open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Caerdydd

**Caerdydd** (inglüse keelen *Cardiff*) om liin Suurbritannian, Kõmrimaa pääliin.

katõgooria:Walesi liinaq
katõgooria:pääliinaq
Piigastõ mõisa

**Vana-Piigastõ ehk Piigastõ mõisa** (sks. k. Alt-Pigast) om perismõisa Kanepi kihlkunnan, Võromaal. Edimäne tiidüs mõisa kotsilõ om 1510. aastagast. Mõisahuunõq jääseq Piigastõ küllä, Janokjärve viirde. Täämbä om mõisahuunõn Piigastõ pansionaat.

## Inemiseq
Pikkä aigu oll' mõisa kuulsidõ Rennenkampffõ perrekunna käen. 1884 sai mõisa perämädses umanigus Pfeifferide perrekund. Mõisidõ reduktsiooni käügin läts' mõisa 1919. aastagal tagasi riigile. 

## Huunõq
Katõkõrdnõ kivihärbän om perit 18. aastagasaa lõpust, a om 20. aastagasaal kõvastõ ümbre eihtet. Päähoonõq om ilostõt liseenega. Kõrvalhuunist om 19. aastagasaast alalõ ait, tall, puukuur ja kõrts. Kõrvalhuunõq ommaq ümbre eihtedüq vai  kehvän saison. Mõisahuunõ kõrval om illos mõisapark.

## Kaeq viil
*Võromaa mõisaq

## Välisligiq
*Piigastõ mõisa kotsilõ või kaiaq Eesti mõisaportaalist

Katõgooria:Kanepi kihlkunna mõisaq
Kivipuravik

**Kivipuravik** (kiviporovik, kivitatt; *Boletus*) om puravigutaoliidsi seldsi puraviguliidsi sugukunnast peri siini pereq.

## Vällänägemine
Kivipuraviguq ommaq paksuq ja lihalidsõq, jalg om inämbüisi jämme ja nuiakujolinõ, jala läbimõõt om kooniq 8 cm. Mõhkjat jalga katt võrkjas tekstuur, erändis om õnnõ verrevjalg-kivipuravik, kink jalga katvaq tihhelt pümmevereväq piinüq soomõq. Küpär om kummõr, hariligult pal'as ja kuiv, mõnõl liigil kliipüs.

Kübärä läbimõõt või ollaq kooniq 30 cm. Alakülel om svammi muudu torokõisi kiht, mil või ollaq valgõ, kõllanõ vai esikiq verrev värv. Seeneliha lätt lõikõpinnal rohikas vai sinikas.

## Kasumiskotusõq

Mitund liiki kivipuraviguq moodustasõq mükoriisa (siini ja kasvõ ütiselo) lajaleheliidsi puiõgaq (esiqeränis tammõga) ja tahtvaq lubjast maad. Tuuperäst ommaq nä inämb levinüq Põh'a-ja Õdagu-Eestih ni saari pääl. Neli liiki ommaq tõsõ katõgooria riikligu kaitsõ all, nuuq ommaq Fechtneri, mõro, kõllanõ ja verrevjalg-kivipuravik. Eesti verevähe raamatuhe ommaq kantuq viil ka mõhk-, saadana- ja kuld-kivipuravik. Verevähe raamatuhe kantuisi liike viläkihhi korjaminõ om halv, a kaitsõalotsidõ lihtõ korjaminõ olõ-õi ülepää lubat. 

Eestih kasus kokko 4 liiki kivipuravikkõ. Maailmah lövvüs kivipuravikkõ sadakund liiki.

## Süümine
Pall'oq kivipuraviguq ommaq süüdäväq ja hää maiguga. Tuu poolõst om kõgõ tundsamb harilik kivipuravik, a ka näütüses *Boletus badius* ja *Boletus aereus*. A lövvüs ka sääntsit liike, miä ommaq viha maiguga ja ei kõlbaq süvväq, näutüses mõhk-kivipuravik. Ütsiguq puraviguliigiq ommaq kogoniq kihvtidseq. Saadana-kivipuravikku om kavva peet kihvtitses, a kiäki olõ-õi viil tuu süümise kätte ärq koolnuq. Siskiq om parõmb tedä mitte süvväq. Mõni kokaraamat soovitas mitte süvväq sääntsit kivipuravikkõ, miä ommaq kübärä alt verevide väikeisi mulkõga, a ummõhtõgiq lövvüs sääntsidegiq siäh liike, näütüses tammõ- ja verrevjalg-kivipuravik, miä peräst kupatamist süvväq kõlbasõq.

katõgooria:seeneq
Trühvli

**Trühvliis** nimitedäs siini, mink viläkihäq kasusõq maa seen. Hariligult kutsutas trühvliis kõiki noid siini, mink ümäräq viläkihäq tegüneseq kas osalidsõlt vai tävveligult maa seen. Pia kõik trühvliq kuulusõq kottsiini hõimkunda, selle et näide eosõq tegüneseq eoskottõ seen. 

Sõna trühvli tulõ ladinakeelitsest terminist *tuber*, miä tähendäs kühmä. 

Edimäst kõrda nimmati trühvliid sumõridõ kirotuisin. 

keskaol pruugiti trühvliid väega harva. 

Renessansi aol võidsiq trühvliq vaihõpääl kaotõdu populaarsusõ tagasi ni näid avvostõdi väega Prantsusmaa kuninga François I aol. 

1900. aastagal tarvidiq trühvliid inämbüs noidõ kotussidõ inemiisi, kon naid kasvatõdi, a täämbädsel aol ommaq naaq delikatessid õnnõ rikkilõ.

Vaban luudusõn otsitas trühvliid spetsiaalsõlt treenitüisi tsiko (trühvlitsiko) vai pinne abil. 

## Kaeq viil
*seened
*mükoriisa

## Välislingiq
* "Truffle Cultivation" New World Truffieres, Inc., 2010


Katõgooria:Seeneq
Söögisiin

**Söögisiin** om siin, mink seen om inemisele kasulikkõ ainit ja mil om hää maik.

Eestin om umbõs 400 liiki söögisiini.

Katõgooria:Seeneq
Katõgooria:Kokandus
Mandariin

**Mandariin** om hariligu mandariinipuu (*Citrus reticulata*) vili. 

Mandariiniq ommaq maigu poolõst lähküq apõlsiinõlõ. Viläq ommaq vähämbä ja ohkumba koorõga ku apõlsiiniq ja vähä lapikumba kujoga. Pihlõnõ kuur tulõ viläliha külest väega kergehe ärq. Koorõ seen lövvüs eederlikku õlli, midä pressitäs; saadut kraami nimitedäs mandariiniõlis. Kuur ja siimneq ommaq mandariini kaalust ligi 26%.

## Nimi
Mandariin om saanuq nime üte maa perrä, kost tä peri om - Mauritiusõ saarõ perrä, kon põlidsõq eläniguq kutsiq taa puu viljo *mandaras*. 

## Pruukminõ
Mandariinõ pruugitas päämädselt värskist pääst niisama süümises vai värskilt salatidõ vai makõsüüke seen, tortõ ilostamisõs jms. Viläst tetäs ka mahla.

### Maailma kõgõ suurõmbaq tuutjaq, viljo söögiväärtüs ja biokeemiline kuunsais
2012. aastagal toodõti maailman kokko 27,1 mill'onit tonni mandariinõ.

Toodusõtabõlin ommaq andmõq mandariinõ, tangõriinõ, klementiine ja satsumadõ kotsilõ üten. 

## Lätteq



## Kaeq viil
* Klementiin

katõgooria:puuviläq
Sojakastõq

**Sojakastõq** (hiina keelen *jiàng yóu*, 醬油; jaapani keelen *shōyu*, 醤油; korea keelen *ganjang*, 간장) om tummõ soolanõ maitsõkastõq, Aasia köögi väega tähtsä osa. 

Edimält Hiinast peri sojakastõq om säält levinüq Jaapanihe ni mujjalõ Aasiahe. Täämbädsel pääväl tarvitõdas sojakastõt ka õdagumain.

katõgooria:söögiq
Nõglapuuq

**Nõglapuuq** (*Coniferae*) om pal'assiimnekasvõ ala kuuluv kasvorühm. 

Nõglapuil ommaq lehti asõmõl kõvaq ahtaq teräväq nõglaq vai väikuq lajaq soomusõq. Nõglapuiõ siimneq ommaq kukkõ seen.

Eestin kasus 4 liiki uma maa nõglapuid – harilik petäi, harilik kuus, harilik katai ja harilik jugapuu. Naist jugapuu um sääne, midä Võromaa mõtsost lövvä-äi. Tuu kasus luudusõn õnnõ Õdagu-Eestin, põhilidsõlt saari pääl.

