open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Teknoloogia

**Teknoloogia** (vai **tehnoloogia**) om kokko nuuq massinaq, säädmeq ja ammõditundmisõq, midä om vaia tuutmisõs.

Katõgooria:Tekniga
Geomeetriä

**Geomeetriä** om matõmaatiga haro, miä uur kujondidõ suurust, kujjo, ütsüte suhtõn paiknõmist, ruumi umahuisi ja muid sääntsit küsümüisi. Geomeetriä om üts kõgõ vanõmb tiidüsharo. 

Geomeetriä ku tiidüsharo ütes luujas või pitäq vanakreeka matõmaatikut Eukleidest.

Katõgooria:Matõmaatiga
Aadomidõ ümbreistmine

**Aadomidõ ümbreistmine** vai **ollussidõ tõõsõsminek** vai **keemiline riakts'uun** om protsess, mink käügin määntsegiq ollussõq lääväq tõisis ollussis. Tuud uur keemiä-nimeline tiidüsharo. Mõnikõrd võivaq aadomiq ümbre istu esihindäst, ilma et näile määnestki energiät mano andas, a sakõstõ piät näile sõski määnestki energiät (nt. lämmind, valgust vai eelektrit) mano andma, et nääq ümbre istma nakkasiq. Klassikalidsõn tähendüsen mõtõldas ümbreistmisõ all tuud, et elektroniq loovaq vai lahkvaq keemiliidsi köüdüssit. Lajemban tähendüsen võidas tuu all mõtõldaq ka tsibipudinidõ tõõsõsminekit vai säsüriakts'uunõ. Aadomidõ ümreistmisõ tulõmusõs ommaq tõõsõq ollussõq, mink umahusõq ommaq hariligult tõistsugutsõq, ku noil, miä inne olliq.

Katõgooria:Keemiä
Bütsants

**Bütsants** vai **Hummogu-Rooma keisririik** oll' riik 4.-15. aastagasaal Balkani puulsaarõl, Iin-Aasian nink 4.-7. aastagasaal ka Põh'a-Afrikan. Bütsandsi riik tekkü, ku Rooma riik jaeti Õdagu- ja Hummogu-Rooma riigis (lõplikult olliq nuuq kats riiki umaette 395. a.). Pääliin oll' Konstantinoopol, midä inne oll' kutsut Bütsandsis (*Byzantion*).

Katõgooria:Aolugu
Tubak

**Tubakus** kutsutas tubagukasvõ kuivatuisi ja töödeldüisi lehti. Tubakut palotõdas sigarette vai piibu sisen, kistas nõnna vai ts'algitas suun. Tubagu seen om nikotiini, tuuperäst om tä tervüsele halv. 

Katõgooria:Põllumajandus
Tuli

**Tuli** om palaja matõrjaali kipõ oksüdiirümine. Tuu käügin päses vallalõ lämmi, valgus ja mitmõsugumadsõq ollusõq, niguq näütüses hüdsäsnikdioksiid ja vesi. Ku tuli om väega pallav, võivaq gaasiq minnäq ioonilidsõs ja tekküdäq plasma. 

Tulõst või tullaq nii hääd ku halva. Tuli või lämmistäq tarrõ vai sanna ja tulõ pääl või tetäq süvväq. Saman või tuli ka elämiisi ja mõtso maaha palotaq.

Et tarõ lämmäs saiaq tetäs tuli ahjo vai kaminahe, söögi tegemises tetäs hariligult tuli pliidi ala. Või mud'oki ka välän vallalidsõ tulõ pääl kütsäq ja kiitä. 

## Mõistatuisi tulõ kotsilõ
* *Kits keldreh, kiil väläh?* (Ahi palas. Põlva kihlkund, 1893.)
* *Kiirdles-viirdles kivitsen keldren?* (Tuli ahun. Urvastõ kihlkund, 1890.)

## Lätteq


Katõgooria:Keemiä
Rõivas

**Rõivas** om sääne asi, midä inemiseq kandvaq uma iho ümbre, päämädselt tuu jaos, et ihho kaitsaq (nt. külmä vai vii iist). Sakõstõ kandas rõivit ka tuu jaos, et hinnäst illos ja muudsa vällä näüdätä. 

Katõgooria:Rõivaq
Puuvill

**Puuvill** om pehmeq kivvanõ matõrjaal, midä saias puuvillapuhmo külest. Puuvillakivvuq kedrätäseq langas vai niidis, minkast tetäs kangit.

Katõgooria:Rõivaq
Metallurgia

**Metallurgia** om tiidüs-, tekniga- ja tüüstüsharo. **Metallurgiatiidüs** uur metalidõ ja näide sulamidõ füüsigaliidsi ja keemiliidsi umahuisi. **Metalliteknoloogia** om tuu viis, kuis tiidüstulõmuisi praktikan rakõndõdas. Metallurgia ku **tüüstüs**haro tegeles asjo tuutmisõga metalist.

Katõgooria:Tekniga
Kirotaminõ

**Kirotaminõ** om |keelelidse sõnomi edesiandminõ teksti kujol, midä saa nätäq vai kumpiq. Tuu jaos tarvitõdas kirja - kirätähti ja kirävaihõmärke. 

Katõgooria:Kiil
Tähistü

**Tähistü** om tähti kokkolepüt komplekt, midä tarvitõdas määntsengi |keelen kirotamisõs. 

Näütüses võro keele tähistü (miä põhinõs ladina tähistül) om sääne:

Aa Bb (Cc) Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Qq Rr Ss (Šš) Tt Uu Vv (Ww) Õõ Ää Öö Üü (Xx) Yy (Zz) (Žž).

Klambridõ sisse ommaq võro tähistün pantuq võõraq täheq, midä pruugitas võro keelen õnnõ võõridõ nimmi ja tsitaatsõnno kirotamisõs.

Katõgooria:Kiil
Laiv

**Laiv** om suur viisõidoriist. Loodsiguq ommaq laivost vähämbäq. Laivoga sõidõtas merri nink suurõmbidõ jõki ja järvi pääl. Laivo tarvitõdas inemiisi ja kaupo vidämises, kalapüüdmises, lõbosõidos, sõapidämises jne.

Vanast panti laivaq liikma purjõ vai mõllo abiga, s'oo ilma aigo pand laiva hariligult liikma moodor.

Katõgooria:Sõidoriistaq
Puri

**Puri** vai **pur'o** om pistüne pind sõidoriista liigutamisõs tuulõ abiga maa vai vii pääl. Kõgõ hariligumbaq ommaq laivo ja loodsikidõ pur'oq. Pur'o abiga sõitmist kutsutas pur'osõitmisõs. 

Katõgooria:Teknoloogia
Tsõõr

**Tsõõr** vai **ratas** om tsõõrik ja lapik asi, miä või umast keskpaigast läbi pant tele pääl pööreldäq. Tsõõriq ommaq suurõ jao sõidoriisto (nt. autoq, jalgrattaq, vankrõq) all, et nuuq saasiq kergembihe edesi liiku, nink pall'odõ massinidõ sisen, kon nääq määnestki tüüd tegeväq (nt. hammasrattaq, miä kandvaq joudu üle). 

Tsõõr om üts kõgõ tähtsämb inemise vällämõtõld asi.

## Mõistatuisi tsõõri kotsilõ
* *Neli neitsit juuskvaq nurmõ piteh, üts ei saaq ütte, tõinõ ei saaq tõist kätte?* (Rattatsõõriq. Vahtsõliina kihlkund, 1902.)
* *Neli veljä kääväq tiid, ütski saa-aiq ütele järgi?* (Rattatsõõriq. Setomaa, 1940.)
* *Neli neitsid lääväq üle nurmõ ikkõn?* (Vankri. Harglõ kihlkund, 1888.)
* *Neli neitsit lääväq nurmõ müüdä ja laulvaq?* (Rattaq. Räpinä kihlkund, 1889.)
* *Neli neitsit lääväq kiitsen ja viitsen üle mäe?* (Rattaq. Kanepi kihlkund, 1888.)

