open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jaanatsirk

**Jaanatsirk** om kõgõ suurõmb tsirk, kiä ei saaq linnadaq. Jaanatsirk eläs hariligult Afrikan, Araabian ja muun Lõunaõdagu-Aasian. Ildaaigo ommaq niäq elämä tulnuq kah Sise-Aasiahe.

Esädse tsirgu sulõq ommaq mustaq, siivaotsaq ja hand ommaq valgõq. Imädse tsirgu sulõq ommaq halliq.

Jaanatsirk süü päädmidselt haina ja lehti, a süü ka mutukit, sisalikkõ ja väikeisi jüräjit.

Katõgooria:Tsirguq
Vana-Nursi tangipolk

**Vana-Nursi tangipolgu** algusõs või pitäq 24. piimäkuu päivä 1945. Ammõtlik nimi oll' tuul 4. Minski Tangipolk (s/o 35670). Polk käve 2. kaardiväe Tatšinskaja tangidiviisi alaq (s/o 43055), mink staap panti suvõl Võrolõ Taara kasarmilõ. Diviis säeti suvõl kokko sõaaigsõst 2. kaardiväe tangikorpusõst (2-й гвардейский танковый Тацинский Краснознамённый ордена Суворова корпус). Diviisin oll' viil 7 polku – Tarton, Elvän ja mujjal. Diviis käve Leningradi sõaväe ringkonna alaq.

Urbõkuun 1948 kooniq urbõkuuniq 1949 oll' diviisikomandöris kindral-major Ivan Jakubovski. Tuust sai peräst marssal ja NSVL kaitsõministri asõtäütjä.

Eestiaigsõ linnuvälä põhjaviirde ehitedi polgu ohvitsiire jaos 20 majja. Sääl oll' puut, kon paigapäälseq inemiseq saivaq kaq ostaq. Rahvas kutsõ noid majju - "Moskva".

Tangi harjutiva sõitmist Nursi-Liivakupalu-Rasva-Kasaritsa-Käätsu-Nursi tii pääl. Tuud tiid naati kutsma Tangitiis.

1956. aasta vahtsõaastakuun arvati Eesti Balti sõaväeringkonda ja 2. tangidiviis viidi Leningradi oblastilõ.  

## Lätteq


Katõgooria:Sõandus
FGM-148 Javelin

**Javelin** (inglüse keelen 'oda') om ameerikläisi tett tangihäötämise süsteem, miä om mõtõld päämädselt vainlaisi soomukidõ ni tankõ häötämises.

## Kuimuudu tüütäs
Javelini tüüpõhimõtõq om "lasõq-ni-unõhtaq". Tuu tähenäs, et tangihäötämise süsteem pand hindä inne pauku tähetüse pääle lukku ja lindäs sinnäq autopiloodi pääl. Rakett lähünes tähetüisile pistüliselt üleväst alaq (soomussidõga tähetüisi pihta) või viiloodin (huunidõ jm pihta). Raketiga saa helikoptrit kah laskõq. Päältrünnägugaq või rakett 150 meetri pääle üles minnäq ja õkvarünnägugaq 60 meetri pääle. Raketi juhtimissüsteem mõist tähetüst hindäperi kaiaq. Raketil om tandemlahkõpää.

## Aolugu
Süsteem tetti Ameerikan, et vällä vaihtaq vanõmb tangihäötämise süsteem M47 Dragon.
Katõgooria:Sõariistaq
Mikko Marianne

**Mikko Marianne** (näiop. Sisaski Marianne, sündünüq 26. süküskuu pääväl 1961 Võrol) om eesti aokiränik, poliitik, feminist ja Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq. Tä oll' 2004–2009 Õuruupa Parlamendi liigõq ja XII ni XIII Riigikogo liigõq.

## Elokäük
Mikko Marianne sündü 1961. aastagal Võro liinan, näiopõlvõnimi oll' Sisask. Tä lõpõt' 1979. aastagal Pärno 1. Keskkooli ja 1984. aastagal Tarto Ülikooli aokirändüse pääl.

Aastil 1984–1991 Mikko oll' Eesti Raadio toimõndaja; nädälilehe Eesti Ekspress toimõndaja 1991–1992 ja 1993–1994; priitahtlik aokiränik Lõunõ-Afriga Vabariigin 1992–1993; aolehe Eesti Päevaleht erikorrespondent Õuruupa Liido ni NATO man 1994–1996. 1996–2000 oll' tä Brüsselin Eesti Televisiooni diplomaatilinõ korrespondent, aastil 2000–2002 erikorrespondent; 2002–2004 oll' Raadio Kuku “Välismääraja” saatõjuht, Maalehe erikorrespondent 2002–2003 ja aolehe Diplomaatia päätoimõndaja 2003–2004.

Tä om 1985. aastagast Eesti Aokiränige Liido liigõq; 2002. aastagast Sotsiaaldemokraatligu Eräkunna liigõq; 2003. aastagast Women in international Security – Estonia (WIISEST) liigõq; 2004. aastagast Õuruupa Aokirändüsföderatsiooni juhatusõ asõndusliigõq ja aokirä Diplomaatia kolleegiumi liigõq.

Katõgooria:Eesti aokiräniguq
Katõgooria:Eesti poliitiguq
Katõgooria:Eesti feministiq
Kõllamäe Mari

**Kõllamäe Mari** (Maria Kõllamägi, sündünüq 10. jürikuu pääväl 1931 Kundrusõh, koolnuq 18. märtekuu pääväl 2022) oll' seto laulja ja koorijuht.

Satserinna nulga rahvas mäletäs timmä ku pikäaigsõt Saatse Pühä Paraskeva kogodusõ liigõt, kerigukoori lauljat ja koorijuhti. Kundrusõ ni Saabolda küläh kostuq pall'o aastit õks Mari leelolauluq ni vanaq viieq.

## Välälingiq
Eesti Apostlik Õigõuso Kerik. Kõllamägi Maria.(eesti keelen)
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Analüütiline kiil

Keeletüpoloogian om **analüütiline kiil** sääne kiil, kon pruugitas pall'o apisõnno (partikliid, prepositsuunõ), tähtsä om sõnajärg lausõn, ja muudõtas (käänetäs) sõnno väega veidüq.

Analüütiliisin keelin om väiku morfeemi ja sõna vaihõkõrd, üten sõnan om harva vai pia ei olõkiq mitund morfeemi. 

## Kaeq viil

* Afiksaalkiil
* Fusioonkiil

Katõgooria:Keeletüpoloogia
M142 HIMARS

**M142 HIMARS** (inglüse keelen **H**igh **M**obility **A**rtillery **R**ocket **S**ystem) om Ameeriga Ütisriigen kokko pant mitmõpaugulinõ raketihiitjä.

Üten patarein või ollaq kooniq kuus' raketti, miä lindasõq 70 km, vai üts taktikalinõ rakett, miä lindas 300 km.

Eesti om ostnuq kuus' HIMARSit, nuuq joudvaq siiäq 2024. aastaga lõpus vai 2025. aasta algusõs

## Lätteq


Katõgooria:Sõariistaq
Elleri Kalle

**Elleri Kalle** (Kalle Istvan Eller, sündünüq 7. lehekuu pääväl 1940; koolnuq 10. vahtsõaastakuu pääväl 2023) oll' eesti sõaväeläne ja kultuuritegeläne.

Elleri Kalle oll' vahtsõst luudu Kaitsõliido edimäne ülemb 17.02.1990 – 10.11.1990. 

Oll' Võro Keele ja Kultuuri Fondi asotajaliigõq.

Timmä tunnõti ka ku nõvvomiist palktarõ ragomisõ ja laembalt vanaperälidse miihi käsitüü man. Tä oll' maausolinõ, üts Maavalla Kua luujit. 

## Välälingiq
Helüait. Rubriik: Kalle Eller

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti sõaväeläseq
Standard Average European

**Standard Average European** (ka SAE, võro keelen standardnõ keskmäne Õuruupa kiil) om arvosaaminõ, et seoilmaao indoõuroopa kiili, midä Õuruupan kõnõldas, süntäks, grammatiga ja sõnavara ommaq ütesugumadsõq ja naid kiili saa jakaq tuu perrä, ku pall'o ütesugumaidsi juuni keelen om. Naid juuni om nimmat ka õuroversaalõs vai õuropanismõs. 