## Kaeq viil
* Puu
* Lehepuuq

katõgooria:puuq
Lehepuuq

**Lehepuuq** ommaq sadavidõ lehtiga vai igihall'aq puuq kattõsiimnekasvõ hõimkunnast. Eesti umamaidsõq puuq jaetasõq lehti perrä ahta- ja lajaleheliidsis. 

## Ahtalehelidseq puuq
Meil luudusõn kasuvaq ahtalehelidseq puuq ommaq: kõiv, haav, must lepp, valgõ lepp, tuum ja mitmõq paiuliigiq ni sissetuuduist liigest kõgõ hariligumb papli. Naaq kõik kannahtasõq häste külmä ja ommaq miiq kliiman väega vastapidäväq. 

## Lajalehelidseq puuq
Miiq uma maa põhilidsõq lajalehelidseq puuq ommaq: tamm, vaher, pähn, saarna, jallai ja künnäpuu. Nailõ lisas om pall'o sissetuuduid lajaleheliidsi puuliikõ, miä kasusõq põhilidsõlt majjo man ja pargõn. Naist kõgõ hariligumb om kastan, a küländ häste teedäs ka püüki, miä siski meil väega külmä pelgäs ja tuuperäst pargõh ja maio man väega haroldanõ om. Lajalehelidseq umamaidsõq puuq ommaq ka pähkmäpuu ja mõtsuibu, minkast edimäne um inämbüisi puhmakujolinõ ja tõõnõ Võromaa luudusõn väega harv. Lajalehelidseq puuq pelgäseq ahtaleheliidsist inämb külmä ni väega külmäq talvõq, miä meil mõnikõrd ette tulõvaq, võivaq nailõ hätä tetäq.

## Kaeq viil
* Puu
* Nõglapuuq

Katõgooria:Puuq
Merilai Arne

**Merilai Arne ** (Arne Merilai, sündinud 27. mahlakuu pääväl 1961 Kohtla-Järven) om eesti kirändüstiidläne ja kiränik, Tarto Ülikooli rahvustiidüisi prohvõsri.

## Looming
Merilai Arne om käsitelnüq kirjändüst, filosoofiat ja tiatrit. Timä päämädseq uurmisteemaq ommaq olnuq eesti luulõq, poeetiga ja pragmapoeetiga ni kirändüsfilosoofia. 

## Teossit

### Kirändüstiidüs
* Merilai, A., (1991). "Eesti ballaad 1900–1940". Tartu: Tartu Ülikool
* Merilai, A.; Kepp, Õ. (1994). "Luule. Eesti pagulaskirjandus 1944–1992". Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus
* Merilai, A., Epner, L. (toim) (1996). "Kirjandusteadus : mõte ja ulm, rakendus ja uurimus" [Pühendatud prof K. Murule]. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
* Merilai, A., (toim) (2003). "Eesti ballaad: Antoloogia: XVII–XX sajand". Tallinn: Tänapäev
* Merilai, A. (2003). "Pragmapoeetika: Kahe konteksti teooria". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus (Studia litteraria Estonica 6)
* Merilai, A.; Anneli Saro, Epp Annus. (2003, 2007, 2011). "Poeetika. Gümnaasiumiõpik". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
* Merilai, A., (toim) (2005). "Päevad on laused: Ene Mihkelson". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus
* Merilai, A., (toim) (2007). "Looming – olemise kehtestamine: Viivi Luik". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus (Studia litteraria Estonica 9)
* Merilai, A., (toim) (2010). "Inimesepoeg valgel laeval: Uku Masing 100". Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, Tartu Ülikool
* Merilai, A., (2011). "Õnne tähendus: Kriitilisi emotsioone 1990–2010". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus (Studia litteraria Estonica 10)
* Merilai, A., (2011). "Vokimeister: Kriitilisi konstruktsioone 1990–2011". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus (Studia litteraria Estonica 11)
* Merilai, A., (toim) (2012). "Täiskui. Andres Ehin". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus (Studia litteraria Estonica 12)
* Merilai, A., (toim) (2014). Thomas Salumets. "Mõju mõnu". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus (Studia litteraria Estonica 14)

### Luulõkogoq
* Merilai, A. (1998). "Merlini aare: Luulemärss 1994–1998". Tartu: Ilmamaa
* Merilai, A. (2001). "Tolmutort".Tallinn: Tuum

### Romaan
* Merilai, A. (2009). "Türann Oidipus". Tallinn: Verb
* Merilai, A. (2024). "Puuinimesed". Tallinn: EKSA

## Lätteq



## Välislingiq
* Arne Merilai kodoleht
* Arne Merilai Eesti Teadusportaali andmõbaasin
* "Luulekeele olemus", Arne Merilai inauguratsiooniloeng 6. süküskuu pääväl 2011 Tartu Ülikooli aulan (Sirp, 16.09.2011)
* Arne Merilai inauguratsiooniloengu video.
* Rahvustiidüse loeng 25. radokuu pääväl 2014 Tarto Ülikoolin.
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Harry Potter

**"Harry Potter"** om briti kiränigu J. K. Rowlingi säitsmeosalinõ romaanisari. Teosõq kõnõlõsõq harilikkõ inemiisi iist käkitüst võluridõ ja nõido maailmast ni sääl peetäväst hää ja kur'a võitlusõst. Päätegeläne om nuur võlur Harry Potter, kiä opis Tsiakandso (inglüse keelen *Hogwarts*) Nõidusõ ja Võlukunsti Koolin.

Seo raamadusar'a ossõ om 67 keelen müüd kokko päält 400 mill'oni raamadu. 

Katõgooria:Inglüse kirändüs
Katõgooria:ulmõkirändüs
Puolakaineni Tiina

**Puolakaineni Tiina** (Tiina Puolakainen; sündünüq 6. lehekuu pääväl 1973 Talliinan) om Eesti puutrilingvist.

## Teossit
* Eesti keele kitsenduste grammatika morfoloogiline ühestaja. // KK (1998) 1
* Eesti keele reeglipõhise morfoloogilise ühestamise probleemseid kohti. // Arvutuslingvistikalt inimesele. Tartu, 2000
* Eesti keele formaalne grammatika (kaasautor). Tartu, 2001
* A new language for constraint grammar: estonian (kaasautor). // International Conf. Recent Advances in Natural Language Processing. Borovets (Bulgaria), 2003
* Adpositions in estonian computational syntax (kaasautorid K. Muischnek, K. Müürisep). // Proc. of the Second ACL-SIGSEM Workshop on the Linguistic Dimensions of Prepositions and their use in Computational Linguistics Formalisms and Applications. Colchester (United Kingdom), 2005.

## Lätteq


## Kirändüs
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köüdeq: ''N–Sap'' TTEÜ, avaldõt elektroonilidselt 2013 

Katõgooria:Eesti keeletiidläseq
2015

**2015. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10228.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika suvõülikuul 2015 Räpinäl

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ... 

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
2015
Galiitsia

**Galiitsia** om autonuumnõ piirkund Põh'ahummogu-Hispaanian Atlandi suurmeri veeren. Piirkunna suurus om 29&nbsp;574 kruutkilomiitret ja sääl eläs umbõs 2,7 mill'onat inemist.

Galiitsia põlisrahvas ommaq galiitslasõq ja põliskiil Galiitsia kiil.

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Hispaania
Mango

**Mango** om mangopuu (*Mangifera*) vili. 

## Seletüs

Kasvotiidüse perrä om mango luuvili. Kujo poolõst või tä ollaq ümärik, muna- vai tsillendrikujolinõ, rauha vai tsitroni muudu. Vilä seen om suur kivvulinõ, rasõhõhe kättesaadav seemeq.

Vilä pikkus om 6–25 cm ja taa kaald mõnõstkümnest grammist 1,8–2,3 kiloni. 

## Levik

Mangopuuq ommaq peri Lõunõ-Aasiast, innekõgõ India hummogujaost, Birmast ja Andamani saari päält. Mangosit kasvatõdas arvadaq jo päält 4000 aastaga. 

Parhilla kasvatõdas india mangopuu sortõ üle terve ilma, a kõgõ inämb iks Indian. 

Õuruupan kasvatõdas mangosit päämädselt Andaluusian, esiqeränis Málaga provindsin. Hispaanian kasvatõdas mangosit viil Kanaari saari pääl.

## Välislingiq

*Mango (''Mangifera indica'' L.)