## Kaeq viil
*Tsõõr (geomeetriä)

## Lätteq


Katõgooria:Tekniga
Kruvv

**Kruvv** om terävä otsaga ja vindiga ravvast pulgakõnõ, midä päämädselt pruugitas asjo (nt. puust asjo) ütsüte külge kinniq pandmisõs. Kruvvi tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas kruvvi pääs. Kruvvi pää sisen om tsälk vai ristikene - sinnäq lätt kruvvitseeri vai trelli ots, ku kruvvi kinniq vai vallalõ käänetäs.

## Kaeq viil
*Nagõl
*Polt
Sõariist

**Sõariist** vai **vääs** om riist, midä pruugitas sõan, et vaindlasõlõ vika tetäq vai hinnäst kaitsaq. Mõndsi vääse pruugitas ka jahi pidämises (jahipüss) vai spordin (sportpistol, vibu jt.). 

Sõariisto om nii väega lihtsit (kasvai kivi vai kaigas) ku väega keeroliidsi (nt. aadompomm).

Katõgooria:Sõandus
Vag'a

**Vag'a** vai **kiil** om kolmnukakujolinõ tüüriist, midä tarvitõdas üte as'a (nt. puupako) katõs ajamisõs, määntsegi as'a nõstmisõs vai paigal hoitmisõs. Vag'a om üts kuvvõst klassikalidsõst lihtsäst massinast. 

Vaja tüüpõhimõtõq om tuu, et tä muut jovvu, midä rakõndõdas timä tömbile otsalõ, joudõs, miä ommaq risti timä kaldpindoga.

Katõgooria:Mekaaniga
Kirvõs

**Kirvõs** om tüü- ja sõariist, midä om tarvitõt joba väega vanast aost. Kirvõga saa puud rakoq, lahkuq ja tahvitsaq. 

Katõgooria:Tüüriistaq
Tüüriist

**Tüüriist** om inemise tett vai tarvitusõlõ võet asi, midä pruugitas tuu jaos, et mõnda tüüd olnuq lihtsämp tetäq vai asja lihtsämp valmistaq. Näütüses vikaht, vigõl ja rihä ommaq hainatüüriistaq.

Katõgooria:Tüüriistaq
Mõõk

**Mõõk** om üte vai katõ teräga pikk (väidsest pikemb) sõariist, minga vaindlast raotas vai tsusatas. S'oo ilma aigu mõõko inämb sõapidämises tarvitõda-iq, a vanast külh. S'oo ilma aigu pruugitas mõõko inämbäste spordin vehklemisen. 

## Saajamõõk

Mõõko pruugitas vana moodu perrä viil maarahva saajakombin. Kõgõ tähtsämb kommõq om, et mõrsja tulõ är ravvutaq vai piiradaq niimuudu, et saajavanõmb, peigmiis ni peiopoiss lööväq mõrsja ümbre kävven timä pää kotsil mõõgaq kokko. Saajamõõgaq ommaq innembide olnuq peris vanaaolidsõq mõõgaq, tsaariaolidsõq vinne sõaväe mõõgaq vai puust tettüq mõõgaq. 

Setomaa saajakombin või mõõga asõmal ollaq tsootska vai truuska kepp.

## Ohvitseerimõõk

Viil või mõõk parhillaki ollaq sõaväe ohvitseerel. Säänest ohvitseerimõõka pruugitas inämbäste paraadil vai mõnõ muu tähtsä sõaväekombõ pidämise jaos. Peris sõah pruugõq mõõko viimäte suurõtüküväe ohvitseeriq, kel oll' vaia suuritükke jaos maad paljas rakoq. 

Katõgooria:Sõariistaq
Kiil

"**Kiil**" om sõna, miä tähendäs mitond asja: 
*kiil - tuu, midä inemiseq kõnõlõsõq ja kirja pandvaq; 
*kiil - maitsmisõ riist;
*kiil - pilli osa;
*kiil - laiva osa.
Pikkvibu

**Pikkvibu** om vibu, miä om pikk, inämbvähämb samapikk ku inemine, kiä tedä tarvitas. 

Katõgooria:Sõariistaq
Lahkja ollus

**Lahkja ollus** om sääne ollus, kon om var'ol väega pall'o energiät ja miä või äkilidselt paisudaq. Sääntse paisumisõga üten käüväq valgus, kuumus, korgõ rõuhkus ja kõva helü nink tuud kutsutas **plahvahtusõs**.

Katõgooria:Keemiä
Katõgooria:Sõandus
Püssäruuh

**Püssäruuh** om väävli, hüdse ja kaaliumnitraadi (salpiitre) sego, miä häste plahvahtas. Hiina keelen kutsutas tuud "Huo Yao" (火药 lihtsüstet, 火藥 tradits'oonilinõ), ja tuu om üts Vana-Hiina neläst suurõst vällämärgütüsest. Püssäruuh palas kipõstõ ja tuu tulõmusõs ommaq kuumaq gaasiq ja tükükeseq, midä saa pruukiq kuuli liikmapandmisõs püssän vai tulõvärgi tegemises. 

Katõgooria:Sõandus
Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst

**Vana-Hiina neli suurt vällämärgütüst** (lihtsüstedün hiina keelen: 四大发明; tradits'oonilidsõn hiina keelen: 四大發明; pinyinin: sì dà fā míng, "neli suurt vällämärgütüst") ommaq neli Vanan-Hiinan vällä märgitüt asja, midä Hiina kultuurin peetäs tähtsäs tuuperäst, et nääq näütäseq Vana-Hiina tiidüse ja teknoloogia korgõt arõngut. 

Nuuq neli suurt vällämärgütüst ommaq: 
* kompass,
* püssäruuh,
* paprõtegemine,
* trükükunst.

Katõgooria:Vana-Hiina
Jalgratas

**Jalgratas** om katõ (harva kolmõ) rattaga sõidoriist, minka pand pedaalõ väntämisega liikma inemine. Jalgratas märgiti vällä 19. aastagasaal ja täämbädsel pääväl om näid tarvitusõl nii miljard tükkü.

Katõgooria:Sõidoriistaq
Aurumoodor

**Aurumoodor** om moodor, minka pand tüüle viiaur. 

Mõttõl pandaq kiijä vii abil asjo liikma om pikk aolugu, miä lätt 2000 aastakka tagasi. Varajaidsist aurusäädmist olõ-s kuigi pall'o kassu, a 300 aastakka tagasi naati joba tarvitama sääntsit moodorit, miä määnestki tüüd kah avidiq tetäq ja tuu vei lõpos vällä tüüstüspüürdeni. Kõgõpääst naati vaakummoodoridõga kaivanduisist vett vällä pumpama. Edesi naati auru survõga tsõõrõ püürdlemä pandma ja tuuga vabrikin egasugutsit massinit tüüle pandma. Viil üts samm edesi oll' tuu, ku aurumoodoriq naksiq liigutama rongõ ja traktorit. Muudsaq auruturbiiniq andvaq umbõs 80 protsenti kõgõst maailman toodõtavast eelektrist.    

Treiälmeistre Blomeriusõ Ferdinand tõi Võro liina 4 hobõsõjõvvulidse aurumassina 1866. aastal.  