## Joonõq
Haspelmathi perrä ommaq SAE keeleq *Sprachbund*, minkal ommaq järgmädseq joonõq:

* määrädüq ja määrämäldäq artikliq (nt inglüse keelen *the* ni *a,* võro keelen olõ-õiq);
* asõsõnaga relatiivlausõq, miä käänüs (nt võro keelen *Pini, *'kinkal** oll' pikk hand'');
* ''have''-[[täüsminnevaig]] (nt inglüse keelen ''I have said'', võro keelen olõ-õiq);
* tundjat (eesti keeli ''kogeja'') märkjä sõna om [[Nimekäänüs|nimekäänüssen]] (võro keelen ''pää külmäs'' 'pääl om külm');
* passiivi tetäs passiivi partikli ja intransitiivse koopula muudu verbiga (inglüse keelen ''I am known'');
* antikausatiivsõq [[Tegosõna|tegosõnaq]] ommaq inkoatiiv-kausatiiv paarõn tähtsäq (nt vinne keelen ''izmenit’-sja'' tulõ kausatiivist ''izmenit**);
* possesiivse perfektiga tetäs täüsminnevaiga ja minkagi kinka käen olõmist sammamuudu (nt inglüse keelen *I have a book* 'Mul om raamat' ja *I have written a book* 'Ma olõ raamadu kirotanuq', õkva üteldäq 'Mul om raamat kirotõt', säänest asja oma ka eesti keelen: *Mul on pilet ostetud* ja *Mul on õpitud*);
* eitäjä asõsõna üten jaatava verbivormigaq (s'aksa keelen *Niemand kommt* 'Kiäki ei tulõq', õkva üteldäq *Mitte kiäki tulõ,* võro keelen olõ-õiq);
* võrdõlõjan konstruktsioonin om partikli (võro keelen *ku*-võrdõlõminõ: *suurõmb *'ku** eelevants'');
* võrdõlõjan konstruktsioonin om paar partikliid (nt eesti keelen ''nii...kui'': ***nii*' suur **kui** elevant*; vinne keelen ***tak že** X **kak** Y'').

Kiili, midä Õuruupan kõnõldas, om jaet mitmihe rühmihe, määntsengi rühmän olõminõ om astmõlinõ. Haspalmath om kaenuq ütsät juunt ja ütelnüq, et standardsõ keskmädse Õuruupa keele tuum- vai säsüala ommaq s'aksa ja prantsusõ kiil, minkal ommaq kõik ütessä juunt. Katsa joonõga ommaq SAE kiili siähn hollandi, hispaania, portugali, itaalia, sardi ni albaania keeleq. Säidse ütist juunt ommaq inglüse, rumeeniä ja kreeka keelil, kuus' roodsi, norra, islandi ja tsehhi keelil, viis ungari, poola, vinne, ukraina, bulgaaria, sloveeni, läti ja leedu keelil.

## Kirändüs
Metslang, Helle (2014). Kuhu kuulub eesti keel? – Tiit Hennoste (toim.). Rahvusvahelised rahvusteadused. Artiklikogumik rahvusülikooli 95. juubeliks (97–113). Tartu Ülikooli Kirjastus.
Katõgooria:Keeletüpoloogia
Vanahundi Höödor

**Vanahundi Höödor** (Feodor Vanahunt, sündünüq 20. radokuu pääväl (vana kallõndri perrä 8. radokuu pääväl) Irboska vallah Lõtina küläh ; koolnuq 10. urbõkuu pääväl 1975) oll' seto jutukõnõlõja.

## Kirändüs
* Feodor Vanahunt. Ilosa' ja pogana' jutu'. Kokko säädnü Andreas Kalkun. Seto Kirävara. Seto Instituut, Eesti Kirjandusmuuseum 2015. ISBN 9789949954032

Katõgooria:Setomaa inemiseq
Eesti kirändüse päiv

**Eesti kirändüse päiv** (eesti keelen *eesti kirjanduse päev*) om riiklik tähtpäiv, midä peetäs kiränik A. H. Tammsaare avvos 30. vahtsõaastakuu pääväl. Eesti kirändüse päiv om lipupäiv. Eesti kirändüse päävägaq peetäs meelen tähtsämbit kirotuisi, kõnõldas seoilmaaolidsõst eesti kirändüsest ja kiränigest eesti kultuurin ni ütiskunnan.

Eesti kirändüse pääväl kingitäs raamatit, peetäs kirändüsvõigõluisi, tetäs ütitsit lugõmiisi. 

Edimäist vuuri peeti eesti kirändüse päivä 2023. aastagal.

## Välälingiq
Eesti kirändüse päiv. Kultuuriministeeriüm. Pruugit 30.01.2023. (eesti keelen)
Katõgooria:Tähtpääväq
Varudi-Altküla Hiiekivi

**Varudi-Altküla Hiiekivi** (kutsut ka nimega **Suurkivi**) om pühä kivi Viru-Nigula kihlkunna Varudi-Altküla külän. 

Kultuuriministri Hartmani Piret tunnist' 2023. aastaga 5. radokuu pääväl Varudi-Altküla Hiiekivi kultuurimälehtüses.

Om teedäq, et kivvi om pühäs peet vähämbäste 19. aastagasaal, a arvadaq om, et kivvi om pühäs kotussõs pruugit kavva aigo inne tuud, selle et vanno juttõ perrä om kivi avitanuq soendis kävvüq. Soendiusk oll' Eesti- ni Liivimaal kõgõ kõvõmb 16.–17. aastagasaal.

Arhiiven om olõman kats perimüsteedüst, miä kivist kõnõlõsõq ja mink perrä om kivi man ant andõ ja kivi om avitanuq inemiisil soendis kävvüq. Vanõmba ja pikemä teedüse perrä käveq kats naist õdagu kivi man, et saiaq soendis käümise jaos soenahaq. Nahaq and' näile hall' vanamiis kivi alt. Hummogu lätsiq naasõq kivi mano ja pandsõq nahaq kivi mano, kost nuuq ärq kattõq.

## Lätteq


Katõgooria:Kiviq
Eräkund Eestimaa Rohilidsõq

**Eräkund Eestimaa Rohilidsõq** (eesti keelen *Erakond Eestimaa Rohelised*) om Eesti eräkund, miä põh'andus rohilidsõ mõttõviie pääl. Eräkund Eestimaa Rohilidsõq alost' Tal'nan 25. märtekuu pääväl 2006.

Eräkunna edenaanõ om Tõugu Johanna Maria ja edemiis Kaasigu Marko.

## Välälingiq
Eestimaa Rohiliidsi kodolehekülg (eesti keelen)
Katõgooria:Eesti eräkunnaq
11. süküskuu päävä terrorirünnäguq

**11. süküskuu päävä terrorirünnäkis** (ka **9/11**) kutstas terrorirünnäkit, miä tettiq Ameeriga Ütisriigen 11. süküskuu pääväl 2001. Terroristiq rööveq neli reisilinnukit, minkast katõgaq sõidõti New Yorgin Maailma Kaubanduskeskusõ katsiktornõ sisse. Lõunõtorn sattõ kokko vähämb ku tunni ja Põh'atorn vähämb ku katõ tunni peräst. Kolmas linnuk linnas' vasta Pentagoni. Neläs linnuk sattõ maaha Shanksvillen Pennsylvanian.

Katõgooria:2001
Türnpu Anne

**Türnpu Anne** (sündünüq 25 urbõkuud 1963 Tarton) om näütelejä ja lavastaja.

Türnpu Anne edevanõmbaq ommaq peri Hiiomaalt.

Türnu Anne om lõpõtanuq Nõo keskkooli matõmaatiga eriklassi 1981. aastagal ja opnuq matõmaatikat 1981.–1982. aastagal Tarto Ülikoolin. Päält tuud oppõ tä Taliina Riikligu Konsõrvatooriumi lavakunstikoolin, mink lõpõt' 1986. aastagal. 

Tihtsähe om tä pruuknu uma tiatritüün rahvalaula ja -juttõ. Tarto Latsitiatrin om tä lavastanuq 1999. aastagal tükü "Kass kudi kangast, peni puhkse pilli..." ja samate 1999. aastagal tennüq seto laula perrä tiatritükü "Kalmunäio". Üten Jõepera Marioniga om Anne Türnpu lavastanuq 2012. aastagal Setomaal Obinitsan Taarka Perimüstiatrin tükü "Kuis müvväq setot" ni 2013. aastagal lavastanuq sama tiatri tükü "Leelo ots setot". 

Katõgooria:Eesti näütelejäq
Taarka Perimüstiatri

**Taarka Perimüstiatri** (aamõtligu nime perrä MTÜ Taarka Pärimusteater) om Obinitsah 2006. aastaga 3. rehekuu pääväl asutõt tiatri, mink tsiht' om hoita ja edesi viiäq seto kultuuri.   

Tiatri vedosnik om Tammiste Riin.

Taarka Perimüstiatri om nime saanuq Hilana Taarka perrä. 

Tiatrih om lavastanu tõisi siah ka Türnpu Anne. 