Katõgooria:Puuviläq
Niamey

**Niamey** om Nigeri pääliin ja kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Niger
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Bildtsi kiil

**Bildtsi kiil** om Hollandi piirkunnakiil, midä kõnõldas Hollandi Friisimaa provindsi Bildtsi piirkunnan. Kuigi egälpuul ümbre bildtsi keeleala om põlinõ õdagufriisi keele ala, ommaq bildtsi keele põh'as hollandi keele lõunõmurdõq, miä ummaq aastagasato joosul saanuq suuri mõotuisi friisi keelest. Sääne sais om saanuq tegüdäq tuuperäst, et Bildtsi piirkunda om 16. aastagasaal asostõt hulga rahvast Lõunõ-Hollandist. 

Traditsioonilidsõlt om bildtsi kiilt peet hollandi murdõs, a täämbädsel pääväl peetäs taad ka hollandi ja friisi hübriidkeeles vai kõrrast inämb ka umaette piirkunnakeeles. Keelele loodõtas saiaq ammõtlikku tunnustust.

Bildtsi keelel om (2006. aastaga hinnangu perrä) umbõs 6000 kõnõlõjat põhilidsõlt väikun piirkunnan Friisimaa provindsi põh'aõdagujaon Põh'amere Waddenzee jao veeren. 

## Välislingiq

*Uur'minõ bildtsi keele staatusõst Õuruupa kontekstin

Katõgooria:Germaani keeleq
Katõgooria:Holland
Katõgooria:Friisimaa
Riigikiil

**Riigikiil** om kiil, miä om riigi, osariigi vai muu territooriumi põhisäädüsen riigikeeles tunnistõt. 

Poolil maailma riigel om riigikiil. Mõnõl riigil, näütüses Eestil ja Albaanial, om õnnõ üts riigikiil. Mõnõl riigil om mitu riigikiilt, näütüses Belgiäl, Soomõl, Afganistanil, Paraguayl, Boliivial, Indial, Šveidsil ja Lõunõ-Aafriga Vabariigil.

Mõnõl riigil, näütüses Iraagil, Itaalial ja Hispaanial, om üts üleriiklinõ riigikiil, a mõnõq keeleq ommaq lisariigikeeleq mõnõn tähtsän piirkunnan. Mõnõl riigil ei olõki riigikiilt, näütüses Austraalial, Eritreal, Luksõmburgil, Roodsil, Tuvalul ja Suurbritannial.

Eesti riigikiil om eesti kiil.

katõgooria:keelepoliitiga
Vaida

**Vaida** om alõvik Harjo maakunnan Rae vallan Talliina-Tarto maantii veeren. Elänikke arv om 827 (saisoga 1.01.2020).

Vaidan om põhikuul, raamadukogo ja postitarõ.

Katõgooria:Rae vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Ristipuu

**Ristipuu** om eesti rahvauson puu, mink tüve pääle matusõlisõq ristimärgi ommaq ragonuq. Ristipuu jääs tii viirde kaonukõsõ viimätsel tiil kotost vai kabõli mant kalmuaida.
Ristipuu om inämbüisi petäi vai kuus, harvõmb kõiv. Mõnõ põlidsõ pedäjä tüve pääl või riste ollaq päält saa. Puiõts'auka, kon om hulk ristipuid, kutsutas ristimõtsas.

## Risti ragomisõ põhjus
Risti ragomisõ tsihis om olnuq kaitsõnõidus: rist raotas tuuperäst, et koolnu nakkasi-iq koton käümä. Ristist saa-as koolnu heng edesi. Muistitsõl aol usuti, et kuulnuisi inemiisi hengeq eläseq ristipuiõ seen edesi.

## Ragomisõ kombõq
Risti ragojas pidät olõma ristipoig vai mõni tõõnõ suguladsõmb meesterahvas, naanõ tohe-iq risti rakoq. Üte perre ristiq raodiq samma puuhtõ.

Mõnõl puul juvvas päält risti ragomist ärq ka pits viina ni süvväs määnestki makõt söögipalakõist. Mõnikõrd jätetäs ristipuu mano ohvriannõq, näütüses rõivariba, must leinälint vai mõni puuossakõnõ.

## Kombõ levinemine
Risti puuhtõ lõikamisõ kommõq om olnuq osa Võromaa Harglõ, Karula, Kanepi, Urvastõ, Põlva, Rõugõ ja Räpinä nink Tartomaa Sangastõ, Kambja ja Võnnu kihlkunna matidsõkombist. 

Ristilõikamisõ kommõq om olnuq jovvulinõ ka Saarõmaal, kon tõõnõkõrd puu sisse ristile lisas perremärk lõigati.

Täämbädsel pääväl raotas riste puuhtõ koolnu mälehtüses viil mõnõl puul Lõunõ-Eestin.

## Kõgõ vanõmb ristipuu

Eesti kõgõ vanõmb ristipuu oll' Laatrõ ristipetäi vana Tartomaa Sangastõ kihlkunnan (Valga maakunnan), mink vannusõs arvatas olõvat umbõs 300 aastakka. 2014. aastagal võeti tuu vana puu maaha, konserveeriti ärq nink veeti Eesti Rahva Muusõummi vällänäütüste.

## Kaeq viil
Ristipetäi

## Välislink
*Laatre ristimand leiab koha naitusesaalis. Valgamaalane.

## Pruugit kirändüs

Kõivupuu, Marju 2009. Hinged puhkavad puudes. Tallinn: Huma.
Katõgooria:Võro kultuur
Katõgooria:Usk
Simuna

**Simuna** om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Väiku-Maarja vallan.

Elänikke arv om 419 (saisoga 1.01.2021).

Simuna oll' aastagil 1992–2005 Avanduse valla keskus.

Katõgooria:Väiku-Maarja vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Pajusti

**Pajusti** om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Vinni valla keskus. Elänikke arv om 645 (saisoga 1.01.2019).

Katõgooria:Vinni vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Ristimõts

**Ristimõtsas** kutsutas puiõts'auka, kon om hulk ristipuid.

Üts tunnõtumpi ristimõtso om Võromaal Põlva kihlkunnan Rosmal, õkva Võro-Põlva tii veeren vähä inne Põlvat.

## Kaeq viil
*Ristipuu
Kiltsi

**Kiltsi** om külä Õdagu-Viro maakunnan, Väiku-Maarja vallan.

Elänikke arv om 204 (saisoga 1.01.2019).

Kiltsin om Kiltsi mõisa ja Kiltsi põhikuul.

Läbi külä lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.

Katõgooria:Väiku-Maarja vald
Katõgooria:Eesti küläq
Vinni

**Vinni** om alõvik Õdagu-Viro maakunnan Vinni vallan. Elänikke arv om 862 (saisoga 1.01.2019).

Vinnin om Vinni-Pajusti Gümnaasium.

Katõgooria:Vinni vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Vahtsõliina Maarahva Laat

Vahtsõliina Maarahva Laat om laat, miä om Vahtsõliina vallah ütes suurõmbas üritüses. Laatu peetäs egä aastaga piimäkuul. Taa laat om Vahtsõliina kandi kõgõ tähtsämb kauplõmisõ kotus ja hää kotus egäle ettevõtjalõ ummi tetüssit tõisilõ näüdädäq. 

Väega tähtsä osa om Vahtsõliina Maarahva Laaduh käsitüül. Mitmidõ maiõ käsitüümeistreq saavaq tah müvväq ummitettüid asjo vai tegeväq noid laaduliisi silmi iih. 

Kauplõmisõlõ om hää vaeldus päälava kultuurikava, koh mitmidõ maiõ rahvakultuurirühmäq tandsvaq ja laulvaq. Rahvamajah om vallalõ kunstinäütüs. Laadu aol om vallarahval hää võimalus lisarahha tiiniq piletide müügiga ni söögi ja üümaja pakmisõga. 

Edimäne Vahtsõliina Maarahva Laat peeti 1995. aastagal 16.-18. piimäkuu pääväl.

## Pilte

Pilt:Vastseliina Maarahva Laat 2023 01.jpg
Pilt:Vastseliina Maarahva Laat 2023 03.jpg
Pilt:Vastseliina Maarahva Laat 2023 04.jpg


Katõgooria:Laaduq
Vahtsõliina

**Vahtsõliina** om alõvik Vahtsõliina kihlkunnan Võro vallan.

Vahtsõliina om Vahtsõliina kihlkunna keskus. 

1. vahtsõaastakuu pääväl 2020 elli Vahtsõliinan 592 inemist.  

