest paistus.

Timä mustaq sulõq ja valgõ lapp' rynna pääl ommaq niguq keriguopõtaja vai papi rõivaq. Ku tä vihastas, koogutas ku papp'. Ka inne ja päält vii alaq minekit vai õhun lindamist tege tä peris pall'o koogutuisi. Tä süü väikeisi viieläjit ja väikeisi kallo. Naid püüd tä nii viist ku vii lähküst, jõõpõh'a ruusa seest ja kivve alt. Naaq tsirguq juuskvaq, ujosõq ja kargasõq vette väega kipõstõ. Imehtämä pand tuu, et nääq võivaq iäkülmä viigaq jyypõâa pääl uma söögi perrä pikä maa maaha juuskõq. 

Katõgooria:Tsirguq
Tšehhovi Anton

**Tšehhovi Anton** (Антон Павлович Чехов, *Anton Pavlovitš Tšehhov*; sündünüq 29. vahtsõaastakuu pääväl (vkp 17.01.) 1860 Taganrogin, koolnuq 15. hainakuu pääväl 1904 Badenweilerin, Badeni suurhertsogiriigin) oll' vinne näüte- ja novellikiränik ni arst.

Tšehhovi näütemänge "Kajak", "Uno Vanja", "Kolm sõsard" ja "Kirsiaid" om ka Eestin pall'o mängit.

Katõgooria:Vinne kiräniguq
Katõgooria:Näütekiräniguq
Kütiorg

**Kütiorg** vai **Holsta org** vai **Tohkri org** om org Vahtsõliina kihlkunnan.

Kütiorg, midä kutsutas ka Holsta ja Tohkri oros, jääs Haani luuduspargi piire sisse. Taa oro mäemäne jago om piiris Rõugõ ja Vahtsõliina kihlkunna vaihõl. Org esiq om pia säidse kilomiitret pikk ja mõnõ kotusõ pääl esikiq 70 miitret süvä. Tõist nii süvvä orgo olõ-õiq tervel Eestimaal. Mitmõn paigan lääväq küländ tasadsõq orokaldõq kõrragaq korgõs ja nõsõsõq niivõrra pistü, et säält üles minnäq om pia võimadu. Kütiorgo tulõ sisse peris pall'o vähämbit orokõisi, mink küleq ommaq niisamatõ pistülidseq. Paigapääl kutsutas noid *tsoriq*. Läbi oro juusk Võhandu jõõ poolõ väiku Isknä ujakõnõ. Kütioro Kasaritsa-puulsõ veere pääle om tett mäesuusakeskus. Oro Vahtsõliina-puulsõ kaldõ pääl oll' kunst'nik Ohaka Valduri esiqmuudu maalikoda. Täämbädsel aol tege sääl ütte ni tõist kunsti- ja fotomiis' Peeter Laurits. Sinnäq käü kokko muudkiq kunstirahvast.

## Oro nimi ja aolugu
Seo veere rahval es olõki orole ütist nimme – egä jao kotsilõ käve uma nimi. Alomanõ olï Kütiorg, edesi Süväorg, sis Pööräorg, Mäeorg, Haniorg ja Holsta poolõ käändü Saksaorg. Süväoro kaldõq nõssiq mõnõn paigan pistü niguq majasainaq. Sääl sai õnnõ nii liikuq, et pidi mõnõst puuossast kinniq haardma. Et Süväoro kaldõq ommaq paksu mõtsa all, minti sõto aigu süvvä oropõhja pakko. A oron es saaq esikiq tuld tetäq – savvu nõsõminõ olõssiq vainlaisilõ märko andnuq. Õnnõ mõni kilomiitre oll' maad vana tii pääle, midä müüdä käüti jo keskaol Tartost Vahtsõliina. Tuud pite liiku ka hulgakõisi vainlaisi. Jaanusoro korgõq ja pistülidseq kaldõq teiq nii kar'alõ ku kar'ossilõ pall'o vaiva. Ülesminek' pand' hahkatama ja tekk' puruväsünüs. A tuust huul'maldaq olï esiqeräligult illos kaiaq, kuis oro kaldõ pääl kasviq puuq niguq üts'tõõsõ sälän. Mõnõq küündüq veerändi oro korgusõniq, tõõsõq puuldõ orgo ja kolmandaq kolmveerändiniq. Õnnõ ülemädseq küündüq oro veerest korgõmbahe. Õdagidõ võidsõ päävä minekit või-ollaq uma paaëkümmend kõrda kaiaq. Ku oro põh'an olï päiv jo kaonuq, sai tuud tükk maad korgõmbahe minnen jälkiq nätäq.

## Kütioro keskus
2019. aastaga sügüse teieq Võromaa ettevõtjaq Kütioro keskusõ vahtsõst kõrda ja ehitiq sinnäq suusakeskusõ.

Orgo lätt 7 rata, päämajan saa osta kohvi ja rentiq suuski. Antas ka päävarjo ja kütetäs sanna.

Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna oroq
Katõgooria:Võromaa oroq
Haapsalu

**Haapsalu** (Läänemaa keelepruugin innembä ka **Oablu** vai **Aablu**) om liin Eestin Õdagumere veeren Haapsalu lahe lõunõperve pääl, Lääne maakunna valitsõmiskeskus.

Haapsalu liinapää om Urmas Sukles.

## Aolugu
1263. aastagal palodiq leedulasõq maaha Vana-Pärno ni Saarõ-Lääne piiskop Hermann I otust' tetäq vahtsõnõ piiskopkonna põh'a poolõ, kon om julgõmb. 1279. aastagal sai Haapsalu liinaõigusõq.

Liina aoluulinõ s'aksa- ja roodsikiilne nimi om *Hapsal.* Seol nimel om kats' seletüst:

* Nimi om saad eesti keelest – *Haavasalu* 
* Nimi tull' 12. aastagasaa Lundi pääpiiskopi Absaloni nimest

## Haapsalu kuurort

Haapsalu om vaiknõ kotus Haapsalu lahe veeren, kon vesi lätt  ruttu lämmäs. Doktor Karl Abraham Hunnius naas' pruukma Haapsalu ravimuta. Haapsalu ravimuda ja meri ommaq liina  puhkama meelütänüq inemiisi üle maailma.

## Rahva hulk

### Haapsalu inemiisi rahvusõq viimädse rahvalugõmisõ perrä

## Sõprusliinaq
Katõgooria:Eesti liinaq

*Rendsburg, S'aksamaa (1989)
* Hanko, Soomõ (1992)
* Haninge, Roodsi (1998)
*Loviisa, Soomõ (2000)
* Greve in Chianti, Itaalia (2002)
* Uman, Ukraina (2003)
*Fundão, Portugal (2004)
*Eskilstuna, Roodsi (2005)
*Petlemm, Palestiina (2010)
Katõgooria:Haapsalu
Runebergi kuuk

**Runebergi kuuk** (soomõ keelen *runebergintorttu*) om mandliidõ ja rummi vai arrakiga tett toro kujuga kuuk. Koogi pääl om hariligult vabarnamuus, mink ümbre om tsukrõvaaba tsõõr.

Kuuk om saanuq nime soomõ luulõtaja Johan Ludvig Runebergi perrä, kiä ollõv makjas miis olnuq ja söönüq taad kuuki hummogusöögis.