## Lätteq


## Lingiq muialõ võrgu pääle
*Teatrist Setomaa.ee kodulehel

Katõgooria:Tiatri
Katõgooria:Seto kultuur
Adra Rudolf

**Adra Rudolf** (Rudolf Ader; sündünüq 9. radokuu pääväl 1891 Heisrin, koolnuq 2. urbõkuu pääväl 1954) oll' Vabahusõristi kavaliir.

Oll' talopidäjä Leevi kar'amõisan.

## Lätteq


Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Vabahusristi saajaq
Kroghi printsiip

**Kroghi printsiip** juhatas, et inämbüse keeroliidsi elotiidüse asjo uurmisõ jaos saat löüdäq mõnõ eläjä vai mitu, kink man om tuud asja kõgõ lihtsämb uuriq. Taa printsiip om tähtsä neuroetoloogian, võrdlõvan füsioloogian, funktsionaalsõn geenitiidüsen.

Printsiibi vällätuuja ja nime andja oll' 1965. aastagal biokeemik Krebsi Hans Adolf. Kroghi nimi näütäs ütte taa edimäst tarvitajat. 

Schack August Steenberg Krogh (1874–1949) oll' eläjäfüsioluug, sai Nobeli avvuhinna 1920. aastagal veresuuni uurmisõ iist.

## Lätteq

Katõgooria:Bioloogia
Riigikogo

**Riigikogo** (eesti keelen *Riigikogu*) om Eesti Vabariigi üte kuagaq rahvaedüstüs vai parlament, kinkal om Eestin säädüseandja võim. Riigikogo om ainukõnõ Eesti riigiorgan, mink kuunsaiso valis Eesti rahvas. Riigikogo tähtsämbäq ülesandõq ommaq vällä tüütäq säädüisi, võttaq vasta otsussit, andaq volitusõq päämindistikandidaadilõ valitsusõ kokkopandmisõs, tetäq parlamentaarsõq kontrolli, võttaq vasta riigi rahaplaan, valliq Vabariigi Presidenti ni jovvutaq läübikäümist tõisi riikegaq. Riigikogo tetti 1920. aastagal Eesti edimädse põhisäädüsegaq ja tüütäs samal kojul nigu noq 1992. aastaga põhisäädüse vastavõtmisõst. 

Riigikogon om 101 liigõnd, kiä valitas vapol valimiisil neläs aastagas. Riigikogo valimisõigus om kõigil 18-aastagatsõs saanuil teovõimugaq Eesti kuakundlaisil. Riigikokko või kandidiiriq egä vähämbält 21-aastaganõ helüõigusõgaq Eesti kuakundlanõ.

Riigikogo tüüd kõrraldas Riigikogo juhatus, kon ommaq Riigikogo edemiis ja kats asõedemiist. Egä Riigikogo liigõq piät olõma vähämbält üten alasitsõn komisjonin, kon tetäs säädüsekavva ette inne täüskuu istangit valmis. Riigikogo liikmõq korjusõq eräkundõ perrä fraktsiuunõhe, mink läbi veeväq Riigikokko validuq eräkunnaq ello uma poliitilist programmi .Riigikogo tegemiisi tugõmisõs tüütäs Riigikogo man Riigikogo Kantsli.

Riigikogo istangiq ommaq Tal'nan Tuumpää lossin. Viimätsil, 2023. aastaga Riigikogo valimiisil valõtiq XV Riigikogo kuunsais.

Katõgooria:Riigikogo
Väläeestläseq

**Väläeestläseq** ommaq eestläseq, kiä eläseq välänpuul Eestit.

Edimäne suurõmb Eestist vällä rändämine oll' 19. aastagasaa keskpaigan, ku minti parõmbat ello otsõn hummogu poolõ, kon oll' parõmbat vai rohkõmb maad, sai parõmbahe kooliharidust. 20. aastagasaa 10. aastil elli Vinnemaa Keisririigi maiõ pääl välänpuul Balti kubermangõ nii 200 000 eestläst.

Tõõnõ suur pagulaisi vällärändämine Eestist oll' tõõsõ ilmasõa aigu, ku Nõvvokogo terrori iist pagõsi õdagu poolõ nii 80 000 eestläst. Mitmõn paigan tettiq eestläisi organisatsiuunõ, kiä hoitsõq välänpuul Eestit eesti kiilt ja kultuuri ja saisõq umariiklusõ vahtsõstluumisõ iist. Päält sõta tegüsiq suurõmbaq väläeesti kogokunnaq päält S'aksamaa ja Roodsi ka Ameerikahe, Kanadahe, Austraaliahe ja Ütiskuningriiki.

Seo ilma aigu ommaq suurõq eestläisi kogokunnaq Soomõn, Vinnemaal, Rootsin ja Põh'a-Ameerikan.

## Välälingiq
* Eestläisi vällärändämisest ja diasporaa rollist Eesti riiklusõ hoitmisõ man
* Kas eestäisi om maailman päält vai alla miljoni?

Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Riigikogo valimisõq

Riigikogo valivaq Eesti Vabariigi helüõigusliguq kuakundlasõq neläs aastagas. Kandidiirmisõigus om Eesti kuakundlasõl, kiä om kandidaatõ registriirmise viimätses pääväs saanuq 21 aastakka vanas.

## Valimissüsteem
Riigikogo 101 liigõnd valitas võrdõlidsõ valimissüsteemigaq 12 mitmõ mandaadigaq valimispiirkunnan. Saadigukotussit jaetas D'Hondti meetodi muudõdu versioonigaq. Eräkunnaq piät parlamenti saamisõs üle saama üleriigilitsest 5% valimislävest. Ütsiguq kandidaadiq saavaq valitus, ku näide helle arv om üle lihtkvoodi (saias, ku valimispiirkunnan annõduq masvaq helüq jaetas mandaatõ arvugaq valimispiirkunnan) või om lihtkvoodigaq võrdnõ.

## Riigikogo valimisõq
* 1920. aastaga Riigikogo valimisõq (I Riigikogo)
* 1923. aastaga Riigikogo valimisõq (II Riigikogo)
* 1926. aastaga Riigikogo valimisõq (III Riigikogo)
* 1929. aastaga Riigikogo valimisõq (IV Riigikogo)
* 1932. aastaga Riigikogo valimisõq (V Riigikogo)
* *[[1938. aastaga Riigivolikogo valimisõq]]*
* 1992. aastaga Riigikogo valimisõq (VII Riigikogo)
* 1995. aastaga Riigikogo valimisõq (VIII Riigikogo)
* 1999. aastaga Riigikogo valimisõq (IX Riigikogo)
* 2003. aastaga Riigikogo valimisõq (X Riigikogo)
* 2007. aastaga Riigikogo valimisõq (XI Riigikogo)
* 2011. aastaga Riigikogo valimisõq (XII Riigikogo)
* 2015. aastaga Riigikogo valimisõq (XIII Riigikogo)
* 2019. aastaga Riigikogo valimisõq (XIV Riigikogo)
* 2023. aastaga Riigikogo valimisõq (XV Riigikogo)

## Kaeq viil
* Eesti valimisõq

Katõgooria:Eesti valimisõq
Eesti valimisõq

**Eestin** ommaq **[[Riigikogo valimisõq]]**, **[[paigapäälitside umavalitsuisi volikokõ valimisõq]]**, **[[Õuruupa Parlamendi valimisõq]]** ja **[[Vabariigi Presidendi valimisõq]]**.

Riigikogo valivaq Eesti Vabariigi helüõigusliguq kuakundlasõq neläs aastagas. Kandidiirmisõigus om Eesti kuakundlasõl, kiä om kandidaatõ registriirmise viimätses pääväs saanuq 21 aastakka vanas.