Vahtsõliina oll' aastagil 1950–1959 Vahtsõliina rajooni keskus.
## Kaeq viil
*Vahtsõliina kihlkund

## Lätteq
Katõgooria:Vahtsõliina kihlkunna alõviguq
Katõgooria:Võro valla alõviguq
Bondi James

**Bondi James** (James Bond) ehk **agent 007** om ilokirändüsline tegeläskujo, Ütiskuningriigi Timä Kuninglidsõ Korgusõ luurõ *Secret Intelligence Service*'i agent, kink luuja om inneskine Tõõsõ ilmasõa aignõ Suurbritannia sõalaivastigu Admiraliteedi Luurõosakunna tüütäjä ja illatsõmb kiränik Flemingi Ian 1952. aastagal. 

Lisas Flemingi romaanõlõ ja lühüjutõlõ sai Bond populaarsõs ka filmisar'an. Trüküsõnan jakkusõq Bondi seiklusõq tõisi autoridõ romaanõn.

## James Bondi näütlejäq
Bondi filmen om aastidõ joosul Bondi Jamesi mängnüq kokko kuus näütlejät:
* Connery Sean (1962–1967, 1971 + 1983 mitteammõtlinõ film)
* Lazenby George  (1969)
* Moore'i Roger  (1973–1985)
* Daltoni Timothy (1987–1989)
* Brosnani Pierce  (1995–2002)
* Craigi Daniel (2006–...)

katõgooria:Inglüse kirändüs
katõgooria:Inglüse filmikunst
Laat

**Laat** om kimmäh kotussõh perioodilidsõlt peetäv suur turg, koh hariligult tetäs päält ostmisõ-müümise ka mitmõsugutsit lõbustuisi. 

Maalaaduq ommavaq väikoettevõtjilõ hää võimalus müvväq üte kõrraga suurõmbalõ hulgalõ ostjilõ ku näil muul aol võimalik olõsi. Ostjaq jälki löüdväq laadust pall'o kaupo ütest kotussõst. Väega tähtsäq ollivaq laaduq maamajandusõlõ inne väikeisi puutõ võrgo arõngut. 

Liinoh, koh om egapääväne suur kaubandus, peetäs laatõ rohkõmb inemiisile aoviidüse pakmisõs, a tähtsä om ka suur käsitüü ja põlluviljo valik.
Hariliguq laadulõbustusõq ommavaq õnnõluus, püürdhäll, osavusmängoq ja jovvukatsmisõq.

## Eesti suurõmbaq ja vanõmbaq laaduq

Eestih om kõgõ kavvamba egä aastaga kõrraldõt laat Anslah peetäv Hauka laat, miä sai algusõ joba 1960. aastil. 1994. aastagast peetäs Hauka Laatu Antsla keskliinah. Tõõnõ suurõmb laat, midä peetäs niisama Võromaal, om Vahtsõliina Maarahva Laat. Üts vanõmbit laatõ, midä um kõrdagi vaihõlõ jätmäldä egä aastak peet jo päält saa aastaga, om Võromaa Vahtsõliina kihlkunnah Setomaa piiri lähküh egä sügüse peetäv Lindora laat, koh muist laadõst inämb om nätäq ka võro ja seto umma kiilt ja kultuuri.

## Lätteq
*Hauka laadust
*Eesti Vikipeedia artikli Laat

katõgooria:kaubandus
katõgooria:kultuur
Reinu katai

**Reinu katai** om Eesti kõgõ korõmb katai, miä kasus Põlva kihlkunnan Tsolgo lähkül Reinu talon. Ku Reinu katai luuduskaitsõ ala võeti (1959), oll' puu katõssa miitret korgõ ja miitre jago jämme. 1966. aastagal vällä pant silt om talo pernaasõl Orassoni Rael-Adiinal iks viil koton alalõ. Ku Reinu kadajat mõõdõti aastal 1998, saadi korgusõs 13,5 m. Ku korgõ katai parhilla om, olõ-i teedäq. 2008. aasta talvõl murdu Reinu kadaja kolmõst suurõmbast ossast üts ärq, a tuu kõgõ korgõmb oss es olõq. 

Reinu katai om Eesti kõgõ korgõmb joba tõist vuuri. Vaihõpääl kuulutõdi rekordihoitjas Ahunapalu katai Tartomaal, a tuu murdu nelä aasta iist ärq.
 
Reinu kadaja vannusõs hindasõq as'atundjaq 100-150 aastakka. Pernaanõ arvas', et kadaja võisõ mulda pandaq vai kasuma jättäq timä vanavanaesä Pille Rein. Vanaperremehe avvos om pant nii talo ku kadaja nimi tsaariao lõpun, ku Rein suurõ talo sugulaisi vaihõl ärq jagi.

Pererahvas om korgõ kadaja üle väega uhkõ ja nä hoitvaq taad lambidõ ja kitsõ iist. Poig Elmet tege aig-aolt puust mõnõ plõksi. Kunstiopilasõq ommaq kadajat maal'man käünüq ja suvõl kääväq huvilisõq tuud kaeman. Pernaanõ om jätnüq väikese pindrekese, midä pite nä tullaq saava ni lupas näil värteni kah sõitaq. 1

## Läteq
* Harju Ülle. Uma leht. Eesti kõgõ korõmb katai. Nummõr' 357, Urbõkuu 31. päiv 2016

katõgooria:Luudus
katõgooria:Puuq
Katai

**Katai** (kasvotiidüse perrä *harilik katai*, selle et kadajit um väega mitund sorti) om küpressiliidsi sugukunda kadaja perrekunda kuuluv nõglapuu. Edimäne, kiä harilikku kadajat tiidüsligult selet', oll' Linneus 1753. aastagal. Kadajamõtsa nimetedäs kadastigus vai kadastus. 

## Botaanilidsõq tunnusõq
Inämbält kasus harilik katai puhmakujolidsõlt, harvõmb puukujulidsõlt. Puu korgus om hariligult kooniq 10 miitret, harvõmb kooniq 15 miitret. Kõgõ suurõmb korgus om registreerit 18,5 miitret Roodsin. Eesti kõgõ korgõmb katai om Reinu katai, miä kasus Võromaal Põlva kihlkunnan. 

Katai kasus hariligult kooniq 860 aastakka vanas. Kadaja tüvi om sagõhõhe mitmõharolinõ ja mõnikõrd kiirdü kasunuq. Nuuri puiõ kuur om kitsin lastõn kestendäv, vanõmbil puiõl madalidõ vakõ ja pehmide kiudõga.

## Levik
Harilik katai kasus sagõhõhe lakõ pääl mere veeren, luupäälsil, palo pääl, suus minevide maiõ pääl jm. Hariligu kadaja suur levinemisala om Euraasia kesk- ja põh'aosan, kooniq stepeni vällä, hummogumaal kooniq Jaapani saarini, Põh'a-Afrikan, Põh'a-Ameerikan, Gröönimaal ja Islandil. Lõunõhummogu poolõ küünüs levinemisala Pakistani ja Nepalini, a Põh'a-Ameerikan 30° põhjalakk'usõni. 

Eestin om levinüq kadaja harilik alambliik Juniperus communis communis. 

## Tarvitaminõ

Kadaja puu om ilosa tekstuuriga, tihehide aastagarõngidõga ja hää hõnguga puu. 

Makõ maiguga viljo seen om tsukõrd 40%, õllõ, happit, lipiidõ, vitamiinõ, kasvovahha jne. Nõglost ja viljoga võrsist saa tetäq eederlikku õlli, midä om pruugit antibakteriaalsõs abinõvvos meditsiinin ja veterinaarian. Kadajamarjo pruugitas vürdsis. Naid pandas nii mõtseläjä ku tsia- ni lambalihalõ. 

Kadajat pruugitas ka ku ilopuud pargõn ja aion, a naid om küländ rassõ ümbre istutaq. Tuu jaos tulõ kaiaq, et nii inne ku peräst ümbreistutamist olõssi puu lõunõ poolõ sama küleg. 

katõgooria:puuq
Tammõ-Lauri tamm

**Tammõ-Lauri tamm** om Eesti kõgõ jämmemb puu. Tamm kasus Urvastõ kihlkunnan Urvastõ külän Tammõ-Lauri talo maa pääl. Uurmiisi perrä nakas' puu kasuma 1326. aastagal. Tamm om 17 miitret korgõ. Tä ümbermõõt om rinnakorgusõlt 8 miitret. 

Tammõ-Lauri tamm om kujotõt Eesti 10-kroonilidse paprõraha pääl. Tammõ-Lauri tamm võeti luuduskaidsõ alaq piimäkuu 30. pääval 1939. aastagal. Sõs oll' taa Urvastõ valla Tammõ-Jüri nr. 30 talo krundi pääl ja timä umanik oll' Abeli Reinhold. 