Runebergi kuukõ müvväs Soomõn vahtsõst aastast kooniq 5. radokuu pääväniq, ku peetäs Runebergi päivä.

## Aolugu
Kõnõldas, et koogi mõtõl vällä luulõtaja naanõ Frederika Runeberg.

Runeberg ollõv kodo tulnuq ja midäd magusat tahtnuq. A tuu aig oll' väega vaenõ (Põh'a-Kar'alan ja Savon süüdi esikiq puukuurt) ja naanõ tekk' umale mehele koogi tuust, midä saiaq oll' – nisujauh, leeväpudinaq, ubinasahvt, mandliq. 
Katõgooria:Magusaq söögiq
Nurmeotsa Sulo

**Nurmeotsa Sulo** (27. räüsäkuu päiv 1950 – 4. radokuu päiv 2021) oll´ seto ülembsootska ja kultuuritegeläne. 

Tä sündü Poloda nulga Selisä küläh, koh elli kogo uma elo. Koolitiid käve tä Igrisõ algkoolih, Mikitämäe koolih ja Väimälä tehnikumih. Mikitämäe 8-klassilidse kooli lõpot´ aastagal 1966 ni Väimälä näüdüssovhoostehnigumi aastagal 1970. 

Nurmeotsa Sulo laul´ 30 aastakka leelokoorih Helmine, minkäst 25 aastakka oll´ pargi vidäjä ni juhendaja. Tä laul´ ka Leiko leelokoorih ja mõnõ aastaga Kuldatsäuga leelokoorih ni tandse ainukeseh seto segätandsurühmäh Hõbehall.

1999. aastaga suvõl Seto kuningriigi pääväl valiti Nurmeotsa Sulo ülembsootskast. Tä oll´ ülembtsootska aastagil 1999–2000 ja päält tuud Seto Kuningriigi kroonikogo sootska. Tä oll´ ka nellitõist kõrda Seto Kuningriigi sõasuurõmb ja juhat´ sõaväe paraati. 

Aastagal 2019 and´ Setomaa vald tälle Vabarna Anne umakultuuripreemiä.

Nurmeotsa Sulo oll´ 1993. aastagast pääle Mikitamäe vallavolikogoh, aastagani 2003 vallavolikogu esimiis. Tä oll´ ka Mikitämäe vallavanõmb aprillist 2004 kooni 2005. aastaga septembrini. Nurmeotsa Sulo oll´ valitu Mikitämäe vallavolikogohe õga kõrd 1993. aastagast pääle kooni vald läts Setomaa valla ala 2017. aastal.

Tä kuulu Keskeräkunda alatõh maist 1997. 

## Viitõq


Katõgooria:Setomaa inemiseq
Savo murdõq

**Savo murdõq** (soomõ keelen *savolaismurteet*) ommaq rühm soomõ keele hummogumurdit, midä kõnõldas pääle Savo maakunna viil ka Kesk-Soomõn, Põh'a-Kar'alan, Kainuun, Lõunõ-Põh'amaal ja Koillismaal. 

## Alarühmäq

# Põh'a-Savo murdõq
# Lõuna-Savo murdõq
# Savonlinna kandi murdõq
# Hummogupoolidsõq Savo murdõq vai Põh'a-Kar'ala murdõq
# Kainuu murdõq
# Kesk-Soomõ murdõq
# Päijät-Häme murdõq
# Keuruu–Evijärve murdõq
# Vermlandi Savo murdõq

## Tunnussõq

### ''T'' nõrk vastõq
Ku soomõ kiräkeelen om *t* nõrk vastõq *d*, näütüses *pata*: *padan*, sis Savo murdõq ommaq *d* ärq kaotanuq vai millegi muugaq asõndanuq.

*Mahtaako *'suaha** kalloo?'' 'Ei tiiä, kas kallo ka saa'. (Soomõ kiräkeelen olnuq seo ''saada'')

=== ''Ts'' vastõq ===
Ku kiräkeelen om ''ts'', näütüses ''metsä'' 'mõts', om Savo murdin seo asõmal ''ht'': ''mehtä''.

Tyttö männöö **mehtään** 'Tütrik lätt mõtsa' 

=== Vahõqhelü ===
Ku võro keelen võit üteldäq ''külm, Volvo, silmäq'', sis Savon tulõ sinnä helü vaihõlõ: ''kylymä, Volovo, silimät''.

=== Katsikvabahelle reduktsioon ===
Nuuq katsikvabahelüq, mink lõpun om ''i'', ''u'' vai ''ü'' (soomõ kiräviie perrä ''y''), ommaq muuunuq ''e'', ''o''- vai ''ö''-lõpulidsõs:

''Kyllä Savonmua on **oekein*' toloku immeisten mua.* 

## Savo murrõq kultuurin
Suumlaisi eepos "Kalõvala" om tõlgit ka Savo murdõhe.

Ka muial maailman tunnõt "Ievan polkka" (võro keelen "Eeva polka") om laulõt Savo murdõn.

Soomõn tetäs savolaisi üle kõik aig nall'a, et nä ei mõistaq midägi õkva är üteldäq. Üle soomõ om tunnõt Savokiilne lausõq "*Suattaapi olla että on, suattaapi olla että ei*" 'Vai ollaq et om, a vai olla olõ-õiq."

Katõgooria:Soomõ kiil
Soomõ hummogumurdõq

**Soomõ hummogumurdõq** (soomõ keelen *itämurteet*) ommaq murdõq, midä kõnõldas Hummogu-Soomõn. 

Hummogumurdis peetäs kattõ suurõmbat murdõrühmä:

* Savo murdõq (*savolaismurteet*)
* Lõunõhummogu murdõq (*kaakkoismurteet*)

Hummogumurdit, pääas'aligult lõunõhummogu murdit, kõnõldi ka Kar'ala maakaala pääl. Sõa aol kahandõdiq inemiseq ärq ja nuuq inemiseq eläväq noq ümbre Soomõ, pall'oq ommaq jo umma murdõ ärq unõhtanu. Soomõ hummogumurdis loetas ka ingerlaisi kiilt. 

Soomõ hummogumurdõq ommaq üts' katõst soomõ keele päämidsest murdõrühmäst. Tõsõs suurõmbas murdõrühmäs om õdagumurdõq.

## Tunnussõq
Soomõ keelen om hää võrrõldaq, kuimuudu määnegi sõna käändüs kiräkeelen ja kuimuudu määndsengi murdõn.

### ''T'' nõrk astõq
Vana õdagumeresoomõ astmõvaeldus om olnuq *t*:*ð,* näütüses *pata:paðan*. Võro keelen ommaq *n* ja ð vaihõlt ärq kaonu ni käänätäs *pada*: *paa.* 

Ka soomõ hummogumurdin või ollaq tuu *d* är kaonu, aga sääl või ollaq ka midägi muud: *j*, *v* vai *h*. 

Näütüses ku soomõ kiräkeelen om *sota*:*sodan*, sis Kar'ala maakaalalt peri inemine või üldäq ka *sota:sovan*.

### Kiräkeele ''ts''
Soomõ kiräkeele *ts* om hummogumurdin *ht*. 

Kiräkiil: *metsä* 'mõts', Savo: *mehtä*.