Neläs aastagas valõtas voliniguq ka paigapäälitsihe umavalitsuisi volikokkõhe. Volikogo valimispäiv om valimisaastaga rehekuu kolmas pühäpäiv. Helüandmisõigus om Eesti kuakundlasõl ja Õuruupa Liido kuakundlasõl, kiä om valimispääväs saanuq 16 aastakka vanas ja kink elokotus, tuu om kotus, mink aadrõssiandmõq ommaq kannõduq Eesti rahvastiguregistrihe om säälsaman vallan vai liinan. Helüandmisõigus om välämaalasõl, kiä eläs Eestin elämislubagaq ja om valimispääväs elänüq säädüsligult viimädseq viis aastakka sääl vallan vai liinan. Kandidiirmisõigus om egäl helüõigusligul Eesti kuakundlasõl ja Õuruupa Liido kuakundlasõl, kink elokotus om valimisaastaga 1. põimukuu pääväl sääl vallan vai liinan.
Andresoo Janne

**Andresoo Janne** (Silveti Janne; sündünüq 14. põimukuu päival 1965 Talliinan) om Eesti Rahvusraamadukogo direktriss.

## Välislingiq
* Andresoo Janne, ""Põdra ja roosipuhma sündroom" vai ilma Setomaa kodolda’ mi pereh mõista-ai ellä’" Setomaa.ee

Katõgooria:Eesti inemiseq
Minecraft

**Minecraft** om liivakasti stiilin puutrimäng, miä tull’ vällä 2011. aastagal.

## Tutvustus

Mängjä sünnüs plokõst maailma, kon tä saa plokkõ lahkuq ja liigutaq. Täl om üten säläkotť, kon tä naid hoitaq saa. Mäng sais kuun kolmõst maailmast: Päälmaailm, kohe mängjä tekkü, ni kats mõõtu Nether ja The End, kohe tä piäs esiq minemä. End’in tulõ mängjäl vällä võttaq Enderdraakon, päält midä om mäng lõpõtõt. Mängon om ka mitmõsugumaidsi eläjit, näütüses lehmäq, lambaq, soeq ja hobõsõq, agaq ka jälehüseq, näütüses tsombiq, härmäq ja kriipriq.

## Mängoviisiq

Minecraftil om neli mängoviisi: Java Edition, Bedrock Edition, Legacy Console Edition ja Education Edition. Java, Bedrock ja Education Edition om saiaq Windowsilõ. Legacy Console Edition om saiaq Xboxilõ ja PlayStationilõ.

## Mino

Minecraft om väega populaarnõ ni om saanuq hulga avvohindo.

Katõgooria:Mängoq
Räisäku

**Räisäku** vai **Rēzekne** (läti *Rēzekne* [ˈrɛːzekne], latgali *Rēzekne* [ˈrʲæːzʲækʲnʲæ], poola *Rzeżyca*) om liin Lätin. Liin om Rēzekne jõõ veeren.

Rēzekne ala suurus om 17.5 km2. Rēzekne luudi aastagal 1285.

Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja suurtii.

## Rahvastik
2022. aastagal elli Rēzeknen 26 481 elänikku, 12 582 (47,5%) lätläisi, 11 022 (41,6%) vindläisi, 555 (2,1%) poolakõisi, 387 (1,5%) valgõvindläisi ja 368 (1,4%) ukrainlaisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Rēzekne om põrõld 5 sõbraliina:

* Częstochowa, Poola
* Utena, Leedu
* Arendal, Norra
* Gmina Sianów, Poola
* Soroca, Moldova

## Pildigalerii

Rēzekne ruins of castle - panoramio.jpg
Rėzeknė Cathedral.jpg
Latgales Mara.JPG
Rezekne central street - panoramio.jpg|Atbrīvošanas aleja uulits
Rēzekne upes krasts. Rēzekne river shore. July, 2015 - panoramio.jpg|Rēzekne jõgi


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Vinne sõalaiv, mineq persehe

**„Vinne sõalaiv, mineq persehe“** (vinne keelen Русский военный корабль, иди нахуй!; ukraina keelen Російський військовий кораблю, іди нахуй) oll' viimäne lausõq, miä om teedäq, midä ütel' Hrõbovi Roman, Ukraina piirikaitsja, Vinne sõalaivalõ Moskva 24. radokuu pääväl 2022, ku Vinnemaa oll' just tävvemahulidsõ sõagaq Ukrainahe lännüq. Lausõq sai kuulsas ja löüd' pruukmist üle ilma. Mõni nätäl' ildampa and' Ukrpošta, Ukraina post' vällä ka sama lõugahusõgaq postmargi. Ku Ukraina sõalaiva põhja lask', tekk' Ukraina post' vahtsõ margi, kon laiva inämb nätäq es olõq.

Edimält arvadiq, et piirikaitsjaq ommaq maaha lüüdüq, a ildampa tull' teedüs, et Vinne merevägi võtt' nääq vangi. Ku Hrõbov urbõkuun vabas saiõ, anti tälle metäl'.

## Sündmüs
24. radokuu pääväl 2022 hummogu varra ütel' Vinnemaa president Putini Vladimir ette linti võetun videon, et Vinnemaa alostas „sõalist eriopõratsiuuni“, mink tsiht ollõv Ukraine „demilitarisiirmine ni denatsifitsiirmine“, miä ollõv oht Vinnemaa riigile ja rahvalõ. Sama päävä hummogu nakas' pääle Hussisaarõ laheng. Päiv ildampa and' Ukraina piirivalvõq teedäq, et Vinne väeq proovõq saarõ kaitsjit alla andma saiaq ja pilsõq saarõ pääle pommõ. Päält tuu ollõv Ukraina saarõ kaitsjidõga kontakti kaotanuq.

Kibõhõhe saiõ avaligus johtumisõ helü ülesvõtminõ. Om kuuldaq, kuis vindläseq ütliq, et ukrainlasõq alla andnuq, muidu andas lüük. Tuu pääle vastas' Ukraina piirikaitsja Hrõbovi Roman: „Русский военный корабль, иди нахуй!“, midä võit võro keelen üteldäq „Vinne sõalaiv, mineq persehe!“.

## Lätteq


## Välälingiq
* Johtumisõ helü ülesvõtminõ ja ümbrepannus eesti kiilde
* Johtumisõ helü ülesvõtminõ ja ümbrepannus inglüse kiilde

Katõgooria:Ukraina
Katõgooria:Vinnemaa
Katõgooria:Lõugahusõq
Tarvastu kerik

**Tarvastu Piitre kerik** om lutõri kerik Tarvastu kihlkunnan Porsa külän (Mustla alõvigu lähkün). Taa om EELK Tarvastu Piitre kogohusõ kerik, mink keriguopõtaja om Benderi Elve.

## Aolugu
Kerik ehitedi arvadaq 13. aastagasaal. 14. aastagasaal oll' hoonõq väiku, ilma tornilda ja kummidu laega. Edimäne kerik oll' parhilladsõst umbõs 10 miitrit lühkümb. Päält Põh'asõta jäi kerik hoolõtuhe nink katus, lagi ja müürüq naksiq lagonõma.  

1771. aastagal ehitedi kerigu hummogupuulsõhe otsa 10 miitrene pikendüs ja torn.

6. lehekuu pääväl 1892. aastagal läts' kerik pikse läügähtüsest palama. Seo nuka rahvas avit' ärq pästäq kruunlühtriq, pingiq, hõrilaq, kantsli ja altri üten maaliga. Kerikust jäiq kivist müürüq. 6. mahlakuu pääväl 1893. aastagal alostõdi kerigu vahtsõst kõrda tegemist. Vahtsõ kerigu vana tornikikka asõmõlõ panti kullat rist.

Kerik pühitsedi jällekiq 5. joulukuu pääväl 1893. aastagal tuuaigsõ Liivimaa supõrintendendi Hollmanni Friedrich August Wilhelmi puult.

Prõlla om kerik vahtsõgooti (neogootiga) muudu. Altripildin om maal „Kolgata“, miä om tett Thieme Theodori (Dresden) puult 1859. aastagal nink mink kinke kerikulõ parron von Mensenkampffi Karl. 1906. aastagal säeti altrisaina kotsilõ elosuurunõ englikujo, mink tekk' tuusama kandi miis Türma talo perremiis Viira Jaan.

Katõgooria:Viländimaa keriguq
Krustpils

**Krustpils** (poola keelen "Krustborg"; s'aksa keelen Kreutzburg; latgali keelen Krystapiļs) om Läti liina Jēkabpilsi osa. Asus Daugavast põh'a puul Daugavpilsi-Riia raudtii veeren. Kooniq 1962. aastagani oll' Krustpils hindäperi liin.

Kuigi Krustpils om sõtu aigo pall'o kannahtanuq, ommaq vanaliinan sõski alalõ püsünüq mitmõq aoluulidsõq huunõq. Vanaliina keskus om Riia uulits (Rīgas iela). Krustpilsi aoluulinõ süä kannatas suurõ liikluskoormusõ käen.

Katõgooria:Läti
Štše ne vmerla Ukraina

**"Štše ne vmerla Ukrajinõ"** ("Ще не вмерла України" – 'Ukraina ei olõq viil koolnuq') vai pikembä nimega **"Štše ne vmerla Ukrajinõ i slava, i volja"** ("Ще не вмерла України і слава, і воля" – 'Ukraina avv ja vabahus ei olõ viil koolnuq') om Ukraina riigihümn (*Державний Гімн України*).