Tammõ-Lauri tamm om kavva olnuq ka teedäqolõvalt Eesti kõgõ vanõmb puu. 1998. aastagal mõõdõti timä vannusõs 680 aastakka. 2004. aastaga andmidõ perrä om sõski olõman viil vanõmb puu Puhtulaiul Läänemaal. Tuu vannus piässi olõma 800. aasta ringin. 

2016. aastaga võtt' Tammõ-Lauri tamm ossa Euruupa aasta puu võistlusõst.

## Pilte

Tamme-Lauri tamm.jpg|Tammõ-Lauri tammõ tüvi
Tamme-Lauri tamm2.JPG|Tammõ-Lauri tamm keväjä
EEK-10krooni-rear.jpg|Tammõ-Lauri tamm Eesti kümnekroonidsõ rahatähe tagaküle pääl
Tamme-Lauri tamm suvepäeval.jpg|Tammõ-Lauri tamm põimukuun 2013


Katõgooria:puuq
Katõgooria:Urvastõ kihlkund
Katõgooria:Pühäqpaigaq
Burj Khalifa

**Burj Khalifa** om Araabia Ütisemiraatõ pääliinan Dubain ollõv pilvelahkja, miä tetti valla 4. vahtsõaastakuu pääväl 2010.

Burj Khalifa om maailma kõgõ korgõmb hoonõq läbi ao. Taa om 828 miitret korgõ.

Taa om tõisist innemb ehitedüist korgõist ehitüisist tõistõ tuu poolõst, et sääl om ka eloruumõ. Huunõ alomadsõn jaon olevidõ 39 kõrra pääl om hotell. Huunõn ommaq ka bürooruumiq.

Burj Khalifa om päämädse ärihuulidsa Šeik Zayedi veeren. Hoonõq pidi olõma 818 miitret korgõ ja 160-kõrralinõ. Taa suurus pidi olõma 33,4 hektääri ja pidi masma 4,1 mill'ardit USA dollarit, miä tege üte ruutmiitre hinnas 12 300 dollarit.

## Ehitüs
Huunõ pääehitüskunstnik oll' Adrian Smith, teljä ja umanik Emaar Properties.

Ehitüstüüga alostõdi 21. süküskuu pääväl 2004. Joba 21. hainakuu pääväl 2007, ku olliq valmiq 141 kõrda, oll' taa maailma kõgõ korgõmb hoonõq. Sõs taa olli 512,1 miitret korgõ. Inne taad oll' kõgõ korgõmb hoonõq Taipei 101.

17. vahtsõaastakuu pääväl 2009 sai hoonõq uma lõpligu korgusõ 818 miitret.

Lisas toolõ, et Burj Khalifa om kõgõ korgõmb ehitüs aoluun, om taa ka läbi ao kõgõ suurõmba kõrdo arvoga hoonõq. Mineväne kõrdo arvo rekordiumanik oll' Maailma Kaubakeskus.
Huunõn om ka kõgõ korgõmb ja kipõmb lift, mink kibõhus om kuooniq 64 km/h.

Burj Khalifat ehitiväq päämidselt vaesõq sisserändäjäq Lõunõ-Aasiast. Nääq saivaq väega veidüq palka.

## Korgusõ muutminõ
Burj Khalifa korgust om mitu kõrda ümbre tett. Algusõn pidi taa olõma üttemuudu Melbourne'in olõva Grollo Tower'iga, mia om 560 miitret korgõ.

2006. aastagal andsõ ehitüskunstnik Marshall Strabala, kiä tüüt' huunõga kooniq 2006. aastagani, teedäq, et hoonõq pidi tulõma 808 miitret korgõ.

17.juunil 2008 andsõ huunõ umanik teedaq, et tä ei tiiq avaligus huunõ perämäst kõrda inne 2009. aastakka, ku hoonõq valmis om.

Huunõ pääehitüskunstnigulõ Adrian Smithile tundu, et huunõ ülemäne jago es näeq väega piinü vällä. Tä tahtsõ hoonõt tetäq korgõmbas. Tä küsümise pääle otsustõdi hoonõq korgõmbas ehitäq. Tuuga es kasuq huunõ kõrdo arv, a õnnõ ots muutu peenembäs. Taad tippu saasiq viil korgõmbas ehitäq ku vajja olõssi.

## Viipurskussüstiim
Huunõ ümbre om ehitet viipurskussüstiim, miä läts' masma 217 mill'onit USA dollarit. Viipurskussüsteemi projektiirse Califronian ollõv ettevõtõq WET Design. 
Viipurskussüstiim om 250 miitret pikk ja purskas 150 miitre korgulõ. Taad süstiimi valgustas 6600 lampi ja 50 värviprojektorit.

katõgooria:ehitüskunst
katõgooria:Araabia Ütisemiraadiq
Kaaratsori

**Kaaratsori** (tiidüskeelen *Gryllotalpa Gryllotalpa*) om väegadõ huvitava vällänägemisega maa all elläv mutik. Tä eläs üte-katõ tsentimiitri lakjutsin käügen, midä tä kaib kooniq paari miitri süvvüste. Esiki seo mutigu nime lõpp ladina keelen – talpa - tähendäs mükrä. Eestin või kaarasorri trehvädäq õnnõ lõunõ puul Imäjõkõ.
 
Kaaratsori om kõgõsüüjä. Tä või süvväq tõisi mutikit, marjo ja köögiviljo. Tuuperäst olõ-õiq aidniguq õnnõliguq, kui tedä umsn aian nägeväq. Suvõõdagidõ või kuuldaq, kuis kaaratsori tsiristäs. Tuud tege tä tagomaidsi jalgo kokko hõõrdõn. Kaaratsori om küländ hainaritsigu muudu, õnnõ suurõmb, pruun ja edimädseq jalaq omma laembaq. Täl ommaq ka tundlaq nii iin kui ka takan, et saasiq maa all oosõ seen parõmbalõ liikuq. 

katõgooria:mutigaq
Kraasna

**Kraasna** (vinne keelen **Krasnogorodsk**) om allõv Vinnemaal Pihkva oblastin, Krasnogorodski rajooni keskus. Kraasna om Sinjaja jõõ veeren. Elänikke arv om 3721 (saisoga 1.01.2016).

Külä tekkü 1464. aastagal ehitedü kandsi mano. 1967. aastagal sai külä alõvis. 1995. aastagani oll' alõvi ammõtlinõ nimi **Krasnogorodskoje**.

Kraasna ümbre, kunagidsõn Vitebski kubermangun, parhilladsõ Läti, Valgõvinne ja Vinnemaa piiri lähkün elli sinnäq vällärännanüisi setodõ rühm Kraasna maarahvas. Kraasna maarahvas kõnõl' Kraasna murrakun, miä oll' väega täämbädseni Setomaal kõnõldava seto keele muudu.

## Lätteq


katõgooria:Vinnemaa alõviq
katõgooria:seto kiil
Kõmrimaa

**Kõmrimaa **(kõmri keelen *Cymru* [kõmri], inglüse keelen *Wales* [ueilz], Kõmrimaa inglüse keele murdõn [ueels]) om maa Suurbritannia saarõ õdagujaon ja Ütiskuningriigi üts neläst osast. Kõmrimaal eläs ligi kolm mill'onit inemist. Ammõtlidsõq keeleq ommaq kõmri ja inglüse kiil, mil om võrdnõ staatus.

Kõmrimaal om uma parlament (rahvusassamblee), mil ommaq piiredüq säädüseandja õigusõq. Kõmrimaa kõgõ suurõmb liin om pääliin Caerdydd (inglüse keelen Cardiff), kon eläs 317 500 inemist. 

Kõmrimaast hummogu poolõ jääs Inglüsmaa, põh'a ja õdagu poolõ Iiri meri ja lõunõ poolõ Keldi meri ja Bristoli laht. Kõmrimaa hummogujago om mägine. Kõgõ korgõmb mägi om Yr Wyddfa.

## Liinaq

## Kõmri kiil

Kõmri keelel um Kõmrimaal inglüse keele kõrval ammõtlidsõ keele staatus. Uma keele elojovvu suurõndamisõs ja pruukmisõ edendämises tetäs Kõmrimaal väega pall'o tüüd.

## Sport
Kõmrimaal om uma jalgpalli rahvusmiiskund, miä võtt ossa rahvusvaihõliidsist meistrevõistluisist nigu Õuruupa ja maailmameistrevõistlusõq.

## Kirändüst
* Charles-Edwards, T. M. 2013. Wales and the Britons 350–1064. Oxford University Press, Oxford.

Katõgooria:Õuruupa maaq
Katõgooria:Kõmrimaa
Katõgooria:Ütiskuningriik
Tõstamaa

**Tõstamaa** om alõvik Pärno maakunnan Pärno liinan. Elänikke arv om 466 (saisoga 1.01.2020).

Tõstamaa oll' aastagil 1992–2017 Tõstamaa valla keskus.