## Lätteq


Katõgooria:Tekniga
Rong

**Rong** om raudtii pääl sõitmisõs mõtõld sõidoriist, miä sais hariligult kuun vidurist ja vagoniist nink minga veetäs kas reisjit vai kaupa.

## Album

File:5051 Earl Bathurst Cocklewood Harbour.jpg|Tossuviduriga reisirong
File:SiemensVelaroD-InnoTrans2010.jpg|Kipõ S'aksa reisirong 
File:Diesel locomotive CC 203 22 at Gambir Station.jpg|Indoneesiä diislivitur 
File:InterCity2 - passenger car interior.jpg|Soomõ reisirongi vagun
[...]


Katõgooria:Sõidoriistaq
Auto

**Auto** vai **massin** om sõidoriist, minkal om moodor ja hariligult neli tsõõri, miä om päämädselt mõtõld tii pääl sõitmisõs nink minga saa vitäq inemiisi (kooni katsat) vai kaupa. 

Ku auto om mõtõld innekõkkõ inemiisi sõidutamisõs kutsutas tedä sõiduautos vai sõidumassinas, ku asjo vidämises, sõs veoautos vai veomassinas.

Katõgooria:Sõidoriistaq
Sõidoriist

**Sõidoriist** om inemise ehitet riist sõitmisõs maa pääl (nt. auto), viin (nt. laiv), õhon (nt. linnuk) vai ilmaruumin (nt. tähelaiv). Sõidoriista või liikma pandaq moodor (nt. rong), inemine esiq (nt. jalgratas), elläi (nt. hobõsõvankri), tuul (nt. pur'olaiv) vai muu.

Katõgooria:Sõidoriistaq
Eelektri

**Eelektri** om summ nättüisi, miä põhinõsõq tuu pääl, et tsibipudinil om laeng. Positiivsõ vai negatiivsõ eelektrilaenguga pudinaq loovaq elektromagnõtvälä ja käüväq tuu toimõ ala. 

S'oo ilma aigu tarvitõda-iq sõnna "eelektri" ku terminit. Innembide mõtõldi tuu all füüsikan eelektrilaengut (eelektrihulka). Egapääväkeelen mõtõldas eelektri all kõgõ sakõmbast eelektrienergiät vai eelektrivuulu.

Katõgooria:Eelektri
Elektrooniga

**Elektrooniga** om tiidüse ja tekniga haro, miä uur ja rakõndas elektronnõ kontrollitut liikmist vaakumin, gaasõn, vedelüisin, tahehin kihin ja plasman nink näide piiril. Füüsigalinõ elektrooniga kaes tuud teoreetilidselt ja eksperimentaalsõlt nink uur elektronsäädmide luumisõ ületsit põhimõttit.

Rakõnduselektrooniga vai tekniline elektrooniga tegeles elektronsäädmide konstruiirmisõ ja tuutmistõ rakõndamisõga.

Katõgooria:Tekniga
Telehvon

**Telehvon** vai **telefon** om riist, mink abiga saavaq kats inemist pikä maa takast tõõnõtõõsõga kõnõldaq. Telehvon muut helülainõq eelektrisignaalõs ja saat nuuq vällä nink muut sissetulõvaq eelektrisignaaliq tagasi helüs, midä inemine kuuldaq saa.

Katõgooria:Tekniga
Puutri

**Puutri** vai **kompuutri** vai **arvodi** om elektroonilinõ massin, miä tüütles teedüst käske perrä, miä tälle andasõq. 

## Kaeq viil
* Personaalpuutri

## Välislingiq
* Inglüse-võro puutrisõnaraamat
* Võrokeelidse tarkvara kodoleht

Katõgooria:Puutrivärk
Personalpuutri

**Personaalpuutri** (inglüse keelen *personal computer*, lühkolt *PC*) om puutri, miä sünnüs ummi võimaluisi, suurusõ ja hinna poolõst hariligulõ inemisele egapäävädse tüü tegemises vai aoviitmises. 

Katõgooria:Puutrivärk
Peopuutri

**Peopuutri** om väega väikene (peopesä suurunõ) puutri, minga saa tetäq inämb-vähämb sammo asjo ku hariligu personalpuutriga.

Katõgooria:Puutrivärk
Opõrats'oonisüstem

**Opõrats'oonisüstem** om puutri sääne tarkvara, miä pandas tüüle puutrõ alglaatmisprogrammiga nink miä juht ja kõrraldas puutri tüüd, jaga puutri ressurssõ ja teenindäs rakõndusprogrammõ. 

## Kaeq viil
* Linux
* Unix
* Microsoft Windows
* Mac OS
* MS-DOS

Katõgooria:Puutrivärk
Unix

**Unix** om opõrats'oonisüstem, minka lõi 1969. a. rühm firma AT&T tüütäjit, muuhulgan Thompsoni Ken, Ritchie Dennis, Kernighani Brian, McIlroy Douglas ja Ossanna Joe.

Katõgooria:Puutrivärk
Microsoft Windows

**Microsoft Windows** om tarkvarafirma Microsoft puult toodõtuisi opõrats'oonisüstemide rida.

Katõgooria:Puutrivärk
Mac OS

**Mac OS** om firma Apple Inc. luud graafilidsõl pruukjapalgõl põhinõvidõ opõrats'oonisüstemide rida. Tuud pruugitas Macintoshi puutridõ pääl.

Katõgooria:Puutrivärk
MS-DOS

**MS-DOS** (*Microsoft Disk Operating System*) om Microsofti luud opõrats'oonisüstem. Taa om DOS-süsteemest kõgõ levinümb nink oll' kõgõ pruugitumb personalpuutridõ opõrats'oonisüstem 1980. aastagil. Ildampa tull' DOS-i asõmõlõ Microsoft Windows.

Katõgooria:Puutrivärk
Pasteuri Louis

**Pasteuri Louis** (Louis Pasteur, 27. joulukuu päiv 1822 - 28. süküskuu päiv 1895) oll' prantsusõ keemik ja üts mikrobioloogia luujit.

Pasteuri katsõq kinnüdiq, et külgenakkajaq tõvõq tulõvaq kihäle mano välästpuult väikeisi eloliisiga. Teno Pasteuri uurmiisile jäi veidembäs naisi kuulminõ latsõpalavikku ni Pasteur lõi maailma edimädse vaktsiini marutõvõ vasta. Päält tuu lõi tä ka vaktsiiniq kanakoolõra (pastörelluus) ja tsiberi kadsu vasta.

Suurõ hulga kaejidõ iin näüdäs tä, kuis piätäq piimä- ja veinitõpi. Tuud muudu kutsutas pastörisiirmises.

Pasteur tekk' mitmit vällälöüdmiisi ka keemiän, üts tähtsämabit oll' kristallõ asümmeetriä vällälöüdmine.

Aastagal 1864 näüdäs' tä Sorbonne'i Ülikoolin, et elo saa-ai tegüdäq eiminkastki.

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Mikrobioloogiq
Katõgooria:Prantsusmaa vällälöüdjäq
Kiil (keeletiidüs)

**Kiil** om märgisüstem; läbikäümise või arotusõ nõvv, miä pruuk märke ja naidõ kombiniirmise säädüisi. Keeleq pruukvaq seste, helle, sõnno ja sümboliid mõttidõ ja tähendüisi edesiandmisõs. 

Päält inemiisi loomulikkõ ja kunstkiili kõnõldas ka eläjide keelist ni matõmaatikan, loogikan ja  informaatikan tunnõtuist formaalsist keelist. Viimätside hulka kuulusõq näütüses programmiirmiskeeleq. 