Hümni sõnaq ommaq vähäkese muudõduq rahvusligust luulõtusõst, mink Tšubinski Pavlo kirot' 1862. aastagal. 1863. aastagal tekk' Verbitski Mihailo, Ukraina viisisepp, sõnno pääle viie. Edimäst kõrda tull' laul ettekandmisõlõ Lvivi Ukraina Tiatrin 1864. aastagal.

Katõgooria:Ukraina
Katõgooria:Hümniq
Jēkabpils

**Jēkabpils** (läti *Jēkabpils* [ˈjeːkapːils], latgali *Jākubmīsts*, poola *Jakubów*) om liin Lätin. 2022. aastagal elli Jēkabpilsin 21 418 inemist. Liin om Lõunõ-Lätin Daugava veeren.

Jēkabpils ala suurus om 25,45 km². Jēkabpils luudi aastagal 1670.

Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii.

## Rahvastik
2020. aastagal oll' Jēkabpilsin 21 928 elänikku, 13831 (63,1%) lätläisi, 5503 (25,1%) vindläisi, 657 (3,0%) valgõvindläisi, 573 (2,6%) poolakõisi ja 434 (1,6%) ukrainlaisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Jēkabpils om põrõld 7 sõbraliina: 

* Sokołów Podlaski, Poola
* Rokiškis, Leedu
* Maardu, Eesti
* Czerwionka-Leszczyny, Poola
* Melle, S'aksamaa
* Qaraçuxur, Asõrbaidžaan
* Mirhorod, Ukraina

## Pildigalerii

Krustpils pils un luterāņu baznīcas apbūve (2).jpg|Krustpils kants
Jēkabpils pilsētas laukums.JPG
Sv. Gara pareizticīgo klostera apbūve (4).jpg|Miihi kluustri
2019 08 Jekabpils (2).jpg
Jēkabpils pilsētas dome 2000-07-23.jpg|Liinavalitsus


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Ludsi

**Ludsi** vai **Ludza** (läti *Ludza*, latgali *Ludza*, poola *Lucyn*) om liin Lätin. Liina sisse jääs kolm ilosat järve - Suur-Lutsi järv, Väikene-Ludsi järv ja Dūnakļa järv.

Ludsi ala suurus om 10,5 km². Ludsi om nimmat kirän 1177. a.

Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja suurtii.

Ludsi ümbre ommaq aastasato elänüq Ludsi lõunõeesti keele kõnõlõjaq.

## Rahvastik
2022. aastagal elli Ludsin 7 347 elänikku, 4307 (58,6%) lätläisi, 2515 (34,2%) vindläisi, 165 (2,2%) valgõvindläisi, 89 (1,2%) ukrainlaisi ja 57 (0,8%) poolakõisi.

## Sõbraliinaq
Ludsi om põrõld 6 sõbraliina:

* Svištov, Bulgaaria
* Moletai, Leedu
* Rokiškis, Leedu
* Dębica, Poola
* Makow, Poola
* Aue, S'aksamaa

## Pildigalerii

Ludza COA.svg|Ludsi vapp
Ludzas pilsdrupas 2012. gads.jpg
One week in Latvia from East to West and back - panoramio (29).jpg|Suur-Ludsi järv
Ludza - panoramio (3).jpg|Baznīcas uulits


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Zelenski Volodõmõr

**Zelenski Volodõmõr** (ukraina keelen Володимир Олександрович Зеленський, kirotõt ka **Zelensky** vai **Zelenskõi**; sündünüq 25. vahtsõaastakuu pääväl 1978) om Ukraina poliitik ja inneskine näütelejä, 2019. aastagast Ukraina kuvvõs ja parhillanõ president.

## Elokäük
Zelenski Volodõmõr sündü 1978. aastagal juudi perre Krõvõi Rihi liinan, miä tuud aigu oll' Ukraina Nõvvokogo Sotsialistligun Vabariigin. Timä esä, Zelenski Oleksandr, om prohvõsri ja puutriinemine; imä, Zelenska Rymma om olnuq insinöör. Vanaesä Zelenski Semjon om olnuq sõamiis. 

## Lätteq
Katõgooria:Ukraina inemiseq
Aluliin

**Aluliin** vai **Mari(n)burǵ** (läti *Alūksne*, latgali *Olyuksna*) om liin Lätin. Liin om Aluliina järve veeren. Aluliin om Aluliina piirkunna keskus.

Aluliina edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1284. Aluliin sai liinaõigusõq 1920. aastagul.

Aluliina ala suurus om 14.3 km².

Liinast lätt läbi Aluliina–Gulbene kitsa raudtii.

## Rahvastik
2022. aastagal elli Aluliinan 6368 elänikku, 5273 (82,8%) lätläisi, 806 (12,7%) vindläisi ja 82 (1,3%) ukrainlaisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Aluliinal om põrõld 6 sõbraliina:
* Rõuge, Eesti
* Vahtsõliina, Eesti
* Võro, Eesti
* Joniškis, Leedu
* Sundbyberg, Roodsi
* Wettin-Löbejün, S'aksamaa

## Pildigalerii

Livonijas ordeņa pilsdrupu Dienvidu tornis, 15.08.2021.jpg
TU2-273 Alúksne (2).JPG|Kitsa raudtii
Alūksnes Mākslas skola (Vecā pils).jpg
Alūksnes pansionāts, 26.06.2016.jpg
Alūksne, Alūksnes pilsēta, LV-4301, Latvia - panoramio.jpg|Aluliina järv


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Aasovi meri

**Aasovi meri** (krõmmitatari keelen *Azaq deñizi*; ukraina keelen *Азовське море*; vinne keelen *Азовское море*) om sisemeri Hummogu-Õuruupan, miä jääs Vinnemaa ja aotlidsõlt okupeeridü Ukraina vaihõlõ. Põh'a ja õdagu puul om Aasovi ümbre Ukraina, hummogu puul Vinnemaa. Aasovi mere ja Musta mere vaihõl om Kertši merekitsus.

Aasovi merd peetäs maailma kõgõ madalambas meres, kõgõ suurõmb süvvüs om õnnõ 14 miitret.
Katõgooria:Ukraina
Katõgooria:Vinnemaa
Lange Józef

**Lange Józef** (sündünüq 16. urbõkuu pääväl 1897; koolnuq 11. põimukuu pääväl 1972) oll' poola jalgrattasõitja.

Tä võtt' ossa katõst võitlusõst 1924. aastaga Suvõolümpiämängel miihi pargisõidun hõpõmidäli. Tä võtt' ossa ka 1928. aastaga Suvõolümpiämängest. 
Katõgooria:Poola inemiseq
Liepāja

**Liepāja** om liin Lätin. Liin om Liepāja järv ja Õdagumeri veeren.

Liepāja edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Liepāja sai liinaõigusõq 1625. aastagul.

Liepāja ala suurus om 68,0 km².

Liinast lätt läbi Liepāja–Riia raudtii ja suurtii.

## Rahvastik
2022. aastagal elli Liepājan 67 360 elänikku, 40 156 (59,6%) lätläisi, 18 342 (27,2%) vindläisi, 2979 (4,4%) ukrainlaisi, 2007 (3,0%) valgõvindläisi ja 1909 (2,8%) leedulaisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Aluliina om põrõld 10 sõbraliina:

* Bellevue, WA, Ameeriga Ütisriigiq
* Klaipėda, Leedu
* Palanga, Leedu
* Arstad, Bergen, Norra
* Elbląg, Poola
* Gdynia, Poola
* Helsingborg, Roodsi
* Nynäshamn, Roodsi
* Darmstadt, S'aksamaa
* Guldborgsund, Taani

## Pildigalerii

Liepāja University 2008-08.JPG|Liepāja Ülikuul
KT4-244 un 247.JPG|Tram
Liepajas Lutera luteranu baznica 3.jpg|Lutõri kerik
Liepaja Karosta plaza 1.jpg|Karosta, Õdagumeri ranna
Pilt:Liepājas lake. - panoramio.jpg|Liepāja järv


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Hussisaar

**Hussisaar** (ukraina keelen *острів Зміїний*) om saar Musta mere põh'aosah, miä kuulus Ukrainalõ. Tä om umbõs 37,5 km kavvutsõl Doonau deltast. Arvatas, et saar om uma nime saanuq tuu perrä, et tuulitsõ ilmaga kandvaq huuvusõq Doonau jõõst saarõlõ hussõ (päämädselt vesinastikit). 
Saar kuulus Odessa oblasti Izamili rajooni ala. 

Saar om kivine ja X-tähe kujolinõ. Timä kõgõ korgõmp kotus om merepinnast 41,3 miitret. Saarõ ütest veerest tõistõ om pia 700 miitret, suurus om 0,2 kruutkilomiitret. Saarõ mant merest om lövvet 58 liiki kallo ja 6 liiki krabisit. 