Tõstamaa kirik 2010.JPG
Tõstamaa bussipeatus.JPG
Tõstamaa mõis ja kool.jpg


Katõgooria:Eesti alõviguq
Saadjärv

**Saadjärv** om järv Hummogu-Eestin Tartost 15 km põh'a puul Tabivere ja Äksi alõvigu lähkün. Saadjärv om kõgõ suurõmb Voorõmaa järv ja jääs Voorõmaa maastigukaitsõala piire sisse. Pindala om 723 ha, kõgõ suurõmb süvähüs 25 m. Saadjärv om ainugõnõ järv, mis kuulus nii Eesti 10 kõgõ suurõmba ku ka 10 kõgõ süvembä järve hulka. Järve veeren ommaq ujomisrannaq ja pur'oloodsigusadamaq.

## Kirändüst
* Ott, I., Rakko, A., 2008. Kuidas elad Saadjärv? Eesti Loodus, 7: 40–46.

## Välislingiq
* Saadjärv Eesti Looduse infosüstemin
* Luudusfilm Saadjärvest

katõgooria:Eesti järveq
Murõlipuu

**Murõlipuu,** ka** morõlipuu **vai** makõkirsipuu **(*Prunus avium*) om ruushäitsmeliidsi sugukunda vislapuu alambperrekunda kuuluv viläpuu.

Murõlipuu viläs om murõl (morõl, makõkirss).

## Kasvotiidüslist

### Vällänägemine, mõõduq ja eloigä
Murõlipuu om kipõ kasumisõga, koonilidsõ krooniga ja inämbüisi sirgõ tüvega puu. Häitses keväjä küländ varra, häitsmeq ummaq lumivalgõq. Puu saa täüskasunus 60–80 aastaga vannudsõn ja om sis keskmädselt 20–25 m korgõ. Tüve läbimõõt om sis 50–70 cm. Harva või murõlipuu kassuq kooniq 35 m kõrgudsõs ja tüve läbimõõt küündüdäq kooniq 120 cm. Puu eloigä on hariligult 70–100 aastakka.

### Edesiminemine

Murõlipuu om mutiktolmlõja. Häitsemä või naadaq jo nelä aastaga vannudsõlt. Süüdäväq viläq ommaq väikuq ja kõlladsõq kooniq verevät vai musta värmi. Naid sööväq hää meelega tsirguq ja eläjäq, kink abiga puu ka siimnidega edesi lätt. Siimneq võivaq kasuma minnäq paari aastaga joosul. Puuq ajavaq sagõhõhe ka juurõvõssu, minkast või ümbretsõõri kassuq  murõlivõsu. Ku tüvi maaha lõigadaq, sis aja tuu ka kannuvõssu.

### Kasumiskotus
Murõlipuulõ miildüseq kergeq, süväq, vilälidseq ja parra niiskusõga, kõgõ parõmbahe kergehe happalidsõq maaq. Tä kasu-ui häste pall'o likõ vai üleujotõdava maa pääl. Eesti talvõq ommaq murõlipuulõ sagõhõhe pall'o külmäq ja keväjäidsi külmiga võivaq häitsmeq ärq külmädäq, tuuperäst kasusõq Eestih murõlipuuq nii luudusligult ku aiah parõmbahe mere lähküh, a sisemaal tüküseq aig-aol ärq külmämä. Luudusõh om murõlipuu valgusõnõudlik ja küländ lühkü iäga puuliik, kiä kasus sagõhõhe mõtsaveerih ja lakõ pääl. Uma olõmisõ poolõst om tä pioniirliik, kiä aja hinnäst tühjü kotussidõ pääle kibõhõhe edesi siimnide ja juurõvõssõga, a perähpoolõ jääs suurõmbidõ puiõ ala ja lätt vällä. Murõlipuud või sagõhõhe löüdäq siist-säält suurõmba mõtsa alt tõõsõst puurindõst üteh tammi, saari vai kõivõga. 

## Levik
Murõlipuu luuduslinõ leviala om Kesk-, Õdagu- ja Lõunõ-Õuruupan, Skandinaavia lõunõjaon, Briti saari pääl, Ukrainan, Taga-Kaukaasian, Väiku-Aasia põh'ajaon, Afriga põh'aranna lähkün.

## Tarvitaminõ

### Murõliq
Aiasortõ om pall'o, nuuq ommaq makõq ja mahladsõq. Mõtsikidõ puiõ mar'aq ommaq vähämbäq ja olõ-õi nii makõq ja mahladsõq. Murõliid süvväs inämbüisi värskist pääst, a naid tetäs ka sisse mahlas, kompotis, sahvtis, likööris jne.

### Puu
Murõlipuu puu om väega illos, sirgõ ja ütelidse tekstuuriga, roosakaspruuni kooniq kahvadu kõllakadsõ tooniga. Taa om väega hinnat puutüümatõrjaal.

### Kasvataminõ
Murõlipuud istutõdas Õuruupan pall'o ineskiidsi nurmõmaiõ pääle ja tedä hinnatas väega ku viläpuud, mõtsapuud ku ka ilopuud. Mõtsikut murõlipuud pruugitas puukmisalossõs kultuursordõlõ.

## Lätteq




Katõgooria:Viläpuuq
Kõrõ

**Kõrõ** vai tõisisõnno **juttsälg kobikunn** (tiiduskeelen *Bufo calamita*) om edimädse kaitsõkatõgooria katõpaigaelläi, miä tähendäs, et tä om umbõlõ haruldanõ ja timä segäminõ luudusõn om keelet.  Edimäste katõgooriahe om varrampa nimetet viil hal’as-kobikunn, kiä om täämbadses joba miiq piirkunnan vällä koolnuq. Eestin ummaq kõrõq hädäohon päämädselt elopaiko häömise peräst. Näil om elmises vaia lagõhit liivatsit kotussit. A kuna Nõvvokogoliido aol kõik rannamaaq ja liivaguq mõtsa täüs istutõdiq, sõs kõrõq jäieq umist elopaigost ilma. Parhilla om näid viil perrä jäänüq õnnõ mõnda ütsikuhe liivahauda ja mõtsalda randa. 

## Kõrõ elotiieq
Kõrõ om kobilidsõ naha ja hellerohilidsõ sälätriibuga kunn. Tä om väegadõ var'olidsõ eloviiega. Päävätsel aol tä ist lehti, liiva vai mõtsaprahi all, a üüse muutus aktiivsõs. Kõrõq sööväq kõgõsugumaidsi mutukit,  kedä näil kõrda lätt liiva päält kinniq püüdäq. Sigimise aig om näil keväjäst suvõ algusõni. Sõs kogonõsõq esädseq kunnaq madalihe aotliidsihe lumpõhe, miä liiva vaihõlõ teküseq ni nakkasõq kõvva laulma. Laulu pääle tulõvaq sinnäq imädseq. Kõrõ kudu om katõrialinõ lint, kost paari nädäliga arõnõsõq välla kunnapojaq.

katõgooria:katõpaigaeläjäq
Audru

**Audru** om alõvik Pärno maakunnan Pärno liinan. Audru om Audru jõõ veeren. Elänikke arv om 1497 (saisoga 1.01.2019)

Audrun om põhikuul ja kerik.

Audru oll' aastagil 1992–2017 Audru valla keskus.

Katõgooria:Eesti alõviguq
Kähr

**Kähr** (*Meles meles*) om lasidsaliisi sugukunda kuuluv murdja mõtselläi.

Kährile miildüs elläq kuivan var'olidsõn mõtsan, kohe tä kaib umaq oosõq. Timä kaibõtuist oosist või löüdäq elämäst ka tõisi eläjit, näütüses kährikit ja rebäsit.

## Kaeq viil
*Kährik
*Kahr

## Välislingiq
* Mägrad on nuhtluseks muutunud, Eesti Päevaleht, 8. süküskuu 2010.

katõgooria:mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Kährik

**Kährik** ehk **kährikpini** (*Nyctereutes procyonoides*) om piniläisi sugukunda kährigu perrekunda kuuluv väiku murdja mõtselläi.

## Eloviis
Hariligult eläs kährik oosõn. Tä või tuu esiq kaibaq, a või üle võttaq ka kähri vai rebäse tühä oosõ. Võib elläq ka kivimäki lahkin, puiõ juuri all jm. Kährik liigus hariligult hämärän ja üüse. Kährik on ainugõnõ piniläne, kiä tege talvõuinakut. Siski võivaq kähriq ka talvõuinagu aigo sulailmaga välän kävvüq.