## Inemiisi keele tegünemine ja arõng

Olõ-i teedäq, kunas inemine naas' kiilt pruukma; arvatas, et paarist mill'onast neläkümne tuhandõ aastagani tagasi. Inämbüisi arvatas, et ku inemine u 100 000 aastakka tagasi Afrikast üle ilma lakk'a minemä naas', kõnõl' tä jo tävveste arõnu sõnavara ja keeleoppusõga kiilt. 

## Kiili jagonõminõ

Inemiisi keeleq jagonõsõq tunnusjuuni perrä kiilkunnõs. Tiidläseq olõ-õi ütel meelel, kas seo ilma aigo kõnõldavaq keeleq ommaq kõik arõnuq ütitsest algkeelest ni haronuq "keelepuu" ossõs vai harõs, vai om kiil tegünüq mitmõl aol ja mitmõn paigan ni kiilkunnaq ommaq kujonuq hoobis ligistikku kõnõlduisi kiili lähkümbäsminegiga. Edimädse arvamisõ puult om inämbüs keeletiidläisi, tõõsõ poolõhoitjit om veidemb.

## Keeleq ja murdõq

Keelepiiriq võivaq ka seo ilma aigo ollaq segädseq. Või ollaq murdidõ (dialekte) jakkuminõ, kon lähkeidsi maiõ pääl kõnõlduq murdõq ommaq ütstõõsõga väega üttemuudu ja umavaihõl arvosaaminõ vähänes tassakõistõ, ku kavvus lätt suurõmbas. Selget eräldüst keele ja murdõ vaihõl olõ-õi, päält keeletiidüse rehkendedäs kiili ja murdidõ eräldämise man ka maatiidüse ja poliitigaga. 

Päält kotusõmurdidõ või keele seen ollaq ütiskunnarühmi, klassõ vai subkultuurõ kõnelduid alambkiili vai sotsiolekte (ka släng). Üte inemise keelepruuki nimitedäs idiolektis.

## Kaeq viil
*Maailma kiili nimekiri 
*Keeleq
Keelepuu

**Keelepuu** om hariligult puu vai puhma kujolinõ näüdüsjoonistus vai -mutõl', midä pruugitas aoluulidsõn ja võrdõlõjan keeletiidüsen, et näüdädäq, ku lähküq sugulasõq määntsegi kiilkunna vai keelerühmä keeleq ütstõõsõlõ ommaq. 

Keelepuu nakkas hariligult pääle ütest tüvest, miä tähüstäs tuu kiilkunna vai keelerühmä algkiilt. Tuu tüvi kasus ülespoolõ ja argnõs lakja tüveharõs ja ossõs. Tüveharoq tähendäseq sis hariligult kiilkunna sisetsit keelerühmi vai hõimokiili ja naist arõnuq ossaq vai ossõ otsan olõvaq leheq ütsikit kiili. 

Sagõhõhe võivaq keelepuuq siski ollaq ka sääntseq, miä tulõda-ai sukugi puud miilde. Nääq võivaq alostaq ülevästpuult vai kõrvalt ja ossõ asõmal võivaq ollaq lihtsält sirgõq joonõq vai ka keerolidsõq juunirägästiguq.  

katõgooria:keeletiidüs
Kiilkund

**Kiilkund** om kõgõ laemb rühm kiili, miä ommaq hindä vaihõl keelesugulusõn, tuu tähendäs, ommaq peri samast algkeelest. Kitsambat sugulaskiili rühmä kkutsutas *keelerühmäs*.

Kiili, miä käü-üi ütegi kiilkunna ala, (näütüses korea kiil), kutsutas isolaatkeelis. Tõisildõ üteldäq om isolaatkiil uma kiilkunna ainugõnõ kiil.

## Kaeq viil

* Keelepuu

Katõgooria:Keeletiidüs
Isolaatkiil

**Isolaatkeelis** kutsutas kiili, miä käü-üi ütegi kiilkunna ala (näütüses korea vai baski kiil). Tõisildõ üteldäq om isolaatkiil uma kiilkunna ainugõnõ kiil.

katõgooria:keeletiidüs
Lasõr

**Lasõr** (inglüse keelen *Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation*, valgusõ võimõndaminõ stimuleerit kiirgusõga) om säädeq, minga saa kirädäq kitsit, koherentsit ja monokromaatiliidsi valguskimpõ. 

Katõgooria:Valgusõoppus
Hüpertekst

**Hüpertekst** om tekst puutrin, miä sisaldas linke tõisi tekste pääle, midä lugõja või õkvalt nätä saiaq ku klõpsas lingi pääl hiirega vai vaotas määntsitki puutri sõrmlavva klahvõ. Hüpertektsin või ollaq pilte, videoklippe, tabõlöit ja muud. Hüpertekstin või ollaq ka vormõ, midä saa täütä ja kohegi saata. Täämbädse päävä kõgõ suurõmb hüpertekst om WWW.

Katõgooria:Puutrivärk
WWW

**WWW** (inglüsekeelitsist sõnnost *World Wide Web*) vai **(võrgo)lehistü** om Internetin ütsütega linke abil köüdet hüpertekstidokomente kogo. Lehistü lehti pääl või ollaq teksti, pilte, videoid ja muud. Noid lehti saa kaiaq võrgokaeja vai lehitsejäga nink linke abil om võimalik üte lehe päält tõsõ pääle minnäq, et nätäq, miä sääl om.

Katõgooria:Puutrivärk
FTP

**FTP** (inglüsekeelitsist sõnnost *File Transfer Protocol*) om standartnõ võrgoprotokoll, midä tarvitõdas failõ vaihtamisõs ja näidega majandamisõs puutrivõrgon (nt. Internetin), miä om üles ehitet TCP/IP protokolli pääle.

Katõgooria:Puutrivärk
HTTP

**HTTP** (inglüsekeelitsist sõnnost *Hypetext Transfer Protocol*) om protokoll hüpertekstidokomente saatmisõs ütest võrgon (Internetin) olõvast puutrist tõistõ. S'ood protokolli tarvitõdõn luudi 1990. a. võrgolehistü (WWW).

Katõgooria:Puutrivärk
Ethernet

**Ethernet** om juhtmidõga paigavõrgo (LAN) teknoloogia. Tä vastas Eelektri- ja Elektroonigainsenere Instituudi standardilõ IEEE 802.3. 

Ethernet om tarvitusõl olnuq 1980. aastagast nink täämbädsel pääväl om tä päämäne paigavõrgo teknoloogia, midä pruugitas.

Katõgooria:Puutrivärk
Välkpost

**Välkpost** vai **elektronpost** vai **e-post** om kirjo vaihtamisõ viis Internetin.

Katõgooria:Puutrivärk
Puutriviirus

**Puutriviirus** om puutriprogramm, miä või esihinnäst kopiq (puutri umanigu tiidmäldä ja timä tahtmist vasta).

Katõgooria:Puutrivärk
Võrgostotsja

**Võrgostotsja** om programm, miä ots teedüst võrgolehistüst. Näütüses Google'il ja Yahoo'l ommaq olõman võrgostotsjaq.

Katõgooria:Puutrivärk
Putin

**Putin** om määntsegi objekti osa, minkall ommaq viil alalõ tuu objekti umahusõq. 

Näütüses värmiputin om värmilahussõn olõva pigmendi tükükene. Keemiän om ollusõ kõgõ vähämb putin tuu ollussõ molõkul. Keemilidse elemendi putin om tuu elemendi aadom. Pudinas või nimitäq ka aadomisässü. 

Tsibiputin om putin, miä om vähämb ku aadomisäsü.

Katõgooria:Füüsiga
Tsibiputin

**Tsibiputin** om putin, miä om vähämb ku aadomisäsü. 

Sõna *tsibiputin* om võro keelen tarvitusõlõ võtnu Kasagu Enn.