Saarõ pääl om 12 miitre korgunõ tulõtorn, miä sai valmis 1842. aasta sügüse.

Inne vindläisi kallalõtungi 2022. aastal elliväq saarõ pääl Ukraina piirivalvuriq ja näide perreliikmõq. Ku saarõ kaitsjaq kallalõtungjaq surma pelgämädä persehe saadivaq, sai saar kuulsas üle ilma.

## Kaeq viil
* Vinne sõalaiv, mineq persehe

katõgooria:Saarõq
katõgooria:Ukraina
Rényi Alfréd

**Rényi Alfréd** (1921–1970) oll' kuulsa Ungari matõmaatik. Kõgõ kuulsamp om tä uma töie poolõst tõõnäosusteoorian, a tä uurõ ka kombinatoorikat, graafiteooriat ja arvoteooriat. 

## Ütlemiisi
* Tedä tunnõti ku suurt kohvisõpra ja timält om perit ütlemine: "Matõmaatik om massin, miä tege kohvist teoreeme". Sakõstõ arvatas, et tuu ütlemine om perit timä sõbralt Erdösi Paulilt, a tiidjämbäq sõski ütlese, et edimäne oll' Rényi Alfréd. 
* "Ku ma olõ kurb, sõs ma tii matõmaatikat, et saiaq rõõmsas. Ku ma olõ rõõmsa, sõs ma tii matõmaatikat, et jäiäq rõõmsas."

## Mälehtüse hoitminõ
* Timä avvos and Ungari Tiidüisi Akadeemiä vällä Rényi Alfrédi avvohinda.
* Aastal 1950 lõi tä Ungari Tiidüisi Akadeemiä ala matõmaatiga uurmisinstituudi, miä 1999. a. juulist kand nimme Rényi Alfrédi Matõmaatigainstituut. Tuu om Budapesti keskliinan Realtanoda uulitsan ja tollõn instituudin tüütäseq pall'oq Ungari kõgõ silmäpaistvambaq matõmaatiguq.

Katõgooria:Ungari matõmaatiguq
Kõiva Inda

**Kõiva Inda** (s. 1947)  om kultuuriedendäjä, päämiselt muusika alal. Timä neiupõlvõ nimi om Käärmann, edimädse mehe perrä Hälvin.

Timä om sündünü Saru külän. Esä oll sohver, imä kodunõ.

Käve Saru 7 kl. koolin.

8.-9. klass Tartu 7. kk.

Lõpõt Tartu Muusikakooli 1967. Koorijuhi tunnistus.

1972. konservatoorium. Orkestrijuhi tunnistus.

Konsevatooriumi kaugõppe õppealajuhataja. 

Vabrikun kaadriväljaõppe insener. 3 a.

Tallinna Täitevkomitee,

Teatri ja muusika muusem, muusikaosak juhataja 6 a. 

Draamateatreri kaadriosakond,

ER estraadiorkestri direktor, 

Tallinna moemaja kapell, Tanuke.

Tehas Norma. rahvamuusika kapell

ETV planiirmise osakond

Kristiine sotsiaalmaja lauluklubi, 

Haabersti pääväkeskus ansambli juht.  

Tallina võro seltsi man ansambli LIISO juhataja 2001-2002 

Tallink  laivu pääl kruiisijuht, 2012-2020 kõrrald 30 reisi.

Populaarsõ laulu „Mu latsõpõlvõ Võromaa“ viisi ja sõnnnu autor. 

Viimätse 20. aasta joosul om tä välää andnu üle 30 laulikut synnu ja nuutõga.

Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi (ERRS) tunnustus "Lokulaud 2014" 

## Välislingiq
Päevatee.(05.12.2020)

https://vikerraadio.err.ee/1161911/paevatee-lepingud-valeri-maksimov-lorilaulud

34m

10.11.2018

https://vikerraadio.err.ee/872453/paevatee-kinkeleping-voi-testament-mare-tommingas-inda-koiva

30m40

Päevatee. Näitus "Praktiline ilu", Kõiva lauluklubid, Kuut ja Viiding
https://vikerraadio.err.ee/1608560488/paevatee-naitus-praktiline-ilu-koiva-lauluklubid-kuut-ja-viiding

21m55

https://maaleht.delfi.ee/artikkel/83474609/vahva-naine-on-kaante-vahele-pannud-ule-3000-lauluhttps://kultuur.err.ee/303269/parimatele-rahvatantsu-ja-rahvamuusika-edasiviijatele-jagati-tunnustust
Võromaa Kurtõ Ühing

**Võromaa Kurtõ Ühing** (VKÜ) om asutõt 11. märtekuu pääväl 2001. Ühingu  asi om kurtõ inmiisi koondamine ja avitamine elukõrraldusõ, meditsiini, läbikäümise, spordi ja muiõ temiisi man.

Ühingul om kolmõ liikmõga juhatus.

## Välislingiq
* Kodulehekülg
Jelgava

**Jelgava** om liin Lätin. Liin om Lielupe jõõ veeren.

Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Jelgavan ommaq umbõs 4000 aastat vanaq. Jelgava edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1265. Jelgava sai liinaõigusõq 1573. aastagul. Aastagil 1578–1795 oll' Jelgava Zemgale Hertsogiriigi, ildampa Kurzeme ja Zemgale Hertsogiriigi pääliin.

Jelgava ala suurus om 60,6 km².

Liinast lätt läbi Šiauliai–Riia raudtii ja suurtii, Liepāja–Riia ja Tukums–Krustpils raudtii, ja Liepāja–Jelgava suurtii.

## Rahvastik
2022. aastagal elli Jelgavan 54 694 elänikku, 33 954 (62,1%) lätläisi, 13 589 (24,8%) vindläisi, 2633 (4,8%) valgõvindläisi, 1242 (2,3%) ukrainlaisi ja 906 (1,7%) poolakõisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Jelgava om põrõld 13 sõbraliina:

* Alcamo, Itaalia
* Como, Itaalia
* Hällefors, Roodsi
* Nova Odessa, Brasiilia
* Rueil-Malmaison, Prantsusmaa
* Nacka, Roodsi
* Pärno, Eesti
* Šiauliai, Leedu
* Xinying, Taiwan
* Vejle, Taani
* Białystok, Poola
* Carmel, IN, Ameeriga Ütisriigiq
* Ivano-Frankivsk, Ukraina

## Pildigalerii

Jelgava, Pasta island - panoramio (1).jpg|Traditsioonilinõ ijä skulptuurõ festival
Zemgale Olympic Center.jpg|Olimpia Keskus
Jelgava St. Anna Evangelic Lutheran Church - panoramio.jpg|Lutõri kerik
Jelgava bazilika.jpg|Katoliiklik kerik
Jelgava - panoramio (17).jpg
Lielupe river at Jelgava by Igors Jefimovs.jpg|Lielupe jõgi ja Pilssala saar


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Vabarna Anne

**Vabarna Anne** (sündünüq 1877. aastaga 21. joulukuu pääväl (vana kallendri perrä 9. pääväl) Võpolsova (om kutsut ka Võporsova) küläh, koolnuq 1964. aastaga 7. joulukuu pääväl Ton'a küläh) oll' seto lauluimä, kiä om laulnuq eeposõq "Neio koolulaul", "Suurõq sajaq" ni "Peko". 

Tä sündü Võpolsova küläh, oll' Tihani ja Kreepa neläs lats. Kaq Anne imä Kreepa oll' laululinõ ja sõnolinõ, aq kuuli arq, ku Anne oll' õnnõ säidse aastakka vana. Latsõpõlvõh oppõ Anne laula umalt tsõdsõlt.

Vabarna Anne elli Poloda nulga Ton'a küläh ja täl oll' viis tütärd ja nelli poiga. Timä sündümise kotusõ pääle Võpolsova küläh om pant mälehtüsmärk, mink om tennüq skulptor Rebase Elmar. 

Soomõst peri rahvaluulõ kogoja Väisäneni Armas Otto käve edimäst kõrda Vabarna Anne man 1923. aastaga suvõl.

Anne laulõduq ja Väisäneni Armas Otto üles kirotõduq eeposõq "Neio koolulaul" ni "Suurõq sajaq" ommaq vällä antuq Soomõh Helsingi liinah 2003. aastagal seto ja inglüse keeleh üteh Honko Lauri, Honko Anneli ja Hao Pauli kirotõdu pikä alostussõnagaq.

Vabarna Anne om Vabarna Jalmari ja Vabarna Jane vanavanaimä.

Setomaa vald and vällä Vabarna Anne perrä nime saanut umakultuuri avvuhinda seto perimüskultuuri edesiandmisõ iist. 