## Karvnahk

Kähri kask um karmi karvaga ja ilosas taad ei peetäq. Siski kuigivõrd näid naha peräst kasvatõdas, nt Hiina nahaeläjäfarmõn. 

## Kaeq viil
*Kähr

## Lätteq



katõgooria:mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Õ

**Õ** (**õ**) om ladina kirä täht, miä om saad o-tähest  diakriitilidse lainõmärgi (tilde) abil. 

HTML-märgendüsen andas Õ-tähte edesi &#x26;Otilde; ja õ-tähte &#x26;otilde;.  

## Võro, seto ja eesti kiil
Võro, seto ja eesti keelen märk seo täht *õ*-hellü ehk ümärdämäldä puulkorgõt keskvabahellü. 

Eesti keelen eräle õ-tähe pruukmisõ mõttõ käve vällä ja alost' ka taa pruukmist 19. aastagasaa algusõn Otto Wilhelm Masing. Inne tuud pruugiti *õ*-helü märkmises päämidselt ö-tähte, mõnõn sõnan ka a-tähte.

Võro ja eesti tähistün om õ-täht w- ja ä-tähe vaihõl. Võro ja seto keelen, a niisama ka vad'a keelen ja eesti keele kihnu pruugin om õ-tähte pall'o inämb ku eesti keelen. Taa põhjusõs om tävveline vabahelle kokkokõla, miä nain keelin om ja midä eesti keelen olõ-õi. Vabahelükokkokõla om külh olõman ka soomõ keelen, a kuna sääl olõ-õi *õ*-hellügi, sis olõ-õi ka taadsamma *õ*-kokkokõlla, miä tegegi võro, seto, vad'a ja kihnu keele nii õ-rikkas.

Võro ja seto keelen om tegeligult kolmõ esiq sorti *õ*-hellü, midä kõiki märgitäs täämbädsel pääväl õ-tähega. Nuuq kolm *õ*-helü varianti ommaq harilik (puulkorgõ ja tagapuulnõ) ehk eesti *õ* (nt *mõts*, *kõrd*), korgõ *õ* ehk ümärdämäldä korgõ keskvabahelü, nt *sõna, sõs, kõik *(om märgit ka *y*-tähega, nt *syna, sys*) ja taga-*e* ehk tagapuulnõ *e*-helü variant, miä kõlas väega *õ* muudu ja *õ*-ga taad ka kirotõdas nt *tarõ, panõ, kurõkõnõ*.

Puutrin vai telefonin pruugitas õ-tähe asõmal tõõnõkõrd märki 6.

## Koltasaami kiil
Koltasaami keelen märk õ eesti õ-lõ lähküt keskvabahellü [ɘ]. Nt: *kõõččmoš* 'küsümüs'.

## Liivi kiil
Liivi keelen märk õ edimädsen silbin võro ja eesti õ-lõ lähküt ümärdämäldä puulkorgõt keskvokaali.

## Portugali kiil
Portugali keelen märk õ läbinõna (nasaliseeritüt) o-hellü [õ].

## Vietnami kiil
Vietnami keelen märk õ nõsõva kakkõtooniga o-hellü.

katõgooria:võro kiil
katõgooria:keeletiidüs
Ilvese Toomas Hendrik

**Ilvese Toomas Hendrik **(Toomas Hendrik Ilves; sündünüq 26. joulukuu pääväl 1953 Stockholmin) om Eesti poliitik ja diplomaat, inneskine aokiränik, 2006–2016 Eesti Vabariigi president.

Inne Ilvest oll' president Rüütli Arnold, päält Ilvest oll' ammõtin Kaljulaiu Kersti.

### Hariduskäük
* 1972–1976 USA-s Columbia ülikuul – psükoloogia, 
* 1978 Pennsylvania ülikuul lõpõt' samal alal magistrikraadiga

## Välislingiq
* Toomas Hendrik Ilves Eesti Vabariigi Presidendi kodulehe pääl
* Toomas Hendrik Ilvese leht Facebookin
* Toomas Hendrik Ilvese bibliograafia Eesti Rahvusraamadukogo Vabariigi Presidendi bibliograafia andmõbaasin

katõgooria:Eesti inemiseq
katõgooria:Eesti poliitiguq
Õuruupa Kommisjon

**Õuruupa Kommisjon** om Õuruupa Liido tähtsa kogo. Kommisjon esindäs ja kaitses kogo Õuruupa Liido huvvõ.

Õuruupa Kommisjon om Brüsselin, kommisjoni tarrõ kutstas mustidsõ paikligu kotusõnime perrä Berlaymontiks. 

Õuruupa Kommisjoni tüüd juht kolleegium, kohe kuulus õgast Õuruupa Liido riigist üts volinik. 

Õuruupa Kommisjon om üts säitsmest Õuruupa Liido institutsioonist. 

Katõgooria:Õuruupa
Hao Paul

**Hao Paul** (seto keelen ka **Hao Paali**, eesti keelen **Paul Hagu**, sündünüq 2. räüsäkuu pääväl 1946 Setomaal Meremäe vallan Koolina nulga Ostruva külän) om seto sootska, rahvus- ja kultuuritegeläne, folklorist, etnoloog ja keelemiis.

Hao Paul oll´ Setomaa ülembsootśka aastagast 1995 kooni aastagani 1998. Inne Hao Pauli oll ülembsootśka Anipai Vello ja 1998. aastaga suvõl valiti ülembsootśkas Kera Volli.

Hao Paul om pikkä aigo olnuq Tarto Ülikooli oppaja, kirändüse ja rahvaluulõ osakunna eräkõrralinõ dotsent ni Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusõ juhataja, niisama Võro Instituudi tiidüsnõvvokogo edemiis. Tä om kõgõ inämb uurnuq seto rahvaluulõt ni kombit. 

Hao Paul om seto rahva iistvitäi, Seto Kuningriigi mõttõ edimäne välläkäüjä ja kuningriigipäivi kombõ alostaja ni seto keele ja kiräviie edendäjä. Hao Paul  om Vabarna Anne luudu seto rahva eeposõ "Peko" ja pall'odõ tõisi setokeelitside raamatidõ toimõndaja ja välläandja. Muuhulgan oll' tä ka edimäne, kiä naas' seto ja võro keele kiräviien korgõ *õ* märkmises pruukma y-tähte ja kakkõhelü kirotamisõs ülesnõstõtut q-tähte.

Hao Paul om seto leelo ja laembalt vana rahvalaulu hää tundja, laulja ja tutvustaja ni leelokuurõ Hellero ni Liinatśuraq liigõq.

## Artikliq
* "Setu viljakusjumal Peko" – Keel ja Kirjandus 1975, nr 3, lk 166–173.
* "Setu lauluema Anne Vabarna" www.folklore.ee
* "Saateks" – *Peko. Setu rahvuseepos* Kuopio: Snellmann-Instituutti, 1995.
* "Epic Works of the Setu Singer Anne Vabarna" – *The Kalevala and the World’s Traditional Epics*. Helsinki 2002, lk 433–463.
* "Anne Vabarna eepilise loomingu algus" – *Kust tulid lood minule...*. Tartu 2000, lk 185–204. 

## Kirändüs
* *Peko. Setu rahvuseepos*. Toimetanud Paul Hagu ja Seppo Suhonen, saatesõna kirjutanud Paul Hagu. Kuopio: Snellmann-Instituutti, 1995. - 224 lk. ISBN 9518421668

## Viiteq


## Välislingiq
* Rein Saukas. Paul Hagu 60
* Andreas Kalkun. Paul Hagu 65. Seto misjonär

Katõgooria:Setomaa inemiseq
Setoq

**Setoq** ehk **setokõsõq** om õdagumeresoomõ rahvas, kink põlinõ elokotus om Lõunõhummogu-Eestin Setomaal. Setosit arvatas kokko ollõv päält 10 000.

Täämbädsel pääväl eläs suur osa setosit Tarton ja Talliinan. Perän 1991. aastakka jäi osa setosit Vinnemaa poolõ pääle Pihkva oblasti Petseri rajuuni.

Setoq ommaq õigõuskliguq, a näil om alalõ ka vanno maauso uskmiisi. Nä kõnõlõsõq võro keelele lähküt seto kiilt (üts lõunõeesti keelist).