## Kaeq viil
* Tsibipudina'

Katõgooria:Füüsiga
Tsibipudina'

**Tsibipudina**' om rühm Talliina näütelejit, kiä laulvaq võrokeelitsit laulõ, lugõvaq võrokeelitsit luulõtuisi ja kõnõlõsõq võrokeelitsit juttõ. Muuhulgan ommaq nääq üles astnuq Kaika suvõülikoolin ja näide laulõ om latsilauluplaadi "Mina lätsi Siidile" pääl. 

## Liikmõq
*Songa Tarmo 
*Pumbo Kristi
*Tähemaa Toivo
*Kalbusõ Eva

## Välislink
*Tsibipudinist Nõmme Kevadfolgi lehe pääl

## Kaeq viil
*Tsibiputin
*Mina lätsi Siidile

Katõgooria:Võrokeelitsit laulõ laulnuq artistiq
Aadomisäsü

**Aadomisäsü** om aadomi väega väikene ja tihhe keskosa, kon ommaq nukleoniq (proodoniq ja neutroniq). Proodoniq ja neutroniq andvaq lõviosa aadomi massist, elektronõ mass om tuuga võrrõldõn väega väikene.

Katõgooria:Füüsiga
Proodon

**Proodon** om tsibiputin, miä sais kuun kvargõst. Proodon om positiivsõ laenguga ja asus aadomisäsün.

Katõgooria:Füüsiga
Aadomiteooria

**Aadomiteooria** om teooria füüsikan ja keemiän, mink perrä mateeriä sais kuun diskriitsist tükükeisist, midä kutsutas aadomidõs.

Katõgooria:Füüsiga
Pudinidõ füüsiga

**Pudinidõ füüsiga** om füüsiga haro, miä uur mateeriä ja kirgämise kõgõ vähämbit osakõisi - tsibipudinit - ja tuud kuis nääq ütsütte mõotasõq.

Katõgooria:Füüsiga
Kirgämine

**Kirgämine** vai **radiats'uun** om energiä levimine kirgi, lainidõ vai pudinidõ vuu kujol.

## Kaeq viil
* Elektromagnetilinõ kirgämine

Katõgooria:Füüsiga
Elektromagnetilinõ kirgämine

**Elektromagnõtilinõ kirgämine** om elektromagnõtlainidõ levimine. **Elektromagnõtlainõq** om eelektri- ja magnõtvälä perioodilinõ muutuminõ, miä levi ruumin.

Katõgooria:Füüsiga
Neutron

**Neutron** om tsibiputin, minkal olõ-iq eelektrilaengut ja mink mass om veitse suurõmb ku proodoni mass. Neutroniq ommaq aadomisäsün.

Katõgooria:Füüsiga
Elektron

**Elektron** om negatiivsõ eelektrilaenguga tsibiputin. Elektronõst ja nukleonõst (proodonidõst ja neutronidõst) saisvaq kuun aadomiq.

Katõgooria:Füüsiga
Kvant

**Kvant** om füüsigalinõ objekt, miä tekküs, ku süstem lätt ütest olõkist tõistõ, ku tuu süstemi olõkiq vastasõq määntsegi füüsigalidsõ suurusõ (hariligult energiä) diskriitsile väärtüisile.

Nääütüses elektroni energiä aadomin om kvantiseerit. Ku elektron lätt üle madalamba energiäga energiänivoolõ, sõs kirädäs kvant, ja ku tä lätt üle korgõmba energiäga energiänivoolõ, sõs neeletäs kvant. Sääntse kvandi energiä om vastavidõ energiänivoodõ energijise vaih.

## Kaeq viil
*Foodon

Katõgooria:Füüsiga
Foodon

**Foodon** om elektromagnetvälä kvant. Tä om valgusõ ja kõiki tõisi elektromagnetilidsõ kirgämise vormõ kõgõ vähämb osakõnõ.

Katõgooria:Füüsiga
Kvantmekaaniga

**Kvantmekaaniga** om hulk põhimõttit, miä seletäseq füüsigalist reaalsust aadomidõ ja viilgi vähämbide tsibipudinidõ (elektroniq, proodoniq ja tõõsõq) tasõmõl. 

Katõgooria:Füüsiga
Valgus

**Valgus** om elektromagnetilinõ kirgämine, miä om inemisele silmäga nätäq, tuu tähendäs, et timä lainõpikkus om 380–750 nanomiitret.

Valgust uur füüsiga haro, midä kutsutas valgusõoppusõs vai optikas.

## Kaeq viil
* Värm

Katõgooria:Valgusõoppus
Valgõ

**Valgõ** om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus, miä stimuliir kõiki kolmõ tüüpi valgustundlikkõ rakkõ (kolvikõisi) inämbvähämb ütepall'o nink miä om väega herre.

Katõgooria:Värmiq
Rohilinõ

**Rohilinõ** vai **rohilanõ** vai **hal'as** om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 520–570 nanomiitret.

Katõgooria:Värmiq
Kõllanõ

**Kõllanõ** om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 570–580 nanomiitret.

Katõgooria:Värmiq
Verrev

**Verrev** om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 630–740 nanomiitret. Tuu om kõgõ pikembä lainõpikkusõga valgus, midä inemine viil näge. Viil pikembä lainõpikkusõga valgust kutsutas pümmevereväs ja tuud inemine näe-iq. 

Inemise veri om verrev.

Katõgooria:Värmiq
Pihlõnõ

**Pihlõnõ** vai **orants** om värm, midä inemise silm näge, ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 585–620 nanomiitret. Pihlõnõ om nättävän spektrin verevä ja kõlladsõ vaihõl.

Katõgooria:Värmiq
Must

**Must** om sääntside asjo värm, miä kirgä-iq ja peegeldä-iq nättävä spektri ütegi osa valgust; nääq niildväq kõik sääntseq sagõhusõq ärq. 

Katõgooria:Värmiq
Värm

**Värm** vai **värv** om valgusõ umahus, midä inemine uma nägemismeele abiga ärq tund. Värm sõltus valgusõ lainõpikkusõst ja intensiivsüsest.

## Värme nimeq

Tan ommaq ärq tuuduq mõnõq värme nimeq, miä ommaq võetuq Tubina Tuuli kokkosäetüst raamatust "Kirä' Võromaalt. Kinda'".

 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 

## Välislink
* Värmiq, midä pruugitas võrgolehistün

Katõgooria:Värmiq
Vikahtkaar

**Vikahtkaar** vai **vikatkaar** vai **vikakaar** om värmiline kaar taivan, miä tekküs tuust, et päiv paistus õhon olõvidõ viitsilko (nt. vihmatsilko) pääle. Tuu kaari päälmäne viir om verrev ja sisemäne lilla. 

Vikahtkaari värmiq lääväq ütsütes sujuvalt üle, näide vaihõl olõ-iq kimmit piire. Inemiseq tegeväq sõski vaiht säitsmel vikahtkaari värmil: verrev, pihlõnõ, kõllanõ, rohilinõ, sinine, tummõsinine ja lilla.

## Mõistatuisi vikahtkaari kotsilõ
**Tõõsõl maal pandas hobõst ette, luuk paistus siiäq maalõ?* (Vikõrkaar. Rõugõ kihlkund, 1937.)
**Võõral maal pandas hobõst ette, luuk näüs siiäq maalõ?* (Vikakaar. Urvastõ kihlkund, 1888.)
**Viidipuu, vaadipuu, üle mõtsa mõõdipuu?* (Vikerkaar. Setomaa, 1888.)
**Luuk üle ilma?* (Vikerkaar. Põlva kihlkund, 1966.)

## Lätteq


Katõgooria:Valgusõoppus
Katõgooria:Luudus
Magnõtism

**Magnõtism** om tuu, kuis matõrjaliq mikroskoopilidsõl tasõmõl reagiirväq magnõtväläle. Kõgõ tuntumb magnõtismi vorm om ferromagnõtism: mõnõq ferromagnõtilidsõq matõrjaliq võivaq luvvaq uma püsüvä magnõtvälä. Mõndsi asjo kisk magnõtväli ligi (paramagnõtism), tõisi toukas tä mant (diamagnõtism), kolmandaq pidäväq hinnäst magnõtvälän viil keerolidsõmbõlt ülevän. Mõndsi ollussit (nt. vask, alumiinium, vesi, gaasiq) mõotas magnõtväli õigõq veidüq.

Katõgooria:Füüsiga
Mass

"**Mass**" om sõna, miä tähendäs mitond asja: 
*mass - inemise vai eläjä iho osa; 
*mass - masmisõ kohustus;
*mass - füüsigalidsõ kihä mass.
Mass (füüsiga)

**Mass** om füüsigalinõ suurus, miä näütäs kihä kattõ umahust:
* mass ku inertne mass näütäs kihä inertsi vai võimõt hoita uma liikmisõ kibõhust (tuu muutmisõs om vaja rakõndaq joudu);
* mass ku rassõ mass näütäs kihä võimõt tõmmadaq ligi tõisi kihhi (gravitats'oonivõimõt). 

Massi tähüstedäs kõgõ sakõmbast tähega m vai M nink timä mõõt SI-süstemin om kilogramm (kg).

Katõgooria:Füüsiga
Kibõhus

**Kibõhus** vai **liikmiskibõhus** om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, ku pall'o kihä kotus ruumin ao joosul muutus. Lajembalt või kibõhusõ all mõtõldaq määntse taht ao joosul toimuva muutusõ suurust (nt. unõhtamisõ kibõhus, aadomidõ ümbreistmise kibõhus). S'oon artiklin om juttu õnnõ liikmiskibõhusõst.

Ku liikja kihä läbi ao *t* joosul tii pikkusõga *x*, sõs timä kibõhus *v* om *x* ja *t* jago: 
:v = \frac {x}{t}.

Kibõhusõ mõõt SI-süstemin om m/s (miitret sekondin). Egapääväelon (nt. autidõ man) pruugitas sakõstõ viil mõõti km/h (kilomiitret tunnin). 

## Kaeq viil
*Kibõhusvektor
*Kipõndus

Katõgooria:Füüsiga
Aig

**Aig** om mõõte süstemi komponent, miä lupas sündmüisi ütsüte perrä ritta säädäq, võrrõldaq sündmüisi kestmise pikkuisi ja tuud, kupall'o üts asi tõõsõst ildampa juhtus, niisamatõ saa teno aolõ kõnõldaq asjo liikmisõst. Ao mõistõt pruukvaq nii religiuun, filosoofia ku luudustiidüseq. 

## Kaeq viil
* Aoarvaminõ

Füüsikan ja tõisin luudustiidüisin om aig üts põhisuuruisi. Tuu abil saa definiiri näütüses liikmisõ kibõhusõ.

Katõgooria:Aig
Katõgooria:Füüsiga
Lämmüs

**Lämmüs** ehk **lämmi** om füüsikan (lämmäoppusõn) ütelt kihält vai kihhi süstemilt tõõsõlõ siseenergiä ülekandmisõ mikroskoopilinõ moodus. Ka vahtsõn süstemin jääs tuu energiä mikroosakõisi kõrraperäldä liikmisõ energiäs.

Katõgooria:Lämmäoppus
Lämmäoppus

**Lämmäoppus** vai **termodünaamiga** om füüsigaharo, miä uur lämmüst ku energiä ülekandmisõ vormi nink tuu köüdüssit tüü ja siseenergiäga. 

Termini *lämmäoppus* om võro keelen tarvitusõlõ võtnu Kasagu Enn.

Katõgooria:Lämmäoppus
Lämmidüs

**Lämmidüs** vei **temperatuur** om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, ku lämmi vai külm määnegi kihä (nt. inemise iho) vai ollus (nt. järve vesi) om. Miiq maal mõõdõtas lämmidüst hariligult Celsiusõ kraatõga.

Ollussõ lämmidüs sõltus tuust, ku kipõstõ molõkuliq timä sisen liigussõq. Midä virkampa nääq tuud tegeväq, tuud suurõmb om ollussõ lämmidüs ja vastapite kah.

Katõgooria:Lämmäoppus
Valgusõoppus

**Valgusõoppus** vai **optiga** om füüsiga haro, miä uur valgust ja timä umahuisi, muuhulgan tuud, kuis nää mateeriäga ütsütte mõotasõq ja kuismuudu ehitäq riisto, miä valgust tarvitasõq (nt. lasõr) vai ärq tundvaq.

Katõgooria:Valgusõoppus
Elläi

**Elläi** tähendäs egapääväkeelen ja filosoofian säänest elolist, kiä elotiidüse (bioloogia) perrä kuulus eläjide riiki, a kiä olõ-iq inemine. Elotiidüsen loetas inemine kah eläjide hulka kuuluvas. 

Kodoeläjäq ommaq sääntseq eläjäq, kink liht om ärq kodostõt ja kiä eläseq inemiisi man (nt. pini, lehm, hopõn). 

Mõtseläjäq ommaq mõtsiguq ja eläseq hariligult vabalt luudusõn (mõtsan, suun, nurmõ pääl vai muial). Mõtseläjide hulka kuulusõq susi, kahr, repän jt. 

## Eläjide helüq
Mitmõ hariligumba eläjä helü jaos om inemiisi keelen uma sõna olõman. 
*Hopõn hirn, 
*kass n'aug vai lüü nurru,
*kunn kruuks,
*lammas määg,
*pini hauk vai undas, 
*põrss ruigas,
*susi undas,
*tsiga röhk.

Katõgooria:Eläjäq
Eläjäq

**Eläjäq** (*Animalia*, *Metazoa*) om riik eloliisi taksonoomilidsõn klassifikats'oonin.

Eläjäq ommaq peristuumsõq, hulkraksõq, liikmisvõimõlidsõq loonasüüjäq.

Elotiidüse perrä kuulussõq inemiseq kah eläjäriiki.

Eläjäriik jaetas hõimkundõs.

## Kaeq viil
* Elläi

Katõgooria:Eläjäq
Orgaanigaluuja

**Orgaanigaluuja** vai **autotruuf** om elolinõ, kiä elämises tarvilidsõq keerolidsõq orgaanilidsõ ollussõ molõkuliq loosõ lihtsist anorgaanilidsõ ollussõ molõkulõst (hariligult hüdsihappagaasi umist). Tuu jaos tarvitas tä energiät, midä saasõ valgusõst (fotosüntees) vai (harvõmb) aadomidõ ümbreistmisõst. 

Orgaanigaluujaq ommaq näütüses kasvoq maa pääl ja vetiguq vii sisen. Nääq ommaq söögiahila kõgõ alomadsõn otsan. Näid sööväq loonasüüjäq. 

## Kaeq viil
* Loonasüüjä

Katõgooria:Elotiidüs
Loonasüüjä

**Loonasüüjä** vai **heterotruuf** om elolinõ, kiä saa hindä elonpüsümises tarvilidsõ hüdsäsnigu söögi seen olõvist orgaanilidsist ollussist.

Kõik eläjäq ja seeneq, niisamatõ pall'oq pisiläseq (baktõriq) ommaq loonasüüjäq. 

Loonasüüjäq võivaq süvväq tõisi loonasüüjit vai sõs orgaanigaluujit.

Katõgooria:Elotiidüs
Lämmäverelidsüs

**Lämmäverelidsüs** vai **homöotermia** om eläjide (tsirkõ ja suurõmba jao imetäjide) võimõq hoita uma iho inämbvähämb ütelämmi sõltumada tuust, ku lämmi om keskkund (õhk vai vesi) iho ümbre.

## Kaeq viil
* Külmäverelidsüs

Katõgooria:Elotiidüs
Tsirk

**Tsirk** (klass *Aves*) om siiboga, sälgroodsoga, katõjalgnõ, lämmävereline elläi, kiä luu munnõ. Suurõmb jago tsirkõ saavaq ummi siibo abil linnata. 

Mõnõq tsirkõ lihiq (nt. kana, hani, parts, kalkun) ommaq ärq kodostõt. Näid peetäs tuu jaos, et saiaq munnõ, lihha, võiollaq ka sulgi.

Mõnõq tsirguq elässeq aastak läbi üten paigan, tõõsõq (rändäjäq tsirgoq) rändäseq külmembäl aastagaaol lõunõ poolõ elämä.

## Kaeq viil
* Tsirguq
Külmäverelidsüs

**Külmäverelidsüs** vai **poikilotermia** om eläjide iholämmä sõltuminõ tuust, ku lämmi om keskkund (õhk vai vesi) iho ümbre. 

Külmä verega ommaq kõik sälgroodsolda eläjäq nink sälgroodsoga eläjist kalaq, ruumajaq ja katõpaiksõq.

## Kaeq viil
*Lämmäverelidsüs

Katõgooria:Elotiidüs
Kala

**Kala** om sälgroodso ja külmä verega elläi, kiä eläs viin. Kala ihho katvaq soomussõq ja viin edesi liiku avitasõq tedä oimõq ja hormusõq.

Inemiseq tarvitasõq kallo söögis.

## Ütlemiisi
* *Kala ütelnüq: Hoitku minno nii uhkõ kätte saamast kes nahka nilg ja nii vaesi kätte kes silmä terä kah ärq süü.* (H I 7, 659/60 (1-10), Kanepi kihlkund, Loodusõ Gustav, 1895)

Katõgooria:Kalaq
Mutuk

**Mutuk** vai **mutik** om väikene lülijalgnõ elläi, kinkal om kitiinist välisskelett, kolmõosalinõ kihä, kolm paari jalgo, liitsilmäq ja kats tunnalt. 

Elotiidüse perrä moodustasõq mutugaq klassi lülijalgsidõ hõimkunnast.

Kõgõn ilman om teedäq üle miljoni lihi mutukit, miä om inämb ku 68% teedäqolõvist eläjälihest.

Katõgooria:Mutigaq
Imetäjä

**Imetäjä** om sälgroodsoga elläi, kiä süüt ummi poigõ piimäga. Nääq hingäseq õhko ja ommaq lämmä verega, näil om korgõlt arõnuq närvisüstem ja näide ihho katvaq hariligult karvaq. 

Inemine kuulus kah imetäjide hulka.

Katõgooria:Imetäjäq
Ruumaja

**Ruumaja** om sälgroodsoga elläi, kiä hingäs õhko, om hariligult külmä verega ja eläs päämädselt maa pääl. Ruumajal om paks sarvkihiga nahk nink tä luu munnõ.

Katõgooria:Ruumajaq
Lammas

**Lammas** om kodoelläi. Täl kasus pikk karv, minkast saias villa. Lambit peetäs hariligult kar'aviisi.

Elotiidüse perrä om lammas imetäjä.

Lamba tiinüs kest keskmädselt 145 päivä.

Katõgooria:Kodoeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Lõvi

**Lõvi** (*Panthera leo*) om suur kiskja, kiä eläs Afriga savannõn ja puulkõrbin nink India õdaguosan. Lõvi om kassi sugulanõ.

Lõvi tiinüs kest keskmädselt 108 päivä.

Katõgooria:Imetäjäq
Elevant

**Elevant** om suur londiga elläi. S'oo ilma aigu eläs kolm elevandilihti: Afriga võsaelevant, Afriga mõtsaelevant ja Aasia elevant (tõõsõ nimega India Elevant). Kõik tõõsõq elevantõ lihiq ommaq vällä koolnuq. 

Elotiidüse perrä ommaq elevandiq imetäjäq.

Elevandi tiinüs kest keskmädselt 600–660 päivä.

Katõgooria:Imetäjäq
Tõbras

**Tõbras** om suur sõrgoga kodoelläi. 

Esäne tõbras om pull, ärqkohit tõbras om härg, imäne tõbras om lehm, sündünü tõbras om vasik ja nuur tõbras om õhvakõnõ.

Katõgooria:Kodoeläjäq
Kaamli

**Kaamli** om sõrgoga elläi, kiä eläs kõrbõn. Kaamlil om sälän üts vai kats kühmo, kon täl ommaq rasvatagavaraq. Kaamlidõ sälän sõidõtas ja veetäs kuurmit.

Katõgooria:Imetäjäq
Kodask

**Kodask** vai **kodas** om suur rüüvtsirk. Elotiidüse perrä kuulussõq kodaski kulliliidsi seltsi. 

Eestin eläs 6 lihti kodaskit ja nääq kõik ommaq luuduskaitsõ all.

## Kaeq viil
* Väikene kunnakodas
* Merekodas

Katõgooria:Tsirguq
Dinosaurus

**Dinosaurusõq** olliq suurõq ruumajaq, kiä elliq Maa pääl umbõs 160 miljonit aastakka. Tiidläseq arvasõq, et dinosaurusõq naksiq maailman dominiirmä umbõs 230 miljoni havva nink kuulivaq vällä 65 miljoni havva. 

Dinosauruisi hulgan oll' nii kasvosüüjit ku lihasüüjit.

Katõgooria:Ruumajaq
Siug

**Siug** om pikkä kerega jalolda lihasüüjä ruumaja. Sivvu iho om katõt soomussidõga, täl olõ-iq silmälaudo ja välimäidsi kõrvo.

Katõgooria:Ruumajaq
Katõgooria:Sivvuq
Kasv

**Kasv** vai **luum** om peristuumnõ elolinõ, miä tuut umalõ elämises tarviliidsi orgaaniliidsi ollussit anorgaanilidsist ollussist fotosünteesi abil, minkas tarvitas päävävalgust. Erängos ommaq mõnõq parasiitkasvoq, miä saavaq uma toidu tõistit kasvõlt nink ommaq evoluts'ooni käügin klorofülli ärq kaotanuq.

Kasvõ hulga kuulussõq näütüses puuq, puhmoq, hainaq ja samblaq.

Kasvõ uur elotiidüse haro, midä kutsutas kasvotiidüses vai botaanigas.

## Kaeq viil
*Kasvistu

## Kasvopilte

File:Borassus flabellifer.jpg|Palm *Borassus flabellifer*
File:Chestnut in Guntur.jpg|Palmi *Borassus flabellifer* (*Thaati Munjelu*) viläq Indian Gunturi turu pääl
File:Starr 050407-6233 Ipomoea batatas.jpg|Makõkardohk, *Ipomoea batatas* Maui Nui botaanigaaian
File:California Papaya ID.jpg|California Papaya
File:Papaya sunset.jpg|*Carica papaya*, cultivar 'Sunset'
File:Prepared lemon grass.JPG|*Cymbopogon citratus*, lemon grass, oil grass
File:Bangkuang 070612-056 stgd.jpg|*Pachyrhizus erosus* bulb-root. Situgede, Bogor, West Java, Indonesia.
File:KIKU brak-ontree.JPG|Fuji (apple)
File:SauropusAndrogynus.jpg|Sprouting shoots of *Sauropus androgynus*
File:Ilaneer.jpg|*Cocos nucifera*
[...]


Katõgooria:Kasvoq
Lill

**Lill** vai **ninn** om kasv, minkal om illos häidseq (ilosaq häitsmeq) ja miä olõ-iq puu. 

Katõgooria:Lilliq
Puu

**Puu** om pikäiäline kasv, minkal om häste välläkujonõnuq vars, midä kutsutas tüves. Tüve külen ommaq ossaq ja ossõ külen leheq vai nõglaq. Tüve keskmäst jako kutsutas puu süämes. Puu tüvve ja ossõ kaits puu kuur.

Puulihte keskmäne vannus või ollaq mõnõstkümnest aastagast mitmõtuhanda aastagani.

Võromaa (ja kõgõ Eesti) kõgõ jämmemb puu om Tammõ-Lauri tamm Urvastõn.

## Mõistatuisi puu kotsilõ
* *Muu puu pikunõ, pilliruu jämmüne?* (Puu süä. Kanepi kihlkund, 1924.)
* *Muu puu piiu, pilliruu jämmü?* (Puu süä. Harglõ kihlkund, 1889.)
* *Muu puu piukõnõ, kistavarrõ jämmükene?* (Puu süä. Setomaa, 1934.)

## Kaeq viil
*Nõglapuuq
*Lehepuuq

## Lätteq


Katõgooria:Puuq
Pisiläne

**Pisiläne** vai **bakter** (kreekakeelidsest sõnast bakteria 'kepp') ommaq kõgõ tsillemb (mikroskoopilinõ) üterakulinõ rakujüväldä elolinõ, kiä sutt esiq pall'onõdaq ja kassuq.

Katõgooria:Pisiläseq
Arheq

**Arheq** om elotiidüse perrä rühm eloliidsi, kohe kuuluvaq elolidsõq ommaq umahuisi poolõst rakujüväldä eloliidsi ja rakujüväga eloliidsi vaihõpäälidseq.

Katõgooria:Elotiidüs
Seeneq

**Seeneq** (*Fungi*, *Eumycota*) om elotiidüse perrä üts jüväga rakkõga eloliisi riigest. Seeneriik loetas eräldesaisvas kasvoriigist ja eläjäriigist. Suur vaih om näütüses tuu, et seenil om rakusain kitiinist, a kasvõl tselluloosist.

## Kaeq viil
* puraviguq
* piimäseeneq
* makõqseeneq
* limanutiq
* lehtreseeneq
* tśaukhainiguq
* kõrsseeneq
* nöpsiguq
* külmäseeneq
* rupiguq
* kärbläseseeneq
* tsirmiguq
* vaeliguq
* sampinjoniq
* tindiseeneq

Katõgooria:Seeneq
Protistiq

**Protistiq** (vai algeläjäq; ladina keelen *Protista*, *Protozoa*) ommaq elotiidüse perrä rakujüväga elolisõq, kiä kuulu-iq ei eläjide, ei kasvõ ei ka siini hulka. Protistiq ommaq suurõmbalt jaolt lihtsäq elolisõq, inämbüs näist ommaq üterakulidsõq.

Katõgooria:Luudus
Sõgõhus

**Sõgõhus** om nägemise puuduminõ. Inemine vai elläi, kiä näe-iq vai näge väega veidüq, om sõkõ.

Sõkõs jäämisel võivaq ollaq füsioloogilidsõq vai neuroloogilidsõq põhjussõq.

Katõgooria:Tõvõq
Külgenakkaja tõbi

**Külgenakkaja tõbi** om tõbi, minka inemine vai elläi või saiaq tõõsõlt inemiselt vai eläjält saiaq põdõma pandvidõ pisolaisi (nt. viiruisi, pisiläisi, siini jne.) abil. 

Näütüses katsk ja gripp ommaq külgenakkajaq tõvõq.

Katõgooria:Tõvõq
Meelehaigus

**Meelehaigus** om hädä inemise meele (mudsu) man. Meelehaigil ommaq tõisi meelest sagõhõhe ands'aguq mõttõq vai nääq pidäväq hinnäst imeligult üllen, tegeväq asjo, midä tõõsõq inemiseq hariligult tii-iq. Mõni meelehaigus või inemisel ollaq joba sündümisest saaniq, tõõsõq kujonõsõq vällä inemise elo kestel. 

Ao kestel om tuu, midä meelehaigusõs peetäs, muutunuq. Midä üten kultuurin peetäs meelehaigusõs, pruugi-iq tuud tõõsõn kultuurin ollaq.

Meelehaigil om sakõstõ rassõ tõisi inemiisiga läbi kävvü vai niinimitet "normaalsõt ello" elläq.
 
Meelehaigusõ tohtõrdamisõga tegleseq psühhiaatria ja psühhoteraapia.

Katõgooria:Tõvõq
Süämehaigus

**Süämehaigus** om tõbi, miä mõotas süänd. Arõnõnun maailman ommaq süämehaigusõq üts päämäidsi ärqkuulmisõ põhjuisi.

Katõgooria:Tõvõq
Vähktõbi

**Vähktõbi** vai lihtsähe **vähk** om klass tõpi, mink puhul määnegi rühm rakkõ kasus inämb, ku tuu loomulik om, häötäs kõrvalolõvit rakkõ ja mõnikõrd ka laotas hinnäst vere vai lümfi kaudu tõisihe paikohe. 

Katõgooria:Tõvõq
Nälg

**Nälg** om tuu, ku inemine vai elläi saa-iq pikembät aigu süvväq. Ku väega pikkä aigu nälän ollaq, või tuu kätte ärq kooldaq kah. Eski s'oo ilma aigu koolõs ilman egal aastagal peris pall'o inemiisi nälgä. 

Katõgooria:Tervüs
Lihonõminõ

**Lihonõminõ** vai **vägihümine** vai **rammu minemine** vai **rasva minemine** om tuu, ku inemine korjas umma ihho nii pall'o rasva, et tuu või joba timä tervüsele naaata kehväste mõoma.

Katõgooria:Tervüs
Hallõr

**Hallõr** vai **kollõr** om äge külgenakkaja kõtutõbi, mink tekütäjäq ommaq pisiläseq, kedä kutsutas hallõrivibrioonõs (*Vibrio Cholerae*). Hallõr saias hindäle hariligult tuuga, ku juvvas vett vai süvväs süüki, kon hallõrivibriooniq sisen ommaq. Hallõrit tulõ ette innekõkkõ lämmin maiõn, kon juvvas puhastamada vett ja süvväs mõskmalda söögiasjo.

Katõgooria:Tõvõq
Vikimeediä Tsihtsäädüng

**Vikimeediä Tsihtsäädüng** (ingl. k. *Wikimedia Foundation*; **WMF**) om rahvidõvaihõlinõ ütisüs, miä tukõ ja kõrraldas Vikipeediä ja mitmidõ tõisi vikidõ tüüd.

## Kaeq viil
* Wikimedia Eesti

Katõgooria:Vikipeediä
Tiisikus

**Tiisikus** vai **tiisik** om külgenakkaja tõbi, miä hariligult pand põdõma tävvüq, a või kurja tetäq tõisilõgi iho jakõlõ. Tiisikust tekütäs tiisikusõpisiläne *Mycobacterium tuberculosis*, miä liigus tõbitsõlt inemiselt tõisilõ õho kaudu. 

Tiisikus om rassõ tõbi ja tuu kätte ommaq pall'oq