## Lätteq


## Kirändüs
* Paulopriit Voolaine. "Setu lauluema Vabarna Anne "Peko (Pekolanõ)"". Eesti Kirjandus nr 22, 1928, lk 6-21.
* Paulopriit Voolaine. "Setu lauluema Vabarna Anne "Peko laulu" II osa". Eesti Kirjandus nr 24, 1930, lk 378-389.
* Richard Viidalepp. Anne Vabarna 1877–1964. –  Keel ja Kirjandus 1965, nr 2, lk 122–124.
* *Peko. Setu rahvuseepos*. Kuopio: Snellman-Instituutti, 1995.

## Muial võrguh
* Anne Vabarna

Katõgooria:Setomaa inemiseq
Ventspils

**Ventspils** (liivi keelen *Vǟnta*) om liin Lätin. Liin om Venta jõõ ja Õdagumeri veeren. Liin om suur satam.

Ventspils edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1253. Ventspils sai liinaõigusõq 1378. aastagul. Ventspils olnuq Hansaliidon.

Ventspils ala suurus om 58,0 km².

Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii.

## Rahvastik
2022. aastagal elli Ventspilsin 32 955 elänikku, 19 831 (60,2%) lätläisi, 8359 (25,4%) vindläisi, 1361 (4,1%) ukrainlaisi ja 1332 (4,0%) valgõvindläisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Ventspils om põrõld 5 sõbraliina:

* Ningbo, Hiina
* Lorient, Prantsusmaa
* Västervik, Roodsi
* Stralsund, S'aksamaa
* Vinnica, Ukraina

## Pildigalerii

Ventspilis. Kuldigas gatve, 2006-09-22.jpg|Kuldīgas uulits
Ventspilis. Autobusu stotis, 2006-09-22.jpg
Ventspilis. Evangeliku liuteronu Nikolajaus baznycia, past. 1855, 2006-09-22.jpg|Lutõri kerik
Ventspils osta.jpg|Satam
Ventspils viduslaiku pils 3.jpg|Kants ja satam
Ventspilis. Paminklas jurininkams ir zvejams, past. 1938. 2006-09-22.jpg
Ventspilis. Fontanas saules laiveliai, 2006-09-22.jpg
Ventspilis. Keliaujanti karve. Aut.Paulas Spridzans, 2006-09-22.jpg
Ventspilis. Isplaukia krovininis laivas, 2006-09-22.jpg
Ventspils beach.jpg|Õdagumeri ranna


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Läti liinaq

**Läti liino nimekiri** lugõ üles Läti Vabariigi täämbädse päävä liinaq. Innembide ommaq Lätin viil olnuq sääntseq liinaq nigu Abrene, Alamõisa (Lejasciems), Ašburga, Gostiņi, Grīva, Kalnciems, Krustpils, Ķemeri, Nīnive, Pīlesmiests, Rauna, Sēlpils, Sloka ja Straupe. 10 liinal om riigi liina staatus (*valstspilsēta*). Kokko om Lätin 81 liina (2023).

## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Peko (eepos)

**"Peko"** om seto eepos, mink om laulnuq lauluimä Vabarna Anne. Eeposõh om kokko pia 8000 värssi. 

Mõnõ tükü "Peko" eeposõst avald' Voolaine Paulopriit 1928. aastagal aokiräh Eesti Kirjandus, a kogo "Peko" eepos om edimäst kõrda vällä ant 1995. aastagal Soomõh Kuopio liinah. Päält tuud om ilmunuq "Peko" 2017. aastagal Uusvadah (välläandja kirjastus Seto Kiri). 

Eepose om soomõ kiilde tõlknuq Suhoneni Seppo ja taa om soomõ keeleh vällä ant 2006. aastagal Helsingih. 

## Lätteq


## Kaeq viil
* Peko

Katõgooria:Setomaa
Ruhnu

**Ruhnu** (roodsi ja saksa keelen *Runö*, rannaroodsi keelen *Ru:n* (hääldus *rũũn*), soomõ keelen 19. aastagasaal *Runosaari*) om saar Liivi lahen. Ruhnu saar om Saarõ maakunnan ja tege tõisi vähämbide laidõga esiqsaisja Ruhnu valla.

Saarõ pindala om 11,88 km², pikkus 5,5 ja lakjus 3,5 km. Kõgõ lähämb kotus mandri pääl om 37 km kavvõn Kolka nõna Kuramaal Lätin. Kurõssaardõ om õkva 70, Pärnohe 96, Kihno 54 km ja Riiga 96 km.

Ruhnu puukerik om kõgõ vanõmb alalõ hoitunu puuhoonõq Eestin. Ruhnu tulõtorn om Eesti kõgõ lõunõpoolitsõmb tulõtorn.

Mandrilõ ja mandrilt saarõ pääle saa Ringsu sadamast ja Ruhnu linnuvälä kaudu.


Korsi talu kaev ja toiduait.jpg
Ruhnu motiivid öös 11.jpg
Ruhnu tuletorn ja ülevaataja elamu, august 2021.jpg
Ruhnu huumor III 12.jpg
Ringsu sadam (Maa-amet kaldaerofoto ID4334123 2021-04-20).jpg


## Kaeq viil
* Ruhnu saaminõ Eesti Vabariigi alaq

Katõgooria:Eesti saarõq
Katõgooria:Ruhnu vald
Jūrmala

**Jūrmala** (läti [juːrmala]) om liin Lätin Liivi lahe veeren Lielupe jõõ suun. Jūrmala om tähtsä kuurort.

Jūrmala sai liinaõigusõq 1959. aastagul (Sloka, s'oo ilma aigu Jūrmala liina osa - 1878. aastagul). Liina suurus om 101,2 km². 

Jūrmala liinaosaq ommaq Ķemeri, Jaunķemeri, Kūdra, Brankciems, Bražciems, Bāžciems, Kaugurciems, Sloka, Kauguri, Krastciems, Valteri, Druvciems, Vaivari, Asari, Melluži, Pumpuri, Jaundubulti, Dubulti, Majori, Dzintari, Bulduri, Stirnurags, Lielupe, Buļļuciems, Vārnukrogs ja Priedaine.

Liinast lätt läbi Ventspils–Riia raudtii ja suurtii.

## Rahvastik
2022. aastagal elli Jūrmalan 50 561 elänikku, 26 583 (52,6%) lätläisi, 16 474 (32,6%) vindläisi, 1793 (3,5%) valgõvindläisi ja 1233 (2,4%) ukrainlaisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Jūrmalal om põrõld 10 sõbraliina:

* Pärno, Eesti
* Batumi, Gruusia
* Ašdod, Iisrael
* Terracina, Itaalia
* Palanga, Leedu
* Cabourg, Prantsusmaa
* Eskilstuna, Roodsi
* Gävle, Roodsi
* Pietarsaari, Soomõ
* Samarkand, Usbekistan

## Pildigalerii

Jūrmala (Rīga) park.jpg
Ķemeri sanatorium (21693886728).jpg|Ķemeri sanatoorium
Dubulti railway station (08.09.2022).03.jpg|Dubulti raudtiijaam
Baltā dune at Vārnukrogs - panoramio.jpg


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Ogre

**Ogre** om liin Lätin. 2022. aastagal elli Ogren 22 872 inemist. Liin om Daugava ja Ogre jõõ veeren.

Ogre ala suurus om 16,2 km². Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Ogren ommaq umbõs 5000 aastat vanaq. Ogre edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1874. Ogre sai liinaõigusõq 1928. aastagul.

Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii. Ogre om väiku kuurort.

## Rahvastik
2022. aastagal oll' Ogren 22 872 elänikku, 16 856 (73,7%) lätläisi, 4008 (17,5%) vindläisi, 630 (2,8%) valgõvindläisi, 302 (1,3%) poolakõisi ja 296 (1,3%) ukrainlaisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Ogre om põrõld 12 sõbraliina: 

* Maiman, Afganistan
* Haapsalu, Eesti
* Jõhvi, Eesti
* Hengelo, Holland
* Kelmė, Leedu
* Lębork, Poola
* Joué lès Tours, Prantsusmaa
* Ånge, Roodsi
* Bollnäs, Roodsi
* Kerava, Soomõ
* Popasna, Ukraina
* Tšernihiv, Ukraina

## Pildigalerii

Ogrelut.jpg|Lutõri kerik
Zelta liepa ogre.jpg
Līkais tilts no Ogres upes kreisā krasta - panoramio.jpg
Ogres stacija 2021 (2).jpg|Raudtiijaam
Ogres upe 5.jpg


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Salaspils

**Salaspils** om liin Lätin. 2022. aastagal elli Salaspilsin 17 808 inemist. Liin om Daugava veeren. Liinan om Rahvuslik botaaniga aed.