2010. aastagal tunnist' Vinnemaa valitsus setosit ku väikut põlisrahvast. Eestin peetäs setosit ammõtligult eestläisis ja nii eestläisi ku setodõ hindä hulgan om mitund muudu arvamiisi: mõnõq pidäväq setosit umaette rahvas, mõnõq ütes osas eestläisist. Pall'oq setoq pidäväq hinnäst samal aol nii setos ku eestläses. Soomõ-ugri hõimuliikmisõn peetäs setosit viimätsil aastakümnil umaette rahvas, näil ommaq Soomõ-ugri maailmakongressil umaq saadiguq uma seto lipu all. Setodõ hindämäärämise võimalusõs om parhilla Seto Kuningriik, miä ei vastandaq hinnäst Eesti Vabariigilõ, a mil om olõman uma kroonikogo ja pää - sootska (seto jumala ja kuninga Peko asõmik maa pääl) -, kiä valitas egä aastaga põimukuu algusõsõn peetäväl suurõl festvalilaadsõl ettevõtmisõl Seto Kuningriigi pääväl. 

## Vaata ka
* Setomaa
* Peko
* Seto leelo
* Võrokõsõq

## Välislingiq
* Setomaa Valdo Liit
* Seto Arvudileht
* Erika Klaats: Setod valisid uue kuninga, Maaleht, 4. august 2008
* Ethnographische Forschungen auf dem Gebiete der Finnischen Völkerschaften. III, Die Volkstrachten in den Ostseeprovinzen und in Setukesien 1909 . Teos digiteeritült digitaalarhiivin DIGAR

Katõgooria:Setomaa
Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Hingipäiv

**Hingipäivä** peetäs 2. märtekuu pääväl.

Katoligu kerigukallõndrihe võeti 1006. aastagal 2. märtekuu päiv ku hingipäiv ehk usklikkõ koolnuidõ mälehtüspäiv. 

Eestläisil jääs hingipäiv hingiao sisse. Hingipäivä om nimmat jo 14. aastagasaa lättin, a timä tähüstämine om jäänüq umauso hingiao varjo. 

1990. aastil levisi kommõq pandaq hingipääväl kodoaknidõ ja matusaian sugulaisi haudo pääle koolnuidõ mälehtüses kündleq palama.

## Kaeq viil
* Võro rahvakallendri
*Hingiaig

## Välislink
* Hingipääväst Eesti rahvakallõndri tähtpäivi andmõbaasin  *Berta*

Katõgooria:Võro rahvakallendri
Hingiaig

**Hingiaig** om sügüsene aig rahvakallõndrin, ku avvostõdas ja oodõtas kodo koolnuidõ umatsidõ hingi. 

Hingiaigo om peet rehekuun-märtekuun, esiqeränis inne märdipäivä, a mõnikõrd ka jo päält mihklipäivä.  Hingiao sisse jääs ka hingipäiv.

Hingiaol (neläpäävä õdagidõ) om oodõt hingi kodo. Näile om katõt tarrõ vai sanna laud. Hingiao lõpun om hingi tennät ja nä jälq ärq saadõduq.

Hingiaol tohe-ei tetäq mürrä, nall'a, kõvva naardaq, rüükiq, ka mitte kärärikkit töid, nigu puid lahkuq. 

## Kaeq viil
* Hingipäiv
Nahtsipäiv

**Nahtsipäiv** om seto rahvakallendri tähtpäiv, 11. märtekuu päiv, Suurkannahtaja Anastasia mälehtüspäiv.

Katõgooria: Märtekuu
Katõgooria: Setomaa
Õuruupa Kontrollikoda

**Õuruupa Kontrollikoda** kontroll Õuruupa Liido raha pruukmist. Kontrollõ tulõmusõq esitedäs aastagaruandin Õuruupa Parlamendilõ, kiä või eelarvõ täütmise tuuperrä hääst kittäq vai hääst kitmäldäq jättäq. Õuruupa Kontrollikoda om üts säitsmest Õuruupa Liido institutsioonist. 

Õuruupa Kontrollikoda om Luxembourgin. 

Õuruupa Kontrollikua tüüd juht kolleegium, kohe kuulus õgast Õuruupa Liido riigist üts liigõq. Õuruupa Kontrollikua liikmõq nimetäs kuvvõst aastagast ammõtihe Õuruupa Liido Nõvvokogo, kon õka Õuruupa Liido riiki esindäs ministri. 

2004.–2016. aastagal oll' Eestist nimetedü Õuruupa Kontrollikua liigõq Kaljulaiu Kersti. Päält tuud, ku Riigikogo oll' Kaljulaiu Kersti presidendist valinu, pakk' Eesti valitsus 2016. aastaga rehekuu 10. pääväl Õuruupa Kontrollikua vahtsõ liikmõ kandidaadist Pardsi Juhani, kiä oll' ammõtin aastagil 2017–2022. Parla esindäs Eestit Õuruupa Kontrollikuan Pentus-Rosimannusõ Keit. 

Katõgooria:Õuruupa
Kanõp (hoimaruuh)

**Kanõp**, tõisi nimmi siän tunnõt ka ku marihuaana, om kanõbi perrehe käüvä kasvo miä taht osõst tett miä taht narkootik, vällä arvat kanebivaik. Marihuaanas üldäseq kuivaduq kanebihäitsmeq, midä tarvitõdas suidsutõn vai süvväs (mano pandõn kanebivõidu kas kuuki vai jogurtihe).

Mitmõn riigin om seo ilma aigo kanebi ariminõ  ja timä viljo edesi andminõ, kauplõminõ ja pruukminõ keelet, agaq mitmõl puul om lubat meditsiiniline pruukminõ.

## Levinüid kanebiviljo
 
•	hašiš
•	hašišiõli 
•	marihuaana  
•	sinsemilla

## Kanõbi lühkü mõjo

•	kerge hõisk
•	söögihimo nõsõk
•	uninõ olõk
•	mälehtämise kaominõ
•	paranoia
•	väsümüs
•	elläv mõtlõminõ

katõgooria:hoimarohoq
Rõugõ mõisa

**Rõugõ mõisa** (s'aksa keelen *Rauge*) oll' rüütlimõisa Rõugõ kihlkunnan Võromaal. Mõisa päähoonõq om täämbädses pääväs häönüq.

Üts varratsõmpi tiidüisi Rõugõ mõisa kotsilõ om peri 16. aastasaast, 1544. aastagast, ku taa oll' Georg Kursi uma kuun Nursi, Sõmmõrpalo ja Kärgula mõisidõgaq. Tääd peetäs ka Rõugõ kerigu finantsiirjäs 16. aastasaa keskkotsil. Taad aigu peetäs ka kerigukihlkunna sündümiseaos.

Rõugõ mõisal oll' pall'o perremiihi. Perämäne mõisa umanik oll' C. H. Samson von Himmelstiern. Pääle tää surma pere mõisa tää latsõq.

19. aastasaa perämädsel aastakümnel oll’ Rõugõ mõisast saanuq põllumajanduslik kogo, nigu pall'odõst mõisist. Sääl tüüt’ ollõküük, villatüüstüs, saeveskiq, jahuveski, meier, savikivilüüv, tõrva- ja hüdseahoq. 20. aastasaa edeotsan tull' nailõ mano aiakraamitüüstüs. Rõugõ uma oll' ka Muhkamõtsa kar'amõisa.

Päält 1920. aasta maareformi sai Friedrich Samson von Himmelstiern hindäle mõisakeskusõn ollõtüüstüse, juuriguhoitusõ ja põllumaa, kokko 35 hektääri. Elokotussõs ost' tää Jaani-Peebu koolitarõ kuun 58 hektääri maagaq. Sääl elli Samsonidõ pereh 1939. aastaniq.

katõgooria:Rõugõ kihlkund
Katõgooria:mõisaq
Y Drenewydd

**Y Drenewydd** (inglüse keelen *Newtown*) om liin  Suurbritannian, Kõmrimaal.

katõgooria:Walesi liinaq
Ynys Môn

**Ynys Môn** (inglüse keelen *Anglesey*) om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 714 km².

2017. aastagal elli sääl 70 043 inemist.

Katõgooria:Wales
Katõgooria:Saarõq
Ynys Gybi

**Ynys Gybi** (inglüse keelen *Holy Island*) om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 39,4 km² ja 2011. aastagal elli sääl 13 659 inemist.

Katõgooria:Wales
Katõgooria:Saarõq
Ynys yr Adar

**Ynys yr Adar** (kõmri keelen 'tsirkõ saar') om saar Suurbritannian Kõmrimaal Ynys Llanddwyni saarõ lähkün.

Katõgooria:Wales
Katõgooria:Saarõq
Ynys Llanddwyn

**Ynys Llanddwyn** om saar Suurbritannian, Kõmrimaal. Saarõ pindala om 0,3 km².

Katõgooria:Wales
Katõgooria:Saarõq