### Pehmendüs
Ku võro keelen saa kõiki helle pehmendäq (näütüses kuimuudu üteldäs *pluss*' võro keelen ja *pluss* eesti keelen), sis soomõ keelen inämbäste pehmendüisi ei olõq. Ommaq õnnõq mõnõq kotusõq, kon om pehmendüst kuuldaq ja nuuq ommaq hummogumurdõ ala pääl. Säänest pehmendüst märgitäs soomõ keelen *j*-tähega, miä või essütäq võro- vai eestikiilset inemist.

Näütüses om Kallavesi, miä om üts' suurõmbit Soomõ järvi, seokandi kõnõpruugin *kallavesj*.

### Miiq, tiiq, nimäq
Õdagumeresoomõ keelin om erinevit püürdelõppõ ja asõsõnno. Mõnõn mõttõn ommaq naaq sarnadsõq, tõsõn mõttõn andvaq märki, kost kõnõlõja või peri ollaq.

Ku suumlanõ ütles *myö* 'miiq', *työ* 'tiiq' ja *hyö* 'nimäq', om tä kindlalõ hummogumurdõ alalt peri. Vanaq Laadoga algkeele asõsõnaq omma kül laembalt levinüq, aga Soomõ piire seen ommaq nuuq küländ hääq märgiq.

### Kiildsõna
Ku võro keelen saat keeldäq kattõ muudu: *är minguq!* vai *minku-uiq!,* sis soomõ keelen om kiildmine rohkõmb eesti keele muudu: *älä mene!* 

Ku suumlanõ ütles *elä mäne!*, om tä määndsegi hummogumurdõ kõnõlõja.
Katõgooria:Soomõ kiil
Setomaa ülembsoots'ka

**Setomaa ülembsootśka** valitas õga aastaga Seto kuningriigi päivil setodõ kuniga Peko asõmikust maa pääl, nikagu kuni kunigas Peko eis Petsere koobah makas.

Innidseq Setomaa ülembsoots'kaq ommavaq Seto Kuningriigi Kroonikogo liikmõq vai **sootśkaq**. Nimäq andvaq ülembsoots'kalõ nõvvo. 

## Setomaa ülembsootśkaq
*1994–1995 Anipai Vello
*1995–1997 Hao Paul
*1997–1998 Kera Volli
*1998–1999 Hao Paul
*1999–2000 Nurmeotsa Sulo
*2000–2001 Hõrna Aare
*2001–2003 Luigasõ Inara
*2003–2007 Riitsaarõ Evar
*2007–2008 Hõrna Aare
*2008–2009 Hüdsi Silver
*2009–2010 Sarvõ Õiõ
*2010–2011 Raudoja Ahto
*2012–2014 Leima Aarne
*2014–2015 Laaneotsa Annela
*2015–2016 Vabarna Jane
*2016–2017 Leima Aarne
*2017–2018 Torm-Kriisi Piret
*2018–2019 Hõrna Aare
*2019–2021 Järvelilli Rein
*2021–2022 Vabarna Jane
*2022–2023 Gomozova Anzelika
*2023–2024 Leima Evelin 
*2024–2025 Uiboleht Urmo
*2025– Vabarna Jalmar

## Välislingiq
* Seto Kunigriigi Kroonikogo
*Setode kuninga asemik ehk ülemsootska, SA Lõuna-Eesti Turism

## Viiteq
Anafülaktilinõ šokk

**Anafülaktilinõ šokk** vai **anafülaksia** vai **anafülaktilinõ vastavõtminõ** om kihä allergiline reagiirmine, miä tulõ kipõlt pääle ja om elolõ ohtlik.

Äkiline reagiirmine tulõ määndsestki allergeenist, näütüses arstiruuh vai määnegi muu ainõq (pähknäq, munaq, mutugatsuskaminõ ja -kihvtiq), midä inemine ei suudaq vasta võttaq.

Hariligult om arstiroho vai vaktsiini pääl anafülaktilinõ šoki kirän ku kõrvaltoimõq.

Pääle latsõ vaktsiniirmist (läätsi vai tsiatõvõ vasta) piät vanõmb haigõmajan umma last kaema, et tuu šokk pääle es tulnuq.

## Märgiq
Sadanuq vererõhk, rassõ om hingädäq, mõnikõrd kiil ja kaal paistusõq üles. Kuum nakas, silmäq süüdäseq, jalaq, nägo ja käeq paistusõq üles.

Võit ka ossõndaq, kõtt või halutaq.

## Midä tetäq?
Helistä 112.

Ku haigõl om süstla adrenaliiniga, piät timmä kintsu süstmä. Ku ei avitaq, sis 5 minudi peräst vahtsõnõ süst tetäq.

Haigõ piät istma pandaq, sis om parõmb hingadaq.

Katõgooria:Tervüs
Johansoni Jaak

**Johansoni Jaak** (Jaak Johanson, sündünüq 15. joulukuu pääväl 1959 Tarton, koolnuq 14. radokuu pääväl 2021) oll' eesti näütelejä ja perimüsmuusik.

Johanson lõpõt' 1978. aastagal Talliina 7. Keskkooli ja 1982. aastagal Talliina Riikligu Konservatooriumi lavakunsti 10. linnu, midä opas' Üksküla Aarne.

Kõgõ rohkõmb tunnõt oll' timä Johansonnõ perreansambli Johansoniq (*Johansonid*). 

2010. aastagal saiõ Jaak presidendilt Valgõtähe IV klassi tiinidemärgi.

Tä kirot' 2019. aastagal, et täl om verevähk. Jaak kuuli 2021. aastaga 14. radokuu pääväl.

## Pereq
Johansoni Jaak oll' peri muusikidõ suguvõsast. 

Timä vanaesä oll' kiränik Rummo Paul. Imä oll' bioluug', aokiränik ni toimõndaja Johansoni Mall. Timä sõsaraq ja veleq olliq Mart, Kärt ja Ants, timä tädimiis oll' viiemeistre Tormisõ Veljo.

Katõgooria:Eesti muusiguq
Katõgooria:Eesti näütelejäq
Riitsaarõ Evar

**Riitsaarõ Evar** (sündünü 29. räüsäkuu pääväl 1968 Setomaal Mokornulgah Obinitsa küläh) om seto sootska ja kunstnik. 

Tä om käünü Obinitsa koolih ja päält tuud opnu Vahtsõliinah ja sõs Tal′nah pedagoogikaülikoolih kunsti. 

Parhilla eläs Obinitsah, koh tä pidä üteh Kauksi Üllega om kunstigaleriid Hal'as Kunn. 

Tä om maalnu, illustriinu raamatid – näütüsest jooństanu’ pildi’ Kauksi Ülle "Käänüpääväle", Vigala Sassi "Kuldmammale" ja seto lugõmikulõ – ni restauriirnu hoonit. Päält tuud om tä valmistanu’ seto suursõlgi ja muid hõpõehtit ni om tennü seto mustridõ ni kirjuga sainapaprit, midä saa kaia’ Saatse muuseumih, Irboska muuseumih, Seto seltsimajah, Setokunstõ galeriih Obinitsah.

Neläl aastagal (2003–2007) oll´ Riitsaarõ Evar Setomaa ülembsootska. 

Riitsaarõ Evar om laulnu ansamblih Lõkõriq ni esinenü ka üteh seto miihi laulupargiga Liinatśuraq. Seto laulu laul tä Seto miihi summah ja SMS Tuhkwizza punkbändih. 

"Olõ arvamisõl, et perimüskultuurõ tulõ hoita’ ja edesi kanda’. Võimalusõl vana mooduga, vajadusõl vahtsõ ao abivahendeid kasutadõh," ütles tä eis.

## Avvomärgi
*2015 Pärandihoidja rahvusligu näpütüüperimüse alalõhoitmisõ ja edesi viimisõ iist, Setomaa vanna muudu hõpõehtide tegemise iist
*2017 Valgetähe V klassi teenetemärk
*2018 Anne Vabarna umakultuuripreemia

## Viite

Katõgooria:Setomaa inemiseq
Laitsna-Hurda

**Laitsna-Hurda** om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan.

Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbertegemiseniq oll' külä Haani vallan ja kand' nimme **Hurda**.

## Aolugu
1796 *Dorf Hurda*, 1811 *Hurta*, 1815 *Hurda*, 1839 *Hurta*, kooniq 2017 Hurda.

Hurda oll' 1977–1997 Sarisõ külä osa. 2017. panti nimele mõisa perrä otsa Laitsna- (mõisa järgi) seol ja tõõsõl Hurda küläl vaihõt tetäq. Külä nimme om Rõugõ kerkoraamatin kirotõt *Hurda*, s'aksa vai läti muudu *Hurta*.

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Teppo lõõts

**Teppo Lõõts** (kaq **Võro lõõts** vai **Eesti lõõts**) om lõõtspilli tüüp, mink lõi Võromaa pillimeistre Teppo August 19. aastagasaa lõpun.

Tuu om kolmõ- vai nellärialinõ katõ- vai kolmõkoorilinõ (ütte nuppu vaotõn heläsi tähendäs kats vai kolm kiilt) bisonoornõ (lõõtsa vallalõ tõmmatõn ni kokko tougatõn  and üts nupp tähendäs tõistmuudu noodi) diatoonilinõ lõõtspill. Hariligult om Teppo lõõts külh nelläriälinõ ni kolmõkoorilinõ.

Teppo August lõi uma edimädse pilli 1892. aastagal toonahavva levinüide vabrigulõõtspille perrä, aq pilli ommaq ildampa ka tõõsõq meistriq tävvendänüq. Teppo lõõtsa tundas tuu kärisevä helüvärmi, esiqerälidse uhkõhe ehitedü vällänägemise ja keerolidsõ kirä perrä. Teppo Lõõtsa mängeq edeotsan päämidselt meheq. Lõõtsa tunnõti ku hääd tsimmanipilli uma kõva helü läbi, tuuperäst passõ tä häste õkva välän küläpitõl mängmises. Seo and’ pillile edimält külh „lihtsä“ küläpilli kuulsusõ, miä muutu õkva inne Tõist Ilmsasõta, kuq pilli mänge raadion kuulsas lõõdsamängomeistri Karl Kikas.

Teppo pilliq ommaq kõgõ olnuq hinnan ni kuna pilli tegemine om aigo- ja tüüdnõudva, sõs ka väega kalliq. 20. aastagasaa algusõn mass’ lõõtspill 4–5 tüühobõsõ hinna. Piilimeistre Heino Tartese sõnno perrä kuustus pill üten nakloga ni muiõ tsillojakõga inämb kuq 4000st jaost.

## Lätteq
Tubala

**Tubala** om külä Hiiomaal Pühälepä kihlkunnan.

Küllä om edimäst kõrda kiräsõnah mainituq 1564. aastagal (*Twbbesälke by*). Päält tuud om külä nimest kirjä pantu 1688. aastagal *Tubasellieby*, 1798. aastagal *Tubbaselja* ja 1923. aastagal *Tubala*. 

Mõisaaol kuulu Tubala külä Suuremõisa mõisalõ.

Külän elliq rahvaloendusõ andmil 2011. aastagal 79 inemist, kõik eestläseq.

Tubalahe om ijäaost jäänü üts ilmadu suur kivimüräk, Tubala rändrahn, miä om suurusõ perrä Hiiomaa kuvvõs kivi. 

Perimüse perrä om kivimürägü all saivas (hiio keeleh *vai* 'vagja'), miä hoit Hiiomaa saart merepõhjan kinniq, õt saar merd piten minemä ujoma nakanu-ui. Selle om Tubala külä üle kogo Hiiomaa tähtsä külä ja selle kutsutas Pühälepä kihlkunna inemiisi ehthiidlaisis. Ehthiidladsõq ommaq üts ligi 50 hiidlaisi seldsist.

Külänimi om tulnu sõnnost "tuba" 'maja, talo' ja "selg" 'maasälg'. Küläst lätt läbi põh´a-lõunõsuunalinõ maasälg, midä piteh juusk Kärdla–Käina maantii. Külä om ka esi samma jutti piten kasvanuq.

Parhilla kuulus Tubala külä Hiiomaa valla ala. Kooni 2017. aastaga haldusreformini kuulu külä Pühälepä valla ala.

Tubalan om ka kats tuulõkivvi, miä ommaq muinsuskaitsõ all: Tõnise tuulik ja Tubala tuulik. 

Ameeriga astronaudi Aunapu Manni Nicole'i edevanõmbaq ommaq Tubala küläst peri. 

## Viiteq


Katõgooria:Hiiomaa küläq
Konnu Ragnar

**Konnu Ragnar** (Ragnar Kond, sündünüq 12. vahtsõaastakuu pääväl 1966) om eesti aokiränik.

Tä om lõpõtanuq Valga 1. Keskkooli 1984. aastagal ja Tarto Ülikooli aokirändüse ala pääl 1991. aastagal.

Konnu Ragnar mõist häste läti kiilt ja om laembalt tunnõt ummi Lätit pututavidõ reportaasõ poolõst. 

## Köüdüs Võromaaga
Konnu Ragnar om külh elänüq mujjal, a juuri poolõst om tä peri Võromaalt, Harglõ kihlkunna Saru küläst. 

## Tunnustus

* 2013 Valgõtähe V klassi tiinidemärk
* 2019 Läti Tunnustusristi 5. klass

katõgooria:Eesti aokiräniguq
katõgooria:Võromaa inemiseq
Kalõvala

**"Kalõvala"** (*[[Soomõ kiil|soomõ keelen]]* "Kalevala") om Soomõ eepos, mink Lönnroti Elias pand' kokko aastagast 1828 kor'atuisi soomõ, ingeri ja kar'ala runolaulõ ja mütoloogia perrä. "Kalõvala" edimäne trükk (vai "Vana Kalõvala", soomõ keelen "Vanha Kalevala") tull' vällä aastagal 1835 ja põrõldnõ "Kalõvala" (mink nimi oll' sis "Vahtsõnõ Kalõvala", soomõ keelen "Uusi Kalevala") aastagal 1849.

"Kalõvala" lauluq vai *runoq* ommaq vanan Kalõvala-mõõdun, miä avit' lauljil pikki laulõ päähä oppiq. Kalõvala-mõõdulõ lisas ommaq "Kalõvala" laulõ seen ka kõrdamisõq ja algriim ehk sõnno algushelle kokkõkõla.

Lauluq, miä ommaq "Kalõvalan", olõ-õiq joht õkva lauljidõ päält maaha kirotõduq, Lönnrot pruuvõ naid parõmbalõ kokko passitaq, nõst' tõõsõ laulu tõistõ paika, sobit' lauljidõ kiili ütelidsembäs.

"Kalõvala" om tõlgit' päält 60 kiilde, võro keelen viil joht olõ-õiq, a eesti keelen saa lukõq.

Soomõn peetäs 28. radokuu pääväl Kalõvala päivä, miä om soomõ kultuuri päiv.

## Sisu
"Kalõvala" nakas pääle maailma luumisõga, luumismüüdi perrä sündü kõik maailm tsirgu munast.

"Kalõvalan" kõnõldas muusiähn ka Kalõvala ja Põh'ala rahvidõ (halvast) läbikäümisest, kättetasomisõst, kos'ankäümisest a ka immeveski Sampo ehitämisest ni riismisõst. Johtumisõq saavaq ristiuso tulõgigaq otsa.

## Lätteq
Katõgooria:Soomõ
Drakon

**Drakon** (elli 7. aastagasaal inne mi aigu, vanakreeka keelen Δράκων ὁ Ἀθηναῖος Drákōn ho Athēnaíos, 'Ateena Drakon') oll' Ateena liina edimäne säädüseandja vanan Kreekan. 

Drakoni säädüseq tulliq varahamba suulidsõ õigusõ asõmalõ. Timä kirotõduilõ säädüisile and' jovvu kohus. Inne tedä Ateena liina luumisõst pääle pand' trahvi ja nuhtlusõ kuritüü iist kur'ategijäle kannataja perrekund vai hõim. Säändse kõrra asõmalõ sai noq ammõtlik kohtomõistminõ. 

Neoq säädüseq saivaq Ateena edimädses põhisäädüses ja näq olliq avaligult kõigilõ nätäq, et egäüts neid tiidnüq. 

Drakoni sääduseq olliq tuntuq ku väega kõvaq säädüseq. Selle nimmatas Drakoni perrä mitmõn Õuruupa keelen kõvvu säädüisi **drakooniliidsis**.

Ildampa, 6. aastagasaal inne mi aigu tekk' Solon Ateenan vahtsõq säädüseq Drakoni ummi asõmalõ. Alalõ jäi Drakoni ummist õnnõ säädüs mõrdsugatöie kottalõ. 

Katõgooria:Vanakreeka poliitiguq
Solon

**Ateena Solon** (Σόλων; sündü aastagidõ 640 ja 635 vaihõl inne mi aigu ja kuuli umbõs aastagal 559 inne mi aigu Ateenan) oll' vanakreeka luulõtaja, kaupmiis, rännümiis ja poliitik. Tä om üts kreeka säidsmest targast.

Solon oll' peri ülembärahva siäst, Kodriide hõimust, kost olliq peri ka Ateena kunigaq. Ku tä oll' nuur miis, tiindse tä elätüst kaupmehetüüga ja täl oll' uma laiv, minkaga sai ilma piten sõita. Inne poliitigutüü võtmist oll' tä Ateenan tuntu ku luulõtaja, kink eleegiäq ni jambiq kõnõliq säädüisist, poliitigast ja moraalist. Päält tuud om tä kirotanu ka luulõtuisi, kon löüdväq avvustust muusaq, mar'aviin ni armastus. Solon oll' edimäne Ateena luulõtaja. 

Ateena rahvas tunnust' Soloni tüüd sõan megaralaisi vasta, kon vallutõdi tagasi Salamisõ saar (aastagal 594 inne mi aigu) ja valõ timä arkondi korgõhe ammõtihe. Valituisi arkontõ käen oll' Ateenan poliitilinõ võim.  

Solon om tuntu ku tähtsä säädüseandja. Tä tekk' Ateenalõ vahtsõq säädüseq innembidse säädüsandja Drakoni kõvvu vai drakoonilisi säädüisi asõmalõ. Alalõ jäi Drakoni ao säädüisist õnnõ säädüs mõrdsugatöie kottalõ. 

Soloni vahtsõndusõq avidiq kehvembät rahvast. Soloni ümbrekõrralduisi peetäs demokraatia algusõs Ateenan ja kõgõn Õdagu-Õuruupan. 

## Kirändus
*Georgios Papadogeorgos, "Vana-Kreeka suurkujud: Elu ja looming", lk 16–17. Tõlkinud Anneli Kritšmann. Kirjastus Ilo, 2004. 

Katõgooria:Vanakreeka poliitiguq
Riia huulits (Tarto)

**Riia huulits** om üts tähtsämbit huulitsit Tarton.

Riia huulits om umbõs 4,4 km pikk, naas pääle Imäjõõst, Võidu silla mant ja läts õkva liina viirde vällä. Innembi oll' tuu osa, miä raudtiisillast edesi läts', Riia maantii, põrõld om ta lõpuni vällä Riia huulits.

## Aolugu
Riia huulitsat piten om läbi aoluu Otõmpää ni Valga kaudu Lätti ja Riiga käüdüq. Riia liin om Lõunõ-Eestile kõik aig tähtsä olnuq – . Vinne keisririigi aol oll' Tarto Liivimaa kubermangun, mink keskus oll' Riia.

## Miä huulidsa viirde jääs

Võidu silla puult minnen jääs kura kätt Imäjõõ ärikeskus (mink kotsalõ tartlasõq esi ütlevä Pläsku) ja hääd kätt vana Tarto turuhoonõq.

Tarto rahvarohkõmbit kotussit om Riia-Turu tiiristi ümbre, kon om mitu kaubakeskust (Tarto Kaubamaja, Kvartal) ja lääväq bussiq.

Veidükese edesi, Riia-Ülikooli huulitsa ristist hääd kätt jääs Vanõmuisõ tiatrimaja, sama kotussõ pääl kura kätt om Tarto kohtumaja.

Riiamäe pääl om Kaitsõväe Akadeemiä hoonõq.

Aadrõssil Riia 27 om juugõndstiilin Tarto Paulusõ kerik. Veidükese maad kura kätt jääs Aparaaditehas, kohe om viimädsel aol pall'o kotussit, kon saat süvvä ja nisama jõlkuq.

Vaksali ni Raudtii huulitsa vaihõlõ jääs Riia huulidsa raudtiisild, kon käü põrõld suur' ehitüstüü, inemiisile tetäs tunnõliq ja vahtsõnõ sild raudtiisilla mano. Sild om õkva Vaksali ja Tammõliina piiri pääl.

Tammõliinast läbi sõita jääs uhkõ tammõrida.

Tammõliinan jääs hääd kätt Ludvig Puusepa huulits, kon ommaq Tarto Kliinikumi hoonõq.

Lõunakeskusõ man on suur' ringtii, kost õkva sõitõn nakas Aarda huulidsa risti pääl pääle Riia maantii.

## Lätteq
Katõgooria:Tarto huulidsaq
Riia huulidsa raudtiisild

**Riia huulidsa raudtiisild** om raudtiisild Tarton, miä lätt Vaksali ja Raudtii huulidsa vaihõl üle Riia huulidsa.

Sild om Vaksali ja Tammõliina liinaosa piiri pääl. Ütele poolõ jääs Tarto raudtiijaam, tõsõl puul lätt rautii katõs: Valga puul Aardla, Petseri puul Kirsi raudtiipiätüs.

Edimäne sild tetti 1887. aastagal, ku ehitedi raudtii Tartost Valka. Tuu silla laheq Nõvvokogo väeq 1941. aasta 9. hainakuu pääväl ärq, ku nääq s'akslaisi iist pagõsivaq.

2020. aastagal naati Riia-Vaksali ristmikku ümbre ehitämä, tüüq saiõ valmis 2021. aastagal. Vahtsõnõ ristmik om jalakäüjile ja ralgrattaga sõitijilõ julgõmb, ku sillatammist aeti läbi tunnõliq ja raudtiisilla kõrvalõ tetti vahtsõnõ kergliiklussild. 

## Lätteq


Katõgooria:Tarto sillaq
Inglisild

**Inglisild** om sild Tarton Toomõmäe pääl, miä ehitedi Johann Wilhelm Krause projekti perrä 1816. aastagal.

Põrõldsõ kujo sai sild 1836. aastagal Tarto Ülikooli ehitüskunsti profesri Moritz Hermann von Jacobi projekti perrä.

1913. aastagal kinnütedi renoviirmise aol Inglisilla pääle Tarto Ülikooli edimädse rektri Georg Friedrich von Parroti mälehtüsmedaljon ja pühändüstekst. Samal aastagal tetti Toomõmäele ka tõnõ, tummõmb sild, miä sai nimes Kuradisild.

Silla nimi oll' edimält **Inglüse sild**, aq rahvasuuh om tuust saanuq Inglisild, mink perrä om kaq naatu tõist silda Kuradisillas kutsma. 

2012. aastaga mahlakuu üüse pand' kiäki silla palama, kõrdategemine läts' masma 11 600 õurot.
Silla liinapuulsõ külle pääle om kirotõt "*Otium reficit vires"*, miä tähendäs ladina keelen 'puhkus virgutas joudu*'.*

## Lätteq


Katõgooria:Tarto sillaq
Kersna Liina

**Kersna Liina** (tütrigunimi **Liina Lepik**; sündünüq 3. mahlakuu pääväl 1980 Tal'nan) om eesti aokiränik ni poliitik, 26. vahtsõaastakuu pääväst 2021 pääle haridus- ja tiidüsministri Kalda Kaja valitsusõn.

## Eräelo
Tä om abielon Kersna Vahuriga, näil om poig.
Katõgooria:Kalda Kaja valitsus
Katõgooria:Eesti poliitiguq
Tarto rahu

**Tarto rahuleping** om 2. radokuu pääväl 1920 Eesti Vabariigi ja Nõvvokogo Vinnemaa vaihõl Tarton sõlmit riikevaihõlinõ leping, miä lõpõt' Vabahussõa ni pand' paika Eesti hummogupiiri. Lepinguga Nõvvokogo Vinnemaa tunnist' Eesti Vabariigi esiqsaismist.

## Leping
Tarto rahuleping on kokko pant eesti ja vinne keelen, registreerit Rahvidõ Liidon ni vällä ant prantsusõ- ni inglüskiilse tõlkõga Rahvidõ Liido papridõ kogon nr XI 1922. aastagal.

Ülevinnemaalidsõ Kesktäütevkomitee ratifitsiire lepingu 4. radokuu pääväl ja Eesti Asutav Kogo 13. radokuu pääväl 1920. Ratifitsiirmiskiräq vaihtõdiq Moskvan 30. urbõkuu pääväl 1920 ja tuust pääväst pääle naas' leping masma.

Lepingun om 20 artiklit, pääle sõa lõpõtamisõ ka Eesti riigi tunnistamise kotsalõ, kon kirotõdas piiri-, julgõolõgi-, majandus-, sotsiaal- ja liikluspoliitikast.

## Lepingu tagajäreq
Lepingugaq Vinnemaa tunnist' Eesti esiqsaismist igävädsest aost igäväste *de jure* ni ütel' "igävädses aos ärq kõigist suvõräänõiguisist, miä Vinnemaal Eesti rahva ja maa kotsilõ olliq".

Lepingu perrä es piäq Eesti inneskidse Vinnemaa keisririigi võlgo masma.

Lepingugaq sai paika Eesti ja Vinnemaa piir', põrõldsõ aoga võrrõldõn olliq Eestil ka Narva-tagodsõq maaq ni Petserimaa. Eesti sai Vinnemaa iin kõigist kohussist priis ni sai Vinnemaa kullafondist 15 mill'onit kuldruublit – 11,6 tonni kulda. 

Vabahussõa lõpun oll' egäl Vinnemaa eestläsel õigus Eestihe elämä tullaq. Tegeligult Vinnemaa takist' eestläisi Eestihe kolimist: umbõs 190 000 eestläsest tull' taaha 38 000. 

Mõlõmbaq poolõq lubasiq, et ei lupaq umalõ maalõ tõsõ riigi vainlaisi, Eestin kaotõdi Vinne valgidõ Põh'aõdaguvägi.

## Leping täämbä
Vinnemaa ei tahaq lepingust midägi kuuldaq ja ütles, et tuu inämb ei massaq. Zahhanova Maria, Vinne välisministeeriümmi iistkõnõlõja, kirot 31.12.2019: "*Eesti ku riik, miä eksistiire aastil 1918-1940, kaot' riikõvaihõlidsõ õigusõ, ku astõ NSV Liito. Tarto leping kaot' jõvvo, selle et mõlõmbaq poolõq, kiä lepingu sõlmõq, olliq NSV Liidon. Lepingut ei olõq Ütistünüisi Rahvidõ Organisatsiooni registrin. Lisäs es kõnõlõq Hitleri-vastanõ koalitsiuun (NSVL, USA, Suurbritannia) Teheranin, Jaltan ja Potsdamin Balti riike Nõvvokogo Liito astmisõlõ vasta. Selle om 1920. aastaga Tarto rahuleping tühäne ja kuulus aolukku*." Tuu jutt om aga egäst otsast võlss: Eesti es astuq Nõvvokogoliito esiq ja sõalinõ okupiirmine ei olõq õiguisiga kuunkõlan. Lepingu sõlmmisõ aol es olõq ÜRO-d viil olõman ja tuuperäst lepingut ei saakiq sääl registrin ollaq. Ja kuigiq USA ja Suurbritannia es kõnõlõq okupiirmisele vasta, es tunnistaq nä kunagiq Eestit NSV Liidon.

Eesti jaos on leping täämbädse pääväni masva.  

## Lätteq
Katõgooria:Vabahussõda
Katõgooria:Eesti aolugu
Katõgooria:Lepüngiq riike vaihõl
Kaarsild (Tartu)

**Kaarsild** (ka *Jalakäüjide sild*, *Betoonsild*) om jalakäüjide kaarsild Tarton keskliina ja Ülejõõ liinaosa vaihõl Raatusõ platsi vastan üle Imäjõõ.

Kaarsild om ehitet tõsõn ilmasõan häötet Kivisilla kotussõ pääle. Silla arhitekt on Peeter Varep.

## Kaeq viil
* Kivisild

Katõgooria:Tarto sillaq
Tolkieni John Ronald Reuel

**Tolkieni John Ronald Reuel** (inglüse keelen **John Ronald Reuel Tolkien**, **J. R. R. Tolkien**, 3. vahtsõaastagakuu päiv 1892 – 2. süküskuu päiv 1973) oll' inglüse kiränik, kiä om päämiselt tunnõt ku raamatidõ "Kääbik" ja "Sõrmusside esänd" autor. 

## Kae kaq
* Keskmaa

Katõgooria:Inglüsmaa kiräniguq
Lõunakeskus

**Lõunakeskus** om Lõuna-Eesti kõgõ suurõmb kaubakeskus Tarton, õkva Ringtee ni Riia huulidsa risti kõrval. 

Lõunakeskusõn om päält 170 poodi vai teenüsseandja.

Keskusõn käü egä aasta päält 5 mill'oni inemise.

Kauplusõ ussõ pääl tervütädäs tulijit eesti, vinne, läti, inglüse, soomõ ja võro keelen.

Lõunakeskusõn om ka huisuplats.

Katõgooria:Tarto
Kama Kaido

**Kama Kaido** (sündünüq 18. joulukuu pääväl 1957 Viländin) om Eesti poliitik ja võro liikmisõ üts iistvõtjit.

Kama Kaido om peri Põlva kihlkunnast Partsist.

Kama Kaido lõpõt' 1975. aastagal C. R. Jakobsoni nimelidse Viländi 1. Keskkooli. Aastil 1975–1976 oppõ tä Eesti Riikligun Kunstiinstituudin ehitüskunsti. Aastil 1982–1990 oll' tä Antsla mõtskunnan mõtsnik.

Aastagal 1990 valiti Kama Kaido Eesti Kongressi liikmõs. Tä oll' ka Eesti Komitee ja Põhisäädüse Assamblee liigõ. Aastil 1990–1992 oll' Kama Kaido Eesti Vabariigi Ülembnõvvokogo liigõ. 

Tä om olnu mitmõl kõrral valitsusõn ministri: aastil 1992–1994 Laari Mardi valitsusõn justiitsministri ja aastil 1994–1995 Tarandi Andrese valitsusõ siseministri.

Aastil 1997–2004 oll' tä Võro Instituudi direktri.

Kama Kaido om kõva reisumiis, eskina ümbre ilma är käünü. Tuust reisust om tä kirotanu raamadu “Ümbreilma reisikirä” (2001). Võro instituudi sõnaraamadu toimkunna teküs liigõ. Pall'o om tä är tennü ka hõimurahvidõ hääs.

Kama Kaido om Kaitsõliido liigõq.

## Lätteq


Katõgooria:Eesti poliitiguq
Kurõmari

**Kurõmari** (*Oxycoccus palustris*) om kanarbiguliidsi sugukunda kuuluv igihal'as kääbätspuhm ja timä hapu verrev mari. Jõõvistik kasus samblõn, ja kasus maalgi.  Timä juurõq ommaq väega lühkoq selle, et raban om väega suur turba kiht, miä lasõ-iq kasvo juuri pääl põh'avii.  Jõhvikaanõl ommaq väikuq leheq.  Marjad on alguses hallikamad ja täpidega, aga kui jõhvikas valmib, muutuvad marjad punasteks.   Kurõmarju aetas sassi liisokõsõga, a liisokõsõl omma pikembä lehe, nii saa kurõmarju esiq tetäq.   Kurõmarju saa ka talvõl kor'ada, ku tuu alalõ jääs.    

Jõõvistik süü põrmust ja vihmast.  

## Kasumisala
Kasus pia terven Põh'a- ja Kesk-Õuruupan, a ka Õdagu- ja Kesk-Tsiberin ni Põh'a-Ameerikan. Eestin kasus väega pall'o.

## Kasumiskotus
Kurõmari kasus suun. Tedä või löüdäq ka soitsist mõtsost, kinnikasunuisi järveviiri ja soitsidõ hainamaalappõ päält.

## Välislingid
* Liigiseletüs

Katõgooria:Mar'aq
Katõgooria:Kasvoq
Lauridsa Piitre

**Lauridsa Piitre** (Peeter Laurits; sündünüq 6. urbõkuu päiväl 1962 Tal'nan) om kunstnik.

1997. aastagast eläs Võromaal Kütioron ja om taa aoga võro keele kõnõlõmisõ är opnu.

Personaalnäütüisi olnu 40 ja ütisnäütüisi 140 kanti. Kujondanu suurõ hulga raamatit ja plakatit. Olnu oppaja Tal'na kunstiülikoolin ja Tarto korgõmban kunstikoolin.

Om Kütioro Avatud Ateljee üts asotajit. Ateljee and nii Eesti ku vällämaa kunstnikõlõ võimalusõ sääl rahun tüüd tetä. Ateljeen tüütä nü kunstnigu omma Kütiorgo loonu maakunsti raa, midä saa egäüts kaema minnä.


Evenings at Woods.jpg|pisi|"Evenings at Woods", 1999
The final snack remix.jpg|"The final snack remix", 2003
Narcissos vaatab pimenevat peegelpilti.jpg|"Narcissos vaatab pimenevat peegelpilti", 2005
Laurits "Kaks linna".jpg|"Kaks linna", 2005
Taeva Atlas 47.jpg|"Taeva Atlas 47", 2012


## Lätteq


Katõgooria:Võro kunstniguq
Canthi Minna

**Canthi Minna**, passin **Ulrika Wilhelmina**, tütrigunimi **Johnson** (sündünüq 19. urbõkuu pääväl 1844 Tamperen, koolnuq 12. lehekuu pääväl 1897 Kuopion) oll' Soomõ edimäne naisaokiränik ja kiränik, ärinaanõ ja kultuurikandja.

## Looming
Tä' kirot' kümnit näütemänge ja om tuuga Kivi Aleksisõ kõrval tähtsämbit nimmi Soomõ näütekiränikke aoluun. Päält näütemänge kirot' Canthi Minna ka romaanõ ni jutustuisi, kõik olliq soomõ keelen.

## Tsitaadiq
Soomõn tsiteeritäs täämbädseni pääväniq mitund Canthi Minna lausõt.

* Minno ei huvitaq, midä inemiseq ütleväq (”*Minä vähät välitän siitä, mitä ihmiset sanovat!*”)
* Kõik naasõq ärkuq tekkuq käsitüüd! ("*Kaikki naiset älkööt tehkö käsitöitä*.”)
* Eläguq kõik targaq meheq! Ulliq võinuq hääl meelel kooldaq. ("*Eläkööt kaikki intelligentit miehet! Tyhmät saavat kernaasti kuolla.*”)
* Olkõq no miä taht, õnnõ mitte uinussil, puulkoolnuq elo.

## Lipupäiv
2003. aastagast tähüstadas Soomõn Canthi Minna sünnüpääväl ütsväärsüspäivä. Edimält oll' tuu õnnõ Soomõ Siseministeeriümi tahtaq lipupäiv, a 2007. aastagast kogo riigi ammõtlik lipupäiv, miä kand nimme Canthi Minna päiv, ütsväärsüse päiv. Kõgõ suurõmbalt peetäs seod päivä just Kuopio liinan, kon tä suurõmba osa umast elost elli.
Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Neenedsi kiil

**Neenedsi kiil** (*ненэцяʼ вада*) om samojeedi kiil, midä kõnõlas ümbrekaudu 30 000 inemist. 

Neenedsi keelel om kats murdõrühmä, midä parhilla peetäs eräle keelis. Mõlõmbal om uma kiräkiil. Tundraneenedsi kiilt kõnõldas inämbäste Neenedsi autonoomsen ringkunnan, Jamali Neenedsi autonoomsen ringkunnan ja Krasnojarski krai Taimõri rajoonin. Mõtsaneenedsi keelt kõnõldas Handi-Mansimaal.

## Sõnavara
### Sugulus soomõ-ugri keeliga

Osa neenedsi keele sõnno omma sarnadsõq nii tõisi samojeedi ku soomõ-ugri keeliga. 

Mõnõq näüdüsseq neenedsi sõnnost, minkäl ommaq vastõq soomõ-ugri keelin: 

* лы - luu
* мань - maq
* не - naanõ
* нюм’ - nimi
* палʼ, пар 'tihtsä' - pall´o
* пюлы, пюры - põlv
* пя - puu
* сев - silm
* сей - süä
* со 'kurk; jõõsuu' - suu
* то 'järv' - ungari keelen *tó*
* ту - tuli
* халя - kala
* яха - jõgi

## Kaeq viil
*Neenedsiq
*Mõtsaneenedsi kiil
*Tundraneenedsi kiil

Katõgooria:Samojeedi keeleq
Kerdi Johannes

**Kerdi Johannes** (eesti keeleh **Johannes Kert**, 3. joulukuu päiv 1959 Petseri – 4. urbõkuu päiv 2021 Tallinn) oll' Setomaalt peri Eesti poliitik ja sõamiis' (kindralleitnant).

Tä oll' Eesti Kaitsõliido ülemb aastagil 1992–1996, kaitsõväe juhataja aastagil 1996–2000 ni maaväe ülemb aastagil 2001–2002. Päält tuud oll' tä aastagast 2002 kooni aastagani 2008 Eesti sõavolimiis' NATO ja Õuruupa Liido man. 

Rehekuust 2014 alatõh oll' tä Reformieräkunna liigõq. Tä kandidiir' 2015. aastagal Riigikogohe Järvä ja Viländi maakunnah ja sai 752 hellü ni sai Riigikogohe. Aastagal 2019 kandidiir' tä Riigikogohe Taliinah Mustamäel ni Nõmmõl ja sai jalki 708 helüga parlamendi liikmõst.

## Haridus
Kerdi Johannes lõpõt' Võro Keskkuuli ja päält tuud Tarto Ülikooli aastagal 1981.

Kert lõpõt' 1988. aastagal rooduülembä kursusõ Harkivi tankiväekoolih ja 1994. aastagal korgõbidõ riigiammõtnigõ strateegilidse planiirmisõ kursusõ George C. Marshalli nimelidseh Õuroopa Julgeoleku-uuringide keskusõh. Tä oppõ ka Eesti riigikaitsõ korgõmbidõ juhtõ jaost kõrraldet kursusõl Soomõ maakaitsõ korgõmbah koolih aastagil 1998–1999 ni Ameerika Ütisriige maaväe sõakoolih (*Army War College*) Pennsylvaniah aastagil 1999–2000.

## Teenistüs

Kerdi Johannes oll' ohvitsiir' Nõvvokogodõ Liido sõaväeh: rühmäülemb ja rooduülembä kotusõtäütjä aastagil 1983–1985. 

Tä kuulu Kaitseliitu alatõh aastagast 1990. Aastagal 1991 sai Kerdi Johannes Kaitsõliido Tarto malõva pääligust, Kaitsõliido operatiivgrupi ülemb aastagil 1991–1992 ja päält tuud Kuperjanovi ütsik-jalgväepataljoni ülemb aastagal 1992. 

Kerdi Johannes oll' Kaitsõliido ülemb aastagil 1993–1996, Kaitsõväe juhataja kotusõtäütjä aastagal 1996 ni Kaitsõväe juhataja aastagil 1996–2000. Päält tuud oll' tä Kaitsõväe juhataja nõunik ning Maaväe ülembä kotusõtäütjä aastagil 2000–2001 ja Maaväe ülemb aastagil 2001–2002. Tä oll' Eesti sõavolimiis' NATO ja Õuroopa Liido man aastagil 2002–2008.

Tä oll' kindralleitnant aastagast 1998. Kaitsõväe teenistüsest läts' tä ar reservi 31. vahtsõaastagakuu pääväl 2008.

## Avvutäheq

## Auastmed
### Nõvvokogodõ sõavägi

### Eesti kaitsõvägi

## Lätteq


Katõgooria:Setomaa inemiseq
Katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Rama

**Rama** om jumalus, kedä pall'oq hinduismi haroq kumardasõq. Ka pall'oq višnuistiq pidäväq tedä Višnu avataaras.

Katõgooria:Hinduism
Lipp

**Lipp** om riigi, rahvusõ, ütisüse, väeosa vms tunnismärk, miä om hariligult vardahe tõmmat kimmä kujo, pikkusõ-lakjusõ suhtõ ni värmegaq rõivas.

Lippõ uur' veksilloloogia, liputiidüs.

## Riike ja rahvidõ lipuq
Riigilipp om riigi ja timä rahva võimu tunnismärk.

Rahvuslipp või märki näütüses rahvast vai rahvust, st ka riigeldäq rahvil või ollaq uma rahvuslipp. Kõgõ vanõmbas rahvuslipus peetäs Hollandi lippu.

* Maailma riike lipuq
* Maailma rahvidõ lipuq

## Riikevaihõliidsi asotuisi lipuq

Flag of Europe.svg|Õuruupa Liido lipp
Flag of NATO.svg|NATO lipp
Olympic flag.svg|Olümpialipp
Flag of the CIS.svg|SRÜ lipp
Flag of the United Nations.svg|ÜRO lipp


## Valitsõmisütsüisi lipuq

* Eesti maakundõ lipuq
* Eesti liino lipuq
* Eesti valdo lipuq

* Välisriike valitsõmisütsüisi lipuq

* Välisriike inneskiidsi valitsõmisütsüisi lipuq

## Kaeq viil

* Vapp
* Sümbol

## Välislink

* Flags Of The World

Katõgooria:Lipuq
Kikka Jaan

**Kikka Jaan** (Juhan Kikas, ka Jaan Kikkas; sündünüq 5. piimäkuu pääväl 1892 Valgan, koolnuq 9. urbõkuu pääväl 1944 Tallinan) oll' Eesti nõstja.

Kikas oll' 1922–1924 Eesti kogundusõn. Tä võit' 1924. aastaga suvõolümpiämängel keskkaalun (kooniq 75 kg) pronksi. Tä pistüt' toukmisen maailmarekordi ja viis' olümpiä- ni kolm Eesti rekordit.

Tä kuuli Talliina märtsipommitamisõl 9. urbõkuu pääväl 1944 ni om matõt Liiva kalmistulõ.

## Kirändüs

* Tiit Lääne. "Eesti olümpiamedalivõitjad 1912–2006". Tallinn 2006. ISBN 9949-427-25-8

## Kaeq viil

* Biograafia ESBL-in
* Kikka Jaan Olympedia lehel
Katõgooria:Eesti sportlasõq