Salaspils ala suurus om 15,1 km². Kõgõ vanõmbaq jäleq inemisest Salaspilsin ommaq umbõs 11 000 aastat vanaq. Salaspils edimäne nimmaminõ om peri aastagast 1186 (s'aksa: *Kirchholm*). 1605. aastagal oll' tan Kirchholmi tapõlus poola ja ruutõ vaihõl. 1942.-1945. aastagal olliq Salaspilsi lähkün kontsentratsioonilaagriq. Salaspils sai liinaõigusõq 1993. aastagul.

Liinast lätt läbi Moskva–Riia raudtii ja Riia–Daugavpils suurtii.

## Rahvastik
2022. aastagal oll' Salaspilsin 17 808 elänikku, 8672 (48,7%) lätläisi ja 6152 (34,5%) vindläisi.

### Rahva hulk aastidõ perrä

## Sõbraliinaq
Salaspils om põrõld 3 sõbraliina: 

* Wieliszew, Poola
* Finsterwalde, S'aksamaa
* Finspång, Roodsi

## Pildigalerii

Salaspils gerb.png|Salaspils vapp
Salaspils 1. vidusskolas 4. korpuss.jpg|1. kooli
National Botanic Garden (2).jpg|Botaaniga aed
Views of Latvia IMG 20130922 151902 - Flickr - davispuh.jpg


## Lätteq


Katõgooria:Läti liinaq
Daugava

**Daugava** vai **Väinä jõgi**, vai **Zapadnaja Dvina**, om Läti kõgõ suurõmb jõgi. Jõgi juusk läbi Vinnemaa, Valgõvinne ja Läti. Tä nakkas Vinne Valdai mägist nink juusk Riian Liivi lahtõ. Jõõ pikkus om 1005 km.

Suurõmbaq liinaq jõõ veeren - Vicebsk, Navapolack, Polack, Daugavpils, Jēkabpils, Ogre, Riia.

## Pildigallõrii

Fluss-lv-Düna.png
Daugavas loki.jpg|Daugavpils lähkül
Riga Dom Bruecke Daugava.jpg|Riia
Река Западная Двина.jpg|Polack


## Lätteq


katõgooria:Läti jõõq
Katõgooria:Vinnemaa jõõq
Katõgooria:Valgõvinne jõõq
Kalda Kaja kolmas valitsus

**Kalda Kaja kolmas valitsus** oll' Eesti Vabariigi 53. valitsus, miä oll' ammõtin 17. mahlakuu pääväst 2023 kooniq 23. hainakuu pääväniq 2024. Koalitsiooni teiq Eesti Rehvormieräkund, Eesti 200 ni Sotsiaaldemokraadiq.

Inne Kalda Kaja kolmandat valitsust oll' ammõtin Kalda Kaja tõõnõ valitsus. Pääle Kalda Kaja kolmandat valitsust tull' ammõtihe Michali Kristeni valitsus.

## Valitsusõ kuunsais

## Välälingiq
* Selges saiq vahtsõ valitsusõ ministrikandidaadiq. *ERR* 08.04.2023. (eesti keelen)

Katõgooria:Eesti valitsusõq
Ševtšenko Tarass

**Ševtšenko Tarass** (ukraina keeles *Тарас Григорович Шевченко*; sündünüq 9. urbõkuu pääväl 1814 (vanna kallendri perrä 25. radokuu pääväl) Morõntsin, Kiievi kubermangun (seo ilma aigu Tšerkassõ oblastin), koolnuq 10. urbõkuu pääväl 1861 Peterburin) oll' ukraina kiränik ja kunstnik, seo ilma ao ukraina kirändüse päätegijit.
Katõgooria:Ukraina inemiseq
Katõgooria:Kiräniguq
Katõgooria:Kunstniguq
Muakunn

**Muakunn** (*Pelobates fuscus*) om katõpaigaelläi muakundlaisi sugukunnan muakunna perrekunnan.

Muakunna om Põh'a-Eestin väega veidüq. Tälle miildüs inemiisi lähkün elläq. Päivä käkk' tä hinnäst õks kohegiq pehmembä maa sisse. Tuu jaos kõlbas tälle pehmemb muld, midä om nurmõ pääl ja ussaian.

Inne Tõist ilmasõta olliq muakunna kõgõ parõmbaq kudõnõmisõpaigaq linalioq ja -läppeq. Nuuq olliq süväq ja säält saiq muakunnaq süvväq. Linalion saiq nääq 100–110 päivä rahuligult elläq. Näpopikkudsõq kunnapujaq kasviq es'kinäq vassapikkudsõs (päält 17 cm).

Katõgooria:Katõpaigaeläjäq
Vähk

Vähk vai vähktõbi vai kasujahädä om tõbi

Vähk om vii-elläi, eestikeeli *jõevähk*
Katõgooria:Täpsüstüsleheküleq
Vähk (vii-elläi)

Seo artikli om viieläjäst. Ku tahat kaiaq kasujahädä kotsilõ, kaeq Vähktõbi

**Vähk** (*Astacus astacus*) om vii-elläi.

Vähk om ainugõnõ ilma sälgroodsuldaq elläi, kedä meil süvväs. Võromaa jõõq ja ujakõsõq olliq nii 100 aastakka tagasi vähki täüs. Võromaa vähki viidiq esikiq välämaalõ müüki. Parhillatsõs om väega veidüq vähki perrä jäänüq.

Vähki häömisel om mitu põhjust: vähäkatsk, kraavitustüüq, viikogoq olõ eiq inämb nii puhtaq. Näile om tegünüq ka pall'o vaindlaisi niguq udras.

Katõgooria:Eläjäq
Kirriv pütäl

**Kirriv putäl'<nowiki/>** vai **apteegipütäl**' (*Hirudo medicinalis*) om sälgroodsuldaq elläi. 

Pütäl eläs Karula rahvuspargi järvi seen ja om miiq püdälist üts' suurõmbit.

Kõgõ parõmba meelegaq eläs pütäl' madalan haino täüs lumbin vai järven. Ku kiäkiq nelä- vai katõjalgnõ vette tulõ, haard pütäl' edimädse otsagaq timä nahast kinniq. Tä haukas sis uma kolmõ lõvvagaq kolm kotust, kost verd kätte saiaq. Ku ohvri viist vällä lätt, lask ka pütäl' timä külest vallalõ. Söönüq pütäl' eläs üte kõtutävvegaq mitu kuud.

Apteegipüdälät om küländ veidüq perrä jäänüq selle et mitmõq väikuq järveq, kon tälle miildüs elläq, ommaq ärq kuionuq vai rissu täüs. Tõõnõ põhjus om tuu, et arstitiidüsen pruugitas timmä verevõtjas.

Katõgooria:Rõnghussiq
Toborna pettäi

**Toborna pettäi** (ka **Toborna petäi'')**'' om kaitsõalonõ petäi ja pühäpuu Võromaal Noodaskülan Rõugõ kihlkunnan.

Toborna pettäi kasus Kütioro hummogupoolsõl pervel Tobornamäe pääl ja korgõs üle Võro-Loosi maantii (Holopi-Hellekunnu kõrvalmaantii 25127).

Puu om aoga kaotanu suuri ossi ja ladõv om ära häönenüq, õnnõ jälje omma järele jäänu. Järelejäänu ossa omma kõvasti  ümbrekunna mõjol ümbre kujonenu. Umal aol kasus pettäi lagõda nurmõmaa pääl, sirotõli tuule puhutu ossa tii pääle nii ku vihmavari, a ku oroperv jäi puustusõs ja võsa pääle tull, kuiose külgmädse ossa är ja puu nakas keskest püramämiitjalt valgõ poolõ nõsõma. Rohilidsõlt hallõtama om jäänu õnnõ üts alõmano jämme oss, puu vanõmb osa om perädü suurõ kannu moodu – ümbremõõt 2,82 miitret.

Puu igä olõ-õi viil tiidüslidsõlt kimmähe paika pant.

Toborna pettäi om luudukaitsõ all, Keskkonnaregistri numbriga KLO4001149.

Rahvaperimüse perrä om pettäi viimäne pühämõtsä puudesalgust jäänü puu, kohe om annõt toodu. Niisama om rahvajuttin puu alaq är käkit Vahtsõliina lossi kulla-aarõ, minka Roodsi sõavägi vinläste iist pakku joosten maha jätt. Kulda tule otsi säitsme soldatisinneli kavvõhuselt, tuultsamalt tsihilt, kohe puu esiqerälidsel täüskuu üül oma varjo heit.

## Lätteq


Katõgooria:Võro vald
Katõgooria:Puuq
Katõgooria:Pühäqpaigaq