open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1970

**1970.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10183.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 25. mahlakuu päiv – Kalla Urmas, võro keele as'atundja ja bioluug

### Eesti inemiseq
* 17. põimukuu päiv - Kivirähä Andrus, kiränik

### Muu ilma inemiseq
* ... 

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 2. süküskuu päiv – Hindo Nigul, udotiidläne ja priistre

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust

* 1970 ilmunuq raamaduq

 

Katõgooria:20. aastagasada
1970
1959

**1959.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10172.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Luudi Võro Gaasianalüsaatridõ Tehäs

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 3. vahtsõaastakuu päiv – Luika Inara, poliitik
* 3. joulukuu päiv – Kerdi Johannes, poliitik ja sõamiis'

### Eesti inemiseq
* 15. joulukuu päiv – Johansoni Jaak, näütelejä ja perimüsmuusik

### Muu ilma inemiseq
* ... 

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* Teppo August, lõõtspillimeistre

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust
* 1959 ilmunuq raamaduq

Katõgooria:20. aastagasada
1959
Põh'a-Mariaaniq

**Põh'a-Mariaaniq** ommaq saarõq Vaiksõ suurõmere põh'aosan, miä ommaq assotsiirünüq Ameeriga Ütisriikega. Põh'a-Mariaanõ pääliin om Saipan.

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq


Katõgooria:Okõaania maaq
1954

**1954.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10167.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 15. lehekuu päiv – Kurvidsa Lembit, kiränik

### Eesti inemiseq
* 13. põimukuu päiv – Kilka Tõnu, näüteleja ja laulja

### Muu ilma inemiseq
* 28. hainakuu päiv - Chávezi Hugo, Venezuela poliitik

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust
* 1954 ilmunuq raamaduq

 

Katõgooria:20. aastagasada
1954
1950

**1950.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10163.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 27. rehekuu päiv – Nurmeotsa Sulo
* 6. joulukuu päiv – Needo Ülo

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 22. põimukuu päiv – Roho Richard, kiränik

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 21. vahtsõaastakuu päiv – Orwelli George, inglüse kiränik, esseist, aokiränik ja kriitik

## Egäsugust
* 1950 ilmunuq raamaduq

Katõgooria:20. aastagasada
1950
1920

**1920.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10133.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### Eestin
* 2. radokuu päiv – Sõlmiti Tarto raholeping Eesti Vabariigi ja Vinnemaa vaihhõl.

### Muial ilman
* 10. vahtsõaastakuu päiv – Kehtimä naanu Versailles' rahulepüng lõpõt' ammõtlidsõlt Edimädse ilmasõa.
* 11. põimukuu päiv – Rahulepüng kirotõdi alla Läti ja Nõvvokogo Vinnemaa vaihõl.

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* 19. radokuu päiv – Krossi Jaan, kiränik ja luulõtaja

### Muu ilma inemiseq
* ... 

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust
* 1920 ilmunuq raamaduq

 

Katõgooria:20. aastagasada
1920
1919

**1919.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10132.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### Eestin
* Landesveeri sõda
* Paju laheng

### Muial ilman
* 28. piimäkuu päiv – Sõlmiti Versailles' rahulepüng liitlasriike ja S'aksamaa vaihõl Prantsusmaal Pariisin Versailles' lossi Piiglisaalin. 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* Peegli Juhan

### Muu ilma inemiseq
* 20. hainakuu päiv – Hillary Edmund, Vahtsõnõ Meremaa mägironija

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* Irve Anton

### Muu ilma inemiseq
* Renoiri Pierre-Auguste

## Egäsugust
* 1919 ilmunuq raamaduq

Katõgooria:20. aastagasada
1919
1907

**1907.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10120.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* ...

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 1. rehekuu päiv – Tuulse Armin, arkeoloogia- ja kunstiaoluulanõ
* Ploomi Elmo, näütekirjänik, aokiränik ja koduluulanõ

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* Kahlo Frida, Mehhigo kunstnik

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* Hurda Jakob, rahvaluulõ- ja keeletiidläne nink ütiskunnategeläne

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Egäsugust
* 1907 ilmunuq raamaduq

Katõgooria:20. aastagasada
1907
Latgali kiil

**Latgali kiil** (latgali *latgal&#299;šu vol&#363;da*) om Hummogu-Läti katoliguusolidsõn Latgale piirkunnan kõnõldav piirkundlinõ kiil, miä kuulus indoõuruupa kiili balti rühmä. Latgali keele kõnõlõjit arvatas ollõv 150 000 ümbre. Latgali keelel om uma kiräkiil, minkan om jo 20. aastagasaa alostusõn ja varrampagi vällä ant suur hulk opikirändüst (aabidsaq ja lugõmiguq), a ka katoligu uso kirändüst. Läti riik olõ-õi siski siiäqmaaniq latgali kiilt umaette keeles tunnistanuq ega taalõ piirkunna- vai vähämbüskeele õiguisi andnuq.

## Läti ja latgali keele vaihit

Latgalikeelitsel ja lätikeelitsel tekstil um kõgõ kergemb vaiht tetäq tuu perrä, et läti keelen olõ-õi *õ*-hellü, a latgali 
keelen om tuu olõman ja tuud kirotõdas y-tähega, midä läti keele õigõkirotusõn olõ-õi. 

## Latgali keele näüdüs

Tik skrytuļam ruodīs: iz vītys jis grīžās,
A brauciejam breinums, kai tuoli ceļš aizvess,
Tai vuorpsteite cīši pret sprāduoju paušās,
Jei naatteik - vacei gi dzejis gols zvaigznēs.

Pruots naguorbej ramu, juos lepneibu grūžoj,
Vys jamās pa sovam ļauds pasauli puormeit,
Bet nak jau sevkuram vīns kuorsynoj myužu
I ramaņu jumtus līk īguodu kuormim.

Na vysim tai sadar kai kuošam ar speini,
Sirds narymst i nabeidz par sātmalim tēmēt,
A pruots rauga skaitejs pa rokstaudža zeimem,
Kai riedeits, kod saulei vēļ vaiņuku jēme.

## Välislink
*Latgali keelest (latgali keelen)

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Läti
Ladina kiil

**Ladina kiil** (*lingua Latina*) om indoõuruupa kiili itali rühmä kiil. Taast ommaq arõnuq romaani keeleq.

Ladina kiil ku Rooma ammõtlinõ kiil oll' üts kõgõ tähtsämbit vanaao kiili. Keskaol püssü taa ku kerigu- ja tiidüskiil, a ildampa taad nain valdkunnõn inämb pruugita-as. Seo ilma aigo pruugitas ladinakeelitsit nimitüisi ja terminiid viil näütüses arstitiidüse ja bioloogia vallan.

Vatikanin um ladina kiil ammõtlinõ kiil.

## Kaeq ka
* Ladina kiri

## Välislingiq
* Ladinakeeline Vikipeediä
* Egänädäliseq ladinakeelidseq uudisõq Soome YLE Radio 1-n

Katõgooria:Romaani keeleq
Katõgooria:Vana-Rooma
Katõgooria:Itaalia
Saapidõga kass

**"Saapidõga [[kass]]"** om üts prantsusõ jutus (prantsusõ keelen *"Le Maître chat ou le Chat botté"*), minka pand' 17. aastasaa lõpul kirjä Perrault' Charles.

## Sisu

Ütel möldrel oll' kolm poiga. Möldre kuuli ärq ja jätt' uma vara poelõ: vanõmb sai veski, keskmäne iisliq ja noorõmb õnnõ kassi. Noorõmb poig oll' tuu pääle väega kurb, a sõs selgü, et tuu kass' olõ-õs määnegiq harilik kass' — tä küsse umalõ paari saapit ja ku nuuq kätte sai, läts' ja püüd' mõtsan üte jänesse kotti. Sõs vei tä tuu jänesse kuningalõ ja ütel', et seo om kingitüs tä esändält, markii de Karabaalt. Mõnõ järgmädse kuu joosul vei kass' kuningalõ viil umma jahisaaki kingitüses.

Ütskõrd sai kass' teedäq, et kuning üten uma tütregaq sõit uman tõllan müüdä jõõ viirt. Tä ütel' umalõ esändäle, et tuu hindä pall'as võtassiq ja jõkkõ tsuklõma lääsiq. Sõs käkke  kass' timä rõivaq ärq ja ku kuninga tõld lähküle joud', nakas' kõvva appi hõikama. Ku kuning tõlla kinniq piät' ja küsse, miä hädä om, ütel' kass', et timä esänd, markii de Karabaa tsukõl' jõõn, ku timä rõivaq ärq varastõdi. Kuning lask' noorõlõmehele uhkõq rõivaq andaq, kuts' tä umma tõlda ja pand' uma tütre kõrvalõ istma. Tütär muidokiq õkva armu möldrepoiga ärq.

Kass' vilbas' sõs tükk maad tõlla iin ja käsk' tii veeren haina tennül talorahval kuninga küsümise pääle üteldäq, et neoq maaq ommaq markii de Karabaa umaq, vai muido tsäbähäs kass' nääq ärq. A sõs joud' kass' üte lossi mano, kon elli üts suur kolask' võhl, kiä mõist' hinnäst määntses taht eläjäs muutaq. Kass' moogat', et tä usu-ui tedä, ja võhl sõs näüdäs' ette: kõgõpäält tekk' hindä lõvis (miä kassi väega hirmut') ja sõs viil mõnõs suurõs eläjäs. Kass' ütel', et mõnõs väikeses eläjäkeses tä joht muutudaq saa-ai, ja võhl sõs muut' hindä hiires. Kõrrapäält oll' kass' tä  man ja vääräs' hiire ärq. Ku kuning sinnäq joud', küsse tä, kinka loss tuu om, ja kass' muidokiq vastas', et markii uma. Kuning imehteli väega markiid ja timä lossi ja and' uma tütre tälle naasõs. A kass' elli edespiten ku suur esänd ja ai hiiri takan õnnõ uma lusti peräst.

Luu lõpun om viil kats moraali kah: üts ütles, et om tähtsä, et sa olõs ettevõtja ja löüdlik, a tõõnõ ülendäs rõividõ, vällänägemise ja nuurusõ tähtsüst kuningatütre süäme võitmisõl.

## Kirästämine
*"Le Maistre Chat, ou le Chat Botté"* kirästedi Pariisin 1697. aastaga kaarnakuun üten kogomigun (*"Histoires ou contes du temps passé"*), kon olliq viil näütüses luuq "Mõtsan uinuv ilodus" (*"La Belle au bois dormant"*), "Verrevmütsükene" (*"Le petit chaperon rouge"*), "Sinihabõnik" (*"La Barbe bleue"*) ja "Tuhatriinu" (*"Cendrillon, ou la petite pantoufle de verre"*). Raamat sai kõrraga väega kuulsas ja taad panti ümbre ka võõrihe kiilihe.

Katõgooria:Prantsusõ kirändüs
Katõgooria:Jutusõq
Hiir

**Hiir** (*Mus*) om näriliisi seltsi (*Rodentia*) hiirlaisi sugukunda (*Muridae*) kuuluv eläjide pereh.

Peren ommaq 30 liiki, kõgõ levinümb om kodohiir (*Mus musculus*).

Katõgooria:Imetäjäq
Perrault' Charles

**Perrault' Charles** (Charles Perrault [šarl pɛˈroo], 12. kaarnakuud 1628 Pariisin – 16. lehekuud 1703 Pariisin) oll' prantsusõ kiränik, kiä pand' alosõ jutusõlõ ku kirändüssanrilõ. Timä jutusõq, miä tä pand' kirjä jo innemb olõman olnuidõ rahvajuttõ perrä, ommaq näütüses *"Le Petit Chaperon rouge"* ("Verrevmütsükene"), *"La Belle au bois dormant"* ("(Mõtsan) uinuv ilodus"), *"Le Maître chat ou le Chat botté"* ("Saapidõga kass"), *"Cendrillon ou la petite pantoufle de verre"* ("Tuhatriinu") ja *"La Barbe bleue"* ("Sinihabõnik").

Perrault' lukõ trükütäs ka seo ilma aigo ja naist om tett oopõrit, ballette (näütüses Tšaikovski "Uinuv ilodus"), tiatritükke ja filme.

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa kiräniguq
Vabahelle kokkokõla

**Vabahelle kokkokõla** (ka **vabahelükokkokõla**) vai **vokaalharmoonia** om keele helüoppusõ (kavvõassimilatsiooni) säädüs, mink perrä sõna lõpupoolõ vabahelüq piät olõma samma sorti ku sõna alostusõ vabahelüq. Nii saavaq vabahelükokkokõlaga keelin üten sõnan ollaq õnnõ ütte sorti vabahelüq, hariligult kas õnnõ edepoolidsõq vai õnnõ tagapoolidsõq. 

## Vabahelle kokkokõla võro keelen ja muial

Vabahelle kokkokõla om üts võro, seto ja terve lõunõeesti keele põhiliidsi helüsäädüisi. Niisama om taa üts edimäidsi asjo, mink perrä saa võro ja eesti keelel vaiht tetäq, selle et eesti kiräkeelen vabahelle kokkokõlla olõ-õiq. Külh om taasama säädüs olõman pall'odõn tõisin soomõ-ugri keelin, nigu näütüses soomõ, kar'ala ja ungari kiil, a ka näütüses turgi keelin, nigu türgü, tatari ja tõva kiil. 

Võro keele vabahelle kokkokõla perrä saavaq üten sõnan ollaq õnnõ kas edepoolidsõq (*ä, ü, e, ö*) vai tagapoolidsõq (*a, u, õ, o*) vabahelüq. Edepoolinõ vabahelü *i* sünnüs vabahelle kokkokõla poolõst kokko nii edepoolitsidõ (nt *piimä*) ku tagapoolitsidõ vabahellega (nt *viina*). Tävvelidse vabahelle kokkokõlaga ommaq näütüses võro keele sõnaq: *hällütämä*, *hõbõhõnõ*, *küsümüs*, *esäkene*, *pujakõnõ*, *häniläne* ja *varblanõ*; soomõ keele sõnaq *käyttäjä* ('pruukja') ja *tyytyväinen* ('rahulõ') ni ungari keele sõnaq *köszönöm* ('aiteh') ja *vörös* ('verrev'). Viimädseq ungari keele sõnaq ommaq lisas ede- ja tagapoolisusõlõ kokkokõlan ka helle ümärdedüse poolõst - kõik naidõ sõnno helüq ommaq ümärdedüq (ümärdedüisi huuliga vällä üteldüq). Sääne ümärdümis-vabahelükokkokõla omgi üts ungari keele esiqeräliidsi juuni.

Võro ja seto keele vabahelükokkokõla om esiqmuudu *õ*-kokkokõla poolõst (nt *panõ*, *kõnõlõsõq*), midä olõ-õi ei, soomõ, kar'ala ei ungari keelen. Lõunõeesti keelist olõ-õi säänest kokkokõlla ka mulgi ja tarto keelen, kon om kõrraligult alalõ õnnõ *ä*-harmoonia (nt *külä, Elvä*). Külh om võro keelega ütesugumadsõ kõrraligu *õ*-, *ä-* ja *ü*-harmooniaga vabahelle kokkokõla olõman kihnu ja vad'a keelen.

## Vabahelle kokkokõla eränguq

Vabahelükokkokõla olõ-õi hariligult siski peris tävveline. Esiq keelin ommaq esiqsugumadsõq vabahelükokkokõla eränguq. Võro keelen käü-üi hariligult vabahelükokkokõla ala sääntseq sõnalõpuq nigu *-o, -he, -ga(q), -ku(q)/-gu(q)*, nt *nägo, ilosahe, imäga, elägu, tütrigu*. Niisama küünü-üi vabahelle kokkokõla üle liitsõna piiri, nt *süküskuu*, *elotüü*.

Katõgooria:Keeletiidüs
Katõgooria:Võro kiil
Prantsusõ kiil

**Prantsusõ kiil** (*français* [fʁɑ̃sɛ], *la langue française*) om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil.
Taa om maailman umbõs 110 mill'onal inemisõl imäkiil. Ku tõist kiilt mõist taad viil 190 mill'onat ni 200 mill'onat opvaq taad ku võõrkiilt.
Pääle Prantsusmaa om taa riigikeeles viil Haitin ja om üts riigikeelist Belgiän, Sveidsin, Luksõmburgin, Kanadan ja mitmõn Afriga riigin. Prantsuse kiil om tüükiil ka mõnõn rahvusvaihlidsõn organisatsioonin, näütüses ROK-in, WTO-n, FIFA-n, ÜRO-n, Aafriga Liidon, EBU-n ja muial.

## Aolugu
Prantsusõ kiil sai algusõ ladina keele murdõst, midä 4. aastagasaal Gallian kõnõldi. 12. aastagasaas oll' inämb-vähämb vällä kujonuq vanaprantsusõ keelekujo, minkan om kirjä pant ka prantsusõ eepos, "Rolandi laul". Umbõs 15. aastagasaal kujosi vällä parhillanõ prantsusõ kiil.

17. ja 18. aastagasaal oll' prantsusõ kiil mitmin Õuruupa riigen korgklassi kiil.

Katõgooria:Prantsusmaa
Katõgooria:Romaani keeleq
Lihavõttõq

**Lihavõttõq** ommaq ristiuson liikuvaq pühäq, miä nakkasõq edimädse täüskuu pühäpääväga peräst keväjäst käänüpäivä. Taa päävä värv’ om valgõ.

Eesti keelen om lihavõttil mitmit rahvaperäliidsi nimitüisi nigu keväjäpühäq, munapühäq, hällüpühäq. Katoligu ja vinneusukerigu kombõ perrä lõppi lihavõttidõga paast, võidsõ jälleq süvväq lihha. 
Inemiseq teiq pühhisöögi vanastõ munnõst ja piimäst. Lõuna-Eestin oll’ kombõs noidõ pühhi aigu ehitäq häll.

Põraaigu inemiseq käüväq kabõliaian ja toovaq tarrõ paiu ossõ. Seoilmaaolinõ kommõq om viil munnõ värvmine, noidõ tikkõlõminõ ja sõbrolõ ja sugulaisilõ kinkmine. Mõnõn paigan inemiseq veeväq noid ka matusõ pääle. Latsil võidsõ kävvüq ka lihavõttõjänes ja tuvvaq magahuisi. 
Lihavõttõq näütäseq ka keväjä algust ja taa pühä tunnismärgiq ommaq tsiigupujaq, jäneseq ja värvilidseq munaq.

Nätäl inne lihavõttit peetäs urbõpäivä. Suurõmbat tüüd es tetäq. Urbõossõga pesti latsi, et nä olõsi suvõl virgaq. Noorõqmeheq tahtsõq kirivit munnõ saiaq. Muna om märk tuust, et egä kevväi sünnüs kõik elläv vahtsõst. Munnõ süüdi pall'o. Mängiti viil munaveerütämise mängõ.

Nelikümmend päivä peräst lihavõttit (neläpääväl) om Taivaminemispühä ehk Suur Ristipäiv. 

Lihavõttõq ommaq vinneusu kerigo kõgõ suurõmb pühä, samal aol ku jouluq ommaq kõgõ suurõmb pühä Katoligu kerikon.

Katõgooria:Pühäq
Katõgooria:Ristiusk
Rapuntsli

**Rapuntsli** (ATU 310) om s'aksa jutus, mink kirotajis olliq Jacob ja Wilhelm Grimm.

## Edimäne tõsõnd

Rapuntsli vanõmbaq olliq talopojaq, kiä elliq nõia maiõ kõrval. Tä imä oll' rassõjalalinõ ja täl tull' himo nõia aian kasuvidõ rapuntsli-nimelidsi aidviljo perrä. Esä läts' nõia aida vargilõ ja jäi vaihõlõ. Karistusõs käsk' nõid täl ääsäq sündünü latsõ hindä mano tuvvaq ja esä pidigi taad tegemä. 

Nõid võtt' rapuntsli hindä mano ja kasvat' timmä ku hindä last. Ku rapuntsli oll' 12-aastanõ, pand' nõid tä kinniq torni, minkast es saaq kõrvalidsõ abita üles egaq alla ronniq. Rapuntsli elli sääl vangistusõn.

Rapuntslil olliq väega pikäq hiussõq. Ku tä naaq aknõst vällä lask', küündüq naaq maani ja nõid rubõ hiussit müüdä üles. Õdagu, kui nõid kodo tagasi tull', hõigaś tä: „Rapuntsli, Rapuntsli, lasõq hindä hiussõq alla!“. Rapuntsli tekk' taad ja nõid rubõ lossi.

Ütskõrd kullõl' ja näkk' üts nuurmiis, kuis nõid hõik' Rapuntslit, tuu lask' hiussõq aknõst vällä ja nõid rubõ naid müüdä üles. Printsi naaś asi huvitama ni järgmädsel pääväl, ku nõid oll' ärq lännü, ast' prints torni mano ja hõigaś nõia lausõ. Rapuntsli lask' hiussõq aknõst vällä ja prints rubõ naid müüdä üles. Niimuudu trehvssiq nä peräst taad pall'o kõrdo ja astiq sagõhõlõ vaihõkõrda, kooniq Rapuntsli jäi rassõjalalidsõs.

Ütel pääväl küsse nõid Rapuntslilt, mille tä rõivaq ommaq nii tihhelt kõtu ümbre. Nõid sai arvo, et Rapuntsli om rassõjalalinõ ja neio tunnist' tälle prindsi külänkäügiq üles. Nõid sai vihatsõs, lõigaś Rapuntslil hiussõq pääst ja saat' neio lähkühe kõrbõ. Järgmädsel pääväl, ku prints hõigaś Rapuntslit, lask' nõid Rapuntsli hiussõq vällä. Prints rubõ naid müüdä üles. Ku tä näkk' ülevän nõida, sattõ tä jahmahtusõst alla nõglapuhma ja tsusaś silmäq pääst.

Nägemäldäq hulkõ prints müüdä ilma, kooniq tä trehväś Rapuntsli mano. Rapuntsli pisaraq sattõq prindsi silmile ja prints sai nägemise tagasi. Prints vei Rapuntsli hindäga üten. Miä sai näide latsist ja nõiast, ei tiiäq.

## Illadsõq muudatusõq

Peränpoolõ peeti halvas kynõldaq prindsi ja Rapuntsli vaihõkõrrast ja Rapuntsli rassõjalalidsõs jäämisest. Taa asõmõl sai nõid prindsist teedäq sis, ku Rapuntsli timält küsse, mille printsi om kergemb hiussitpiten üles sikutaq ku nõida.

Ildampa panti jutusõhe mano ka kotus, et nõial sattõq Rapuntsli hiussõq aknõst vällä ja tä es saaki tuuperäst inämb tornist vällä.

Katõgooria:S'aksa kirändüs
katõgooria:jutusõq
Daugavpils

**Daugavpils** (latgali keelen *Daugpiļs*, s'aksa keelen *Dünaburg*) om liin Lõunõhummogu-Lätin Daugava jõõ veeren. Tä om Latgale aoluulinõ keskus. Liina nimi *Daugavpils* tähendäs läti keelen Daugava liina (kandsi). Daugavpilsin eläs päält 74 000 inemise ja tä om suurusõ poolõst Läti tõnõ liin pääle Riiat. Daugavpilsist Leedu piirini om õnnõ 25 km ja Valgõvinne piirini 33 km. Vinne piirini om 120 km. 

Daugavpils om tähtsä raudtiisõlm ja tüüstüsliin. Sääl om ka ülikuul. Liina ümbre om mitmit järvi ja luudusparkõ.

Üle poolõ liina elänikest ommaq vindläseq. Lätläisi om umbõs 18%.

## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Kunstmõistus

**Kunstmõistus** vai **kunstmudsu** om sääne suund tiidüsen ja teknoloogian, minka tahetas joudaq inemise mõistusõ muudu süstemi luumisõni. Tuu jaos tetäs tarka tüüd väega pall'osin harõn - puutriteknikan, loogikan, aiu uurmisõn, semiootikan jne.

Kunstmõistusõ häädüst edendedäs umbõs kümnen tsihin. Häste ommaq edenüq nuuq tsihiq, mink alos om formaalnõ loogiga ja matõmaatiga. Massina jaos peenemb tarkus om sotsiaalnõ tarkus ja luumisvõimõq. Kõgõ suurõmbat api taa edendämises saias inemise loomuligu kõnnõ vai jutu uurmisõst. Loomuligu kõnnõ all mõistõtas säänest juttu, miä om kiräkeele formaalloogilidsõst mõotusõst võimaligult prii.
Parlatsõl aol om sändse jutuga inemiisi väega veidüq, õnnõ latsõq vai väega väikuq rahvaq saavaq parlatsõl aol kõnõldaq kiräkeelest mõotamaldaq kiilt.  

Üts maailma parõmbit loomuligu jutu (kõnõlõmisõ) uurjit om semiootigadoktor Valdur Mikita, kiä om sündünüq Mulgimaal.
Katõgooria:Kunstmudsu
Kihnu

**Kihnu** saar' jääs Pärno maakunda ni moodustas Kihnu valla. Kihnu om kõgõ suurõmb saar' Liivi lahen ni suurusõlt säitsmes Eesti saar'. Kihnu ala om 16,4 km² (saarõkõisigaq üten 16,9 km²). Saar' om 7 km pikk ni kooniq 3,3 km lagja. Mereviirt om 36,2 km. Maa om tasanõ, kygõ korgõmb kotus om 8,5 miitret üle mere.

Pehme ni mereline ilm om lämmämb ku Eesti keskmäne: aastaganõ keskmäne õhukraat' om +5,5º C, hainakuu keskmäne kraat' om  inämb ku +17º C. Saopäivi om aastakah veidemb ku 160, aastaga keskmäne tuulõkibõhus om inämb ku 6 m/s. Saarõ ni maisõmaa vaihõlõ jääs Kihnu väin. Kihnulõ kõgõ lähkümb kotus maisõmaal om Tõstamaa puul'saarõ Lao maanõna, miä om 10,2 km kavvusõl. 

Saarõl om neli küllä: Lemsi külä, Rootsiküla, Linaküla ni Sääre külä. Hummogu poolõ jääs Lemsi, koh om satam, mink kaolt sünnüs päämäne liikmine saarõ ni maisõmaa vaihõl. Linakülan om haigõmaja, kuul', kodoluumuusõum', kerik ni vahtsõnõ rahvamaja, kohe jääseq ka raamadukogo ni vallavalitsus. Saarõ põh'anukan ni kesken om Sääre külä, kohe jääseq sidõjaoskund, poodiq ni Kurase keskus. Põh'anukan om ka linnoväli. Rootsiküla om Lõuna-Kihnun ni sinnäq jääseq mälehtüskivi Kihnu Jõnnilõ, ilmajaam ni majakas.    

## Kihnu keele esiqmuudu joonõq

*	Kumõhidõ sõnno edimädsen silbin om sagõhõhe moodus *i > jõ: jõlus jõlm, ljõna, kjõsama*.
*	Pikäq vabahelüq lääväq diftongis (niguq Pöidel Saarõmaal ni Muhun) *maa > mua, saama  > suama, rääkima > riäkma, mees > mies, tooma > tuõma, sööma > süemä*.
*	Edimädse silbi *ä* om muutunuq *ja*-s: *nägu > njagu, käru > kjaru, järsk > jarsk*.
*	Om olõman *ü*-lõpulinõ diftong ja kimmäs vabahelükokkokõla (nigu võro keelengi): *keüs* - köüds, *käümä* - käümä.
*	Nõrgaastmõlidsõn vormin diftongi peräots muutus madalambas: *räim : rääme, käümä : (mia) käösi, tõusma : (mia) tõosõ, saun : saona*.
*	Peethelle pehmehüs: *suepp : suppi, toepma : toppi, koerv : korvi*.
*	Saajakäänüse lõpp *-ks ~ s(s): puruks ~ purus, punasõks ~ punasõs*.
*	Minnevao eitüse tegosõnatüven om *s*-tunnis: *ei olõss* – es olõq, *ei tiess* – es tiiq , *ei tõuass* – es tuuq.
*	Tõõnõ tegonimi om mitmõn tegosõnatüübin tunnussõldaq: *laadi, õpõta, kuõri, laska, suaja, seüä, tõua*.
*	*Nuq*-kesksõna om *n*-lõpulinõ: *käün* – käünüq, *ann* – andnuq, *käsn* – käsknüq, *riäkn* – jutustanuq.
*	Kaudõdsõ kõnnõviie tarbis om tunnus *de ~ te*.

## Pilte

Image:Kihnu tuletorn 2023 01.jpg | Kihnu tulõtorn
Image:Kihnu kirik 2008.JPG | Kihnu kerik
Image:Kihnu muuseum ja Kihnu kirik.JPG| Kodoluumuusõum
Image:Kihnu-KYL%C3%84KAUPPA.jpg | Kihnu küläpuut ja kohvik
Image:Kihnu_mererand.jpg | Kihnu mereviir


Katõgooria:Eesti saarõq
Katõgooria:Kihnu vald
Imäjõgi

**Imäjõgi** (ka **Suur Imäjõgi**) om Eesti suurõmbit jõki. Imäjõgi om rahuligu vooluga, kuna jõõ sadaminõ om kõgõst 3,6 miitrit. Tuu tege jõõ keskmädses sadamisõs 3 cm/km. Imäjõõ alotus om Võrtsjärve põh'ahummogunukan Rannu-Jõesuun. Jõgi juusk läbi Tarto ni juusk Praagal sisse Peipsi järve. Jõõ pittus om 100 km.

Suurõmbaq harojõõq ommaq Pedja, Ah'a, Elvä ja Laeva jõgi. Jõõ ülemb- ni alambjoosul ommaq lajaq suuq ja luhaq, miä suurõvii aol ommaq vii all. Keskmädsel joosul juusk jõgi Imajõõ ürgoron. Imäjõgi om kogo pittusõn laivoga sõidõtav.

Imäjõõl ommaq suudsõq kaldõq, miä ommaq läbi aastagasato tennüq rassõs silla ehitämise ja aastak läbi jõõst üleminemise. Üts kotus, kon kõva maisõmaa om mõlõmbal puul õkva jõõ veeren, om Tarton Laia huulidsa otsan Vabadussilla kotus. Sääl om ka aoluulinõ jõõ üleminemise kotus, kohe tegüsi Tarto liin inämb kui 1000 aastakka tagasi. 

Imäjõõ aoluulinõ nimi s'aksa keelen om *Embach* ni läti keelen *Mētra*. Imajõõs om manitsõt ka Pärnost üle Viländi ni Tarto Pihkvahe lännüt viitiid ja tuu ütsikit jakõ – Pärno Imäjõkõ (täämbätsel aol Pärno jõgi), (Suurt) Imäjõkõ ni Pihkva Imäjõkõ (parhilla Velikaja jõgi).


Tudengite kevadpäevad 2009 - paadiralli 05.JPG
Üleujutatud.JPG
Udu Emajõel.jpg
Jänese railway bridge.jpg
Emajõgi Jänese raudteesillalt.JPG


katõgooria:Tartomaa jõõq
Pihkva Imäjõgi

**Pihkva Imäjõgi** vai **Velikaja jõgi** om jõgi Vinnemaal Pihkva oblastin. Tuu om kõgõ suurõmb Peipsi järve sissejuuskja jõgi. Nimi vinne keelen om Великая (Velikaja), läti keelen Mudava, võro keeln Pihkva Imäjõgi. Jõõ pikkus om 430 km. Jõõ alostus om Bežanitsõ kõrgõlmaal. Alambjoosul om jõgi umbõs 40 km pittudsõlt laivoga sidõtav. Inambüs osa Velikaja valglast jääs Pihkva alalõ. Velikaja veeren ommaq oblasti suurõmbaq liinaq Pihkva ni Ostrov.

Katõgooria:Vinnemaa jõõq
Tabivere vald

**Tabivere vald** oll' 1991. aastaga luud vald vana Tartomaa põh'ajaon ja Jõgõva maakunna lõunõjaon Voorõmaal. Valda jäiq Saadjärve põh’aosa ni Elistvere, Kaiavere, Raigastvere ja Soitsjärv. Vallan oll' Elistvere eläjäpark ja Vudila mängomaa.

Vallan olliq kooliq, muusigakuul, vannokodo, latsiaid, pritsitallitus, rahvamajaq jne.

Tallituskeskus oll' Tabivere alõvik.

2017. aastaga kaotõdi Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega vald ärq ja panti kokko Tarto vallaga.

## Sümboliq
Tabivere valla lipus oll' kruudukujolinõ vapilipp. Lipu pääl olliq kujotõduq valla sümboliq kiräsulg ja mõõk. Lipu suurus om 105x105 cm.

Tabivere valla vapi pääl olliq sulg ja mõõk. Tabivere vald oll' Vooremaa ala pääl, taast ka valla maastikulinõ, kultuurilinõ ja rahvaperändüslik umaperä. Aigõ joosul om valla mail elänüq mitmit keeletiidläisi, keelemiihi, kink tegemine on jätnüq jä(l)le eesti kultuurilukku: Carl Gustav Staden, Otto Wilhelm Masing, Frans v. Ackermann, Georg Theol, David Bergmann, Johannes Voldemar Veski, Jaan Tammemägi. Vapi kesken kiräsulg, miä om risti mõõgagaq. Tabivere valla maaq olliq tiitihtsäl alal, miä ütistäseq Lõuna- ja Põh’a-Eestit. Selle om tuu olnuq hää ala rahvakultuuri ja Kalõvipuja perändüsele. Mõõk om köüdet Kalõvipuja muistõndigaq. Aq Tabiveremailt om perit kaq tiitüq sõameheq: Johannes Orasmaa, Hans Kurvits, Karl Parts, Georg-Hugo Vestel. Vapi tüve ümmärlainõtus tähüstäs viit järve valla alal: Saadjärv, Soitsjärv, Elistvere järv, Raigastvere järv, Kaiavere järv. 

katõgooria:Tartomaa
katõgooria:Jõgõva maakund
Saaga

**Saagaq** (islandi *saga*, mitm. *sögur*) ommaq luuq muistitsõst Skandinaavia ja germaani hõimõ aoluust, varahaidsist viikingireisest, lahengist, miä reise pääl ommaq peetüq, rändämisest Islandilõ ja vainõst islandlaisi perride vaihõl. Naaq panti kirjä vanapõh'a keelen pääas'aligult Islandil.

## Tagaperä

## Jaotus

### Tõõsõq

## Sõna põh'amaadõ keelin parhillaq

## Välislingiq
*Islandi saagateedüskogo - islandi saagaq alguperätsen islandi keelen üten ümbrepannussidõga mitmõhe kiilde
*Vananorra proosa ja laulõq
*Islandlaisi saagaq Netútgáfani teedüskogon

Katõgooria:Germaani rahvidõ aolugu
Katõgooria:Keskao kirändüs

Katõgooria:Vanapõh'a mütoloogia lätteq
Katõgooria:Islandi kirändüs
Katõgooria:Põh'agermaani keeleq
Katõgooria:Vanapõh'a kirändüs
Aavigu Johannes

**Aavigu Johannes** (Johannes Aavik; 8. joulukuul (vana kallõndri perätselt 26. märdikuul) 1880, Randvere külän, Laimjala vallan, Saarõmaal – 18. urbõkuu 1973, Stockholmin) oll' eesti keeletiidläne. 

## Elo
Aavigu Johannesõ esä Aavigu Mihkli oll' Laimjala vallakirotaja. Lell Aavigu Jakob, kiä oll' Kurõssaarõn kaupmiis, ost' Mihklile liina maja ja Mihkel nakas' sääl üten hindä naasõ Anni ja latsiga elämä. Johannes Aavik käve Kurõssaarõ gümnaasiumin ja perän oll' säälsaman eesti keele oppaja. Tä elli Kurõsaarõn 1926. aastagani. Sis oppõ tä kiili Tarto Ülikoolin, Nežini Aoluu- ja Filoloogiainstituudin ja Helsingi Ülikoolin, mink tä lõpõt' filoloogiakandidaadi kraadiga.

Aavik oll' keeleoppaja ka Jaltan ni Tarton. Tä tüüt' "Postimehe" toimõtusõn. 1926–1936 oll' tä Tarto Ülikoolin eesti keele lektor, ildampa koolitusnõvvomiis ja aolehetoimõndõja. S'aksa okupatsiooni aigo elli tä Nõmmel. 1944 läts' tä Ruutsi, kon tä tüüt' arhiivin. Tä kirot' ja pand' ümbre artikliid ja raamatit. Aavik kuuli Stockholmin ja om matõt Metsakalmistuhe.

## Tähtsüs
Aavik om tähtsä seoilmaaolidsõ eesti kiräkeele kujondaja. 1912. aastagal lõi tä keelevahtsõndusliikmisõ ja kirot' hindä programmist artiklin "Tulõvaao Eesti Kiil" ("Tuleviku Eesti-keel"), miä ilmu Nuureesti neländän albumin. Tä oll' keelekõrraldusõ radikaalsõmba tsihi edüstjäjä, tuuperäst tä taht’ kirakiilt väega edesi arõndaq. Timäle oll' tähtsä ka keele ilo. 1912–1925 tekk' tä pall'o ettepanekiid sõnavara hüvvütämises. Eesti keelen om teno timäle pall'o lainsõnno soomõ keelest ja murdõsõnno. Timä luuduid vahtsit sõnatüvvi om eesti keelen 30. Aavik tarvit' hindä vahtsõnduisi ümbrepandmiisin soomõ ni inglüse keelest (Aho Juhani, De Maupassant Guy, Bourget Paul, Poe Edgar Allan). Tä toimõnd' aokirjo "Keeleline Kuukiri" (1914–1916) ni "Keelevahtsõndus" (1925–1926). Tä avald' mitu sõnaraamatuit ("Uute sõnade sõnastik" (1919), "Uute ja vähem tuntud sõnade sõnastik" (1921)) ni keeleoppuse raamatit ("Eesti õigekeelsuse õpiku ja grammatika" (1936)). Tä oll' aktiivnõ as'alinõ Nuureesti rühmän ni tuu albumiin ilmuq tä artikliq, ümbrepannusõq ni lauluq. Tä oll' ka kirändüskriitik ja kirot’ kriitilis-poleemilidseq tüüq "Eesti luulõ hädäq" ("Eesti luule viletsused") (1915) ni "Puudusõq vahtsõmban eesti luulõn" ("Puudused uuemas eesti luules") (1922). Tä om kirotanuq ka essee muudu jutu "Ruth" (1909).
Eksiilin pand' tä pääas'aligult ümbre soomõ ja vinne kirändust.

katõgooria:eesti inemiseq
katõgooria:eesti keeletiidläseq
katõgooria:Saarõmaa inemiseq
Baski kiil

**Baski kiil** (baski keelen *euskara*) om kiil, midä kõnõldas põh'aõdagu-Hispaanian ja lõunõõdagu-Prantsusmaal alal, midä kutsutas Baskimaas. Baski kiilt kõnõlõs umbes 700 000 inemist, kinkast inämbüs kõnõlõsõq pääle baski keele viil hispaania vai prantsusõ kiilt. Ammõtlidsõs keeles om baski kiil Hispaanian Baski autonuumsõn piirkunnan ja Navarra autonuumsõ piirkunna põh'a- ja keskjaon.
 
Baski keelel om pall'o murdit, miä ommaq väega elojovvulidsõq. Esiq autoriq eräldäseq 7-9 murrõt. 1970. aastagil luudi ka standardkiil, midä opatas koolin ja tarvitõdas meediän. Standardkiil om luud gipuzkoa ja lapurdia murdidõ põh'a päält.

Baski keelel olõ-õi teedäq üttegiq sugulaskiilt (tä om isolaatkiil). Taad om proovit köütäq näütüses Afriga berberi kiili ja Kaukaasia kartveli kiiliga, a ka mõnõ indo-õuruupa keelega. Mõnõq keleuurjaq pidäväq baski kiilt perräjäänüs keelist, midä kõnõldi taan piirkunnan inne ku indo-õuruupa keeleq sääl levimä naksiq. 

Baski kiil om pääas'aligult aglutiniirjä (kokkokliipjä) kiil. Taan om esiq keeleoppuisi perrä 153 vai inämb käänüst ja õigõ pall'o tegosõna jakkõ ja tunnussit. Tõisist Õuruupan kõnõldavist keelist om baski kiil tõistmuudu tuu poolõst, et taa om absolutiiv-ergatiivnõ kiil. Tuu tähendäs, et subjekti käänüs sõltus tuust, kas lausõq om tsihilinõ vai olõ-õi. Ku lausõq om tsihilinõ, sis om subjekt ergatiivsõn ja objekt absolutiivsõn käänüssen. Ku lausõq olõ-õi tsihilinõ, sis om subjekt absolutiivsõn käänüssen.

## Baski kiil koolin

Kuiki Baskimaa om Hispaania ja vähämbält jaolt Prantsusõ riigi osa, käüväq siski suurõmban osan Hispaania Baskimaast latsõq baskikiilsin koolõn, mitte hispaaniakiilsin. Baskimaa Prantsusmaa poolõ pääl om baskikiilsit kuulõ veidemb, a siski ka sääl käüväq pall'odõn paigon veeränd vai esiki üle poolõ latsist baski- mitte prantsuskiilsin koolõn. (Kq kaarti.)

## Lätteq
* http://www.eke.org/en/euskara
* Hualde, J. I. and J. Ortiz de Urbina (eds.). 2003. A Grammar of Basque. Amsterdam and Philadelphia: John Benjamins.

Katõgooria:Keeleq
Motörhead

**Motörhead** oll' Inglüsmaa rokkansambli, miä tull' kokko 1975, aastagal ja mänge ütte 2015.

## Liikmõq
* Lemmy Kilmister
* Phil Campbell
* Mikkey Dee

## Albomiq
* 1977: *[[Motörhead (album)|Motörhead]]*
* 1979: *[[Overkil]]*
* 1979: *[[Bomber]]*
* 1979: *[[On Parole]]* 
* 1980: *[[Ace of Spades]]*
* 1982: *[[Iron Fist]]*
* 1983: *[[Another Perfect Day]]*
* 1986: *[[Orgasmatron]]*
* 1987: *[[Rock 'n' Roll]]*
* 1991: *[[1916 (album)|1916]]*
* 1992: *[[March ör Die]]*
* 1993: *[[Bastards]]*
* 1995: *[[Sacrifice]]*
* 1996: *[[Overnight Sensation]]*
* 1998: *[[Snake Bite Love]]*
* 2000: *[[We Are Motörhead]]*
* 2002: *[[Hammered]]*
* 2004: *[[Inferno]]*
* 2006: *[[Kiss of Death]]*
* 2008: *[[Motörizer]]*
* 2010: *[[The Wörld Is Yours]]*
* 2013: *[[Aftershock]]* 
* 2015: *[[Bad Magic]]*

Katõgooria:Inglüse muusiga
Katõgooria:Rokkansambliq
Laudapääsläne

**Laudapääsläne** ehk **harkhand** (*Hirundo rustica*) om väikene rändäjä tsirk. Võromaal üteldäs timä kotsilõ hariligult lihtsält **pääsläne**, **pääsokõnõ** vai **pääsükene**. 

Laudapääsläne om eesti rahvustsirk.

Laudapääsläne tege uma pesä hariligult mõnõ huunõ (sakõstõ lauda) kaartõ ala.

## Kaeq viil
*Pääsläne

Katõgooria:tsirguq
Ütsiotsõ

**Ütsiotsõ** om võro-seto miihilaulupark. Sääl laulvaq Kalla Urmas, Kalkuni Andreas, Sommeri Lauri ja Kolga Kaspar. Kõik neli miist laulvaq ka seto miihilaulupargin Liinats'uraq. 

Ütsiotsõ laul päämädselt vanno kõrralaulõ, kõgõ inämb Põh'a-Võromaa miihilaulõ. 

Pundi kuts' kokko 2005. a. Põlva rahvamuusigatüütlüisi festivali jaos Kalla Urmas. 

2011. a. lehekuun ilmu Ütsiotsõ edimäne albom "Puulpäiv". 

## Välislink
*Ütsiotsõ laulõst Arhailidsõ Miihilaulu Seldsi lehe pääl

Katõgooria:Laulupargiq
Katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Katõgooria:Setokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Repän

**Repän** om murdja mõtsaelläi. Repän om väikese pini suurunõ ja pikä kohila hannagaq. Eestin eläs tä mõtsasaarin. Repän süü päämidselt jüräjit. Tä om ettekaelik ja mõist häste pakõq. Rebäsel om väega hää kuuldminõ ja hõngutundmine ni tä näge pümmen häste.

Rebäse oosõl om alasi mitu välläpäsemist. Oosõq ommaq päämidselt kutsikidõ kasvatamisõs. Tä kaib oosõq esiq vai muut kähri uusi. Uust pruuk repän päämidselt sõs, ku täl om kurn. Ku rebäsel parrahe poigõ ei olõq, ei puhkaq tä oosõn, a lakõ maa pääl haina vai võso seen vai esiki lumõn.

Repän om kahuelläi. Eesti rahvaluulõn om repän kavval. Repän om uudishimolinõ.

## Vällänägemine
Silmaq ommaq täüskasunul rebäsel kõlladsõq. Nõna om tummõpruun vai must. Kõrvaq ommaq pruuniq vai mustaq. Nukk om kitsas ja piklik, seo om rebäse loomuperäline tunnismärk. Hand om pikk ja kohhil, esiqeräldiselt talvõl. Hannaots om must vai valgõ.

Rahulinõ repän pand käümise aigo jala jala ette ja jätt niimuudu lummõ õgva jäleria. Rebäsel om hää hõngutundminõ ja kuuldminõ ja neoq ommaq rebäse päädmiseq meeleq; nägemine ei olõq nii hää. Näütüses liikmaldaq saisvalõ vai istvalõ inemisele või tä piaaigo otsa tormadaq. Tõistmuudu ku tõõsõq, näge repän pümmen küland häste.

## Süümine
Repän om kõgõsüüjä. Tä süü päädmidselt jüräjit, esiqerälidselt oosõhiiri.

## Eloigä
Rebäse eloigä om luudusõn hariligult mõni aastak, kõgõ rohkõmb 10-12 aastakka, vangin kooniq 20-25 aastakka.

## Vaimlasõq
Rebäse päämine vainlanõ om inemine, kiä jaht tedä lõbu peräst ja kahunaha saamisõs. Rebäsele pidäväq jahti ilveseq, pantriq ja soeq.

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Svente

**Svente** om külä Lätin Sēlijan Leedu piiri lähkon. Tä jääs Daugavpilsi liinast 13 km õdagu poolõ. 2015. aastagal elli sääl 557 inemist. 2022. aastagal elli sääl 425 inemist.

Sventen om Svente mõisa, keskkuul, kerik, keskkuul, sidejaoskund ja Tõsõ ilmasõa aigsõ sõatekniga muusõum.

Kuul om Sventen 1921. aastagast saaniq. 1976. aastagani tüüt' kuul Svente mõisa härbänin, sõs koliti vahtsõhe koolimajja. 

Külä keskel tii veeren om kivist pühä kolmainu kerik. Tuu om ehitet 1800. aastagal ja sääl om hõrril. Kerik käü Läti katoligu kerigu Jelgava piiskopkunna ala. Paiga pääl kõnõldas, et 1812. a. ollõv sõakäügil olnuq Napoleon sääl üüd olnuq, a tuu olõ-iq tõtõ — Napoleon läts' ummi väkiga tuust paigast tükk maad lõunõ puult müüdä.  

Külä keskel mõisa härbäni iin om suur plats puiõga ja tuu veeren tõõsõq kunagidsõq mõisa huunõq. Platsi põh'aveeren ommaq küländ uhkõq värehtiq. Platsi pääl om ütiskalm Verevä väe sõamiihilõ, kiä saiq hukka tapõluisin 1944. a. hainakuun. Edimädse ilmasõa aigo (1915—1918) Svente külä s'akslaisi käen es olõq. 

## Kuulsambaq inemiseq
*Smelteri Peters (1868—1949) elli Sventen ja om matõt Svente kalmuaida. Tä avit' kuulsat läti kiränikku, rahvaluulõ uurjat ja rahvuslidsõ liikmisõ tegeläst Baronsi Krišjānist kor'atõn paigapäälitsit rahvalaulõ.  

Katõgooria:Läti küläq
Svente mõisa

**Svente mõisa** oll' mõisa Lätin Svente külän. 

Svente mõisast om alalõ mitmit huunit ja suur park. Härbän om ehitet 1912. a. ja tuu aoluumälehtüsmärk. 1921-1976 oll' härbänin Svente kuul. Ku 1976 kolõ kuul vahtsõhe koolimajja, jäi maja lagonõma. 1990. aastagil ost' Rezekne ärimiis Grišuljonok huunõ ärq ja naas' tedä kõrda tegemä. Ildampa möi tä härbäni firmalõ Ditton Group, miä vei restauriirmistüü lõpolõ. Täämpädsel pääväl om mõisa härbän hään kõrran, sääl om küläliisimaja ja restoran, man om viil väläbassein. Õkvalt härbäni kõrvalõ om ehitet väikene muusõumihoonõq, kon hoiõtas Tõsõ ilmasõa aigsõt sõateknikat. Sääl om villissit, suurtükke, soomusmassinit ja tankõ. Üts noist tangõst om õkva tuu, midä tarvitõdiq filmin "Neli tankisti ja peni". 

Katõgooria:Läti mõisaq
Bretooni kiil

**Bretooni kiil** (bretooni keelen *brezhoneg*) om indoõuruupa kiilkunna keldi keelerühmä kiil, mink lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja kõmri kiil. 

Bretooni kiilt kõnõldas põhilidsõlt Prantsusmaal Bretagne'in, kon taad kõnõlõs umbõs 200 000 inemist. Kõnõlõjidõ arv om 1950. aastist, ku näid oll' 1,2 mill'ona ümbre, kõik aig vähänüq. 

## Välislingiq
* Ofis publik ar Brezhoneg 
* http://ouiaubreton.plefeuvre.net/

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Prantsusmaa
Ingresi Dominique

**Ingresi Jean Auguste Dominique** (Jean Auguste Dominique Ingres) (1780 - 1867) oll' prantsusõ kunstnik.
## Pilte

Image:Dominique Ingres - Mme Moitessier.jpg|Madame Moitessier
Image:Jean Auguste Dominique Ingres 015.jpg|Conte Guriev
Image:Jean Auguste Dominique Ingres 018.jpg|Francois-Marius Granet


Ingres
Ingres
Laozi

**Laozi** (ka Lao-zi) om umbõs 6. aastagasaal i.m.a. (tõõsõ teedüse perrä 4. aastagasaal i.m.a.) Hiinan elänüq puullegendaarnõ oppaja, taoismi alostaja. 

Traditsioonilidsõlt peetäs timmä "Daodejingi" autoris. Nimme **"Laozi"** om sagõhõhe pruugit ka ku "Daodejingi" sünonüümi. 

## Kirändüs
* Märt Läänemets, "Lao-zi: müüt ja inimene. Ääremärkusi *Daodejing*i geneesi kohta" – Looming 1997, nr. 9, lk. 1227–1240 

Katõgooria:Taoism
Katõgooria:Hiina filosoofiq
Katõgooria:Hiina inemiseq
Katõgooria:Vana-Hiina
Kassuubi kiil

**Kassuubi kiil** (*kaszëbsczi jãzëk*) om õdaguslaavi kiili hulka kuuluv Poola põlinõ piirkundlinõ kiil, midä kõnõlõsõq põhilidsõlt Pomorze piirkunnan eläväq kassuubiq. Kassuubi kiilt om peet ka poola keele murdõs vai murdõrühmäs, a täämbätsel pääväl om taa tunnistõt ütes Poola piirkundligus keeles. Kassuubi keelele umaette keele staatusõ saaminõ om olnuq tähtsä kassuubõ rahva hindätiidmisele.

## Kiräkiil ja õigõkirotus

Kassuubi keelel om uma kiräkiil ja kiräviis, miä om poola keelest tõistõ mitmõ tähemärgi võrra (nt **ã** ja **ë**). 

Kašuubi tähistün om 36 tähte: A, Ą, Ã, B, C, Cz, D, E, É, Ë, F, G, H, I, J, K, L, Ł, M, N, Ń, O, Ò, Ó, Ô, P, R, S, Sz, T, U, Ù, W, Y, Z, Ż.

Andas vällä kassuubikeelist ilokirändust ja opimatõrjaalõ. Tetäs latsi kassuubikeelitside kirjatöie konkurssõ.

## Välislingiq
* Vikipeediä kassuubi keelen
* Cassubia Slavica

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Katõgooria:Poola
Esperanto kiil

**Esperanto kiil** vai lihtsähe **esperanto** om kõgõ tunnõtumb rahvusvaihõlinõ abikiil (plaankiil).

Esperanto kiilt arvatas kõnõlõvat paarsada tuhat kooniq mitu mill'onat inemist. Esperanto kiilt pruugitas kõnõlõmisõs, kirävaihtusõs, tõisi kiili oppamisõs, taan trükütäs raamatit ja aokirjo, tetäs tele- ja raadiosaatit.

Egä aastaga peetäs üleilmalist kongressi.

Esperanto luuja oll' Poola silmäarst L. L. Zamenhof, kiä ilmut' taa kotsilõ 1887. aastal raamadu *Unua Libro* ("edimäne raamat") kirängunime Doktoro Esperanto ("doktor luutja") all, ni taa jäigi keele nimeks.

Esperanto keeleoppus om lihtsä ja kõrraperäline, erängit olõ-õi. Tuuperäst om taa keele opiminõ pall'o lihtsämb ku loomulikkõ kiili opminõ. Esperanto kiil om kõgõ lähkümb romaani keelile, tuuperäst um noidõ kõnõlõjil taad kõgõ kergemb ärq oppiq. 

## Kirotaminõ ja välläütlemine

Esperanto keele kirotamisõs pruugitas ladina kirjä. Tähistün om 28 tähte: 
a b c ĉ d e f g ĝ h ĥ i j ĵ k l m n o p r s ŝ t u ŭ v z.

Esperanto keele kirotus käü tävveligult välläütlemise perrä, egäle tähele vastas õnnõ üts helü ni ekä hellü märgitäs õnnõ üte tähega.

Katõgooria:Keeleq
Bali kiil

**Bali kiil** om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 3,9 mill'onat inemist (2009. a.) Indoneesiän Bali saarõl, Nusa Penida saarõ põh'ajaon, Lomboki saarõ õdagujaon ja Java saarõ hummogujaon. Inämbüs bali keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt.

katõgooria:keeleq
katõgooria:Indoneesiä
Indoneesiä kiil

**Indoneesiä kiil** (Bahasa Indonesia) om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõldas Indoneesiän, Malaisian ja Hummogu-Timorin. Taa om Indoneesiä riigikiil 1945. aastagast pääle. Kiräkeele alossõs om malai keele riau murrõq. Kokko kõnõlõs taad umbõs 250 mill'onat inemist, naist 17 mill'onat ku imäkiilt. Kiilt kirotõdas ladina kirän.

Indoneesiä kiilt kõrraldas Pusat Bahasa ('keelekeskus').

katõgooria:keeleq
katõgooria:Indoneesiä
Katalaani kiil

**Katalaani kiil** om romaani kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Hispaania põh'a-hummogujaon (Kataloonian, Valencian ja Balõaarõl), Andorran, Prantsusmaa lõunõjaon ni Sardiinian.

Katõgooria:Romaani keeleq
Korea kiil

**Korea kiil** om kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Põhja- ja Lõunõ-Korean, a veidemb ka muial Kavvõl-Hummogumaal.

## Korea keele tähistü

Korea keelen om 24 lihttähte, mink kombiniirimisega saias kirjä pandaq korea helükõrd. 

Tähejärekõrd tähistün:

ㄱ ㄲ ㄴ ㄷ ㄸ ㄹ ㅁ ㅂ ㅃ ㅅ ㅆ ㅇ ㅈ ㅉ ㅊ ㅋ ㅌ ㅍ ㅎ
ㅏ ㅐ ㅑ ㅒ ㅓ ㅔ ㅕ ㅖ ㅗ ㅘ ㅙ ㅚ ㅛ ㅜ ㅝ ㅞ ㅟ ㅠ ㅡ ㅢ ㅣ

Katõgooria:Korea kiil
Katõgooria:Keeleq
Galois' Évariste

**Galois' Évariste** (loeq: galuaa evarist) (Évariste Galois; 1811–1832) oll' prantsusõ matõmaatik.

Tä sündü Bourg-la-Reine'i liinan, miä toona oll' Pariisi küle all (täämpädsel pääväl jääs tuu kotus Pariisi piirehe). Ollõn nuur miis suut' tä ärq lahõndaq kavva aigo püsünü probleemi: löüdäq tarviliguq ja piisavaq tingimüseq tuu jaos, et algõbralist võrrandit saanuq radikaalõn lahõndaq. Timä tüüq panniq alossõ Galois' teoorialõ ja Galois' vastavuisi teoorialõ, miä ommaq abstraktsõ algõbra tähtsäq haroq. Tä oll' edimäne, kiä tarvit' sõnna "rühm" (prantsusõ keelen *groupe*) ku terminit, minga tähüstäq permutats'oonirühmä. Tä kuuli katõkümneaastagadsõlt duellil saad haavo kätte.

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa matõmaatiguq
Kaika suvõülikuul 2011 Kanepin

2011. aastagal peeti Kaika suvõülikuuli Kanepi kihlkunna keskusõn Kanepin 12.–14. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektri oll' Elleri Kalle. Suvõülikoolin sai kullõldaq ettekandit, kaiaq Kanepi kihlkunnaga köüdetüisi filme, kullõldaq Tamra Kaidu kerigukontsõrti, lauldaq tuu kandi kõrralaulõ, kuuldaq Kanepi aoluust Hirvlaanõ Milviga üten jalotadõn, kävvü bussiga Kanepi ümbrüse põnõvampi kotussit pite ja kaiaq Rahmani Jani vahtsõt näütemängo "Varetepalu". Ettekandõq olliq seldsimajan ja üüse olti koolimajan.

## Kava
### Riidi, 12. põimukuu päiv
12.00 – tulõjidõ kirjapandminõ 

13.00 – lõunasüük

14.00 – suvõülikooli alostus. Tervütüseq, sõnavõtmisõq

Kõnõlõmisõq Kanepi aoluust ja kultuuriluust:

15.00 – Kõivupuu Marju «Midä ja kedä Kanepi rahvas vanast usksõ?»

15.30 – Hirvlaanõ Milvi «Käpeq naasõq Kanepi kihlkunna kultuuriluun»

16.15 – Kõivu Ele «Kanepi naiskäsitüü, rahvarõivaq»

16.45 – Laili Margit «Kanepi kerigu aoluust»

17.15 – «Juhan Weizenbergi kirä esäle» (Tagla Tähte ja Pedäjä Külli opilasõq)

18.00 – muusõumitunn koolimajan (Pedäjä Külli)

Latsilõ 15.00-18.30 tegemiseq kotussõ pääl

19.00 – õdagusüük

20.00 – Tamra Kaidu kerigukontsõrt 

20.00 ja 22.00 – Vidilä Vaidu filmiq Kanepi kultuuriluust ja ümbrekunnast

22.00 – regilauluõdak seldsimajan (Kalla Urmas jt.)

### Puulpäiv, 13. põimukuu päiv

8.00 – hummogusüük

Kirändüs-kultuurilidsõq teemaq:

9.00 – Elleri Kalle «Võro kiil ja muuq sarnadsõq väikukeeleq maailman»

10.00 – Kauksi Ülle «Etendüskunst-edendüskunst»

10.30 – Kronbergi Janika «Karl Ast-Rumor»

11.00 –  Kama Kaido «VKKF sünd ja alostus»

11.30 – Arotus

12.15 – Kanepi Raamatukülä avvuhinna «Kanepine hamõq» saaja välläütlemine

13.00 – lõunasüük

14.00 – Hirvlaanõ Milvi juhataq jalotaminõ Kanepi alõvin ja kalmuaian

15.30-18.00 – bussireis Kanepi–Koorastõ kandin Ahasõ Reinu ja Koorastõ külävanõmba Kiviranna Urmasõ juhatusõl.

Latsilõ 9.00-12.30 tegemiseq RMK Erästvere keskusõn (Saarõ Pilvi), 
14.00-17.00 – käelidseq-kunstilidsõq tegemiseq kotussõ pääl.

18.00 – õdagusüük

19.30 – Rahmani Jani etendüs «Varetepalu» Koorastõ Suurõjärve veeren, mängväq Kanepi seldsimaja näütlejä ja segäkuur. 

22.00 – simman: Laube Kadri ja sõbraq

### Pühäpäiv, 14. põimukuu päiv

8.00 – hummogusüük

Luudusõteemaq:

9.00 – Saarõ Evar «Kanepi kotussõnimeq»

9.30 – Kalla Urmas «Kuis võrokõsõ tsirkõ kutsva?»

10.00 – Sellise Urmas «Kotkaq Lõuna-Eestin ja ligembän ümbrüsen»

10.30 – Kuuba Rainer «Midä raotas ja ku pallo raotas?»

11.00 – Rohu Urmas «Looduskauniq maastiguq Kanepi kihlkunnan»

12.30 – lõpõtaminõ

Latsilõ 9.00-12.30 tegemiseq Mesipuu talon

13.00 – lõunasüük

Terve suvõülikooli ao näütüseq seldsimajan ja koolimajan: Kalve Toomas, Vidilä Valli, 
Kanepi naiskäsitüü jne.

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul

katõgooria:Kaika suvõülikooliq
katõgooria:2011
Luhansk

**Luhansk** (ukraina keelen *Луганськ*, vinne keelen *Луганск*) om tüüstüsliin Hummogu-Ukrainan. Tä om Luhanski oblasti ja Luhanski rajooni keskus. Liin om uma nime saanuq Luhani jõõkõsõ perrä, miä timäst läbi juusk. Sääl eläs 
pia puul mill'onat inemist. Tuud liina om aoluu joosul kats kõrda ümbre nimitet **Vorošilovgradis** ja kats kõrda tagasi Luhanskis. Nimme Vorošilovgrad kand' liin aastagil 1935–1958 ja 1970–1990. 

Liin tekkü ravvavabriku mano, minka 1795. aastagal ehit' Briti ärimiis Gascoigne'i Charles.

## Rahvastik
Luhanskin eläs umbõs 470 000 inemist. Noist om 
*ukrainlaisi — 51 %,
*vindläisi — 47 %,
*valgõvindläisi — 1 %,
*juutõ — 1 %.
Liinan kõnõldas inämbüisi vinne kiilt ja eski pall'oq Luhanski ukrainlasõq mõista-iq ukraina kiilt häste.  

## Majandus
Luhansk om tähtsä massinaehitüse keskus, kon om pall'o vabrikit. Sääl tetäs vedureid, tüüpinke, akusit ja muud.

## Kuulsambaq inemiseq
*Dali Vladimir 
*Vorošilovi Kliment
*Bubka Sergei

Üts kuulsampi Luhanskist perit inemiisi om tiidläne ja kiränik Dali Vladimir, kiä om tuntus saanuq uma suurõ vinne keele sõnaraamaduga. Korgõmba haridusõ sai tä Tarto Ülikoolin arstitiidüse alal.

Katõgooria:Ukraina liinaq
GoldenDict

**GoldenDict** om vabavara puutrisõnastu (kaemisõ programm), midä om tarvitõt hulga kiili jaos. Taaga saa tarvitaq mitmit tuntuid puutrisõnastu failõ, kaiaq naid tarvitaja umast puutrist vai Internetist.

Sõnaseletüses saa pandaq tekstile mano linkõ, pilte, audio- ja videofailõ, kaiaq näütüses Vikipeediät jne.

## Välislingiq

*GoldenDicti kodoleht
*Näüdüs võro sõnaraamadu sõnaartiklist, miä om pant GoldenDicti programmi

katõgooria:tarkvara
Puutrisõnastu

**Puutrisõnastu** om  sõnastu pidämise puutriprogramm. Taa om üts lihtsämb jago kunstmõistusõst. Puutrisõnastu näütüses või tuvvaq programmi GoldenDict vai Võro-eesti synaraamadu elektroonilidsõ versiooni.

katõgooria:tarkvara
Moštšena

**Moštšena** (ukraina keelen *Мощена*) om külä Ukrainan Volõõnia oblastin Koveli rajoonin. 

Külän elli 2010. aastagal 581 inemist. Sääl om kerik, kuul ja kultuurimaja.

Moštšenat om edimäst kõrda nimmat 1543. aastagal.

Katõgooria:Ukraina

roa-rup:Moşcena
Varõsjalg

**Varõsjalg** (ladina keelen *Anemone*) om mõtsalill. Tä om kas valgõ vai kõllanõ. Arvada, et varõsjalas kutsutas tedä tuuperäst, et timä leheq ommaq harolidsõq ku varõssõ jalaq.

Hariligult kasussõq varõsjalaq laanõn. 

Varõsjala kotsilõ või üteldäq viil **varõslill** vai **varõsninn**, mõnikõrd ka **haraklill**.

Katõgooria:lilliq
Tõrdu

**Tõrdu** om suur lavvost tett puuannom. Tõrdu või olla 100-200 liitre suurunõ vai eski suurõmp. Tõrdu pääle või kävvü kaas. 

Tõrduh hoiõti vanast suulvii sisen lihha, mõnikõrd võiollaq ka kurkõ vai siini. 

Katõgooria:Anomaq
Forvo

**Forvo** om veebileht, minka saa kullõldaq sõnno välläütlemist maailma keelin. Sõnno saa sinnäq säädiq egaüts uma huvi perrä mp3-formaadin. Sõna aolinõ pikkus või ollaq kooniq 2,5 sek. Forvo sõnavarra saa köütäq GoldenDict synastuprogrammi külge.

Forvo om alostõt 2007. aastagal, umanik om parlaq Forvo Media SL, San Sebastian, Baskimaal.

## Välislinke

*Forvo.com

*Lausidõ kullõmise leht. Siiäq om pant 329 eesti lausõ kiräpilti, kõik ilma helüldä.

*Kiili internetin kullõmise võimaluisi võrrõlus.

katõgooria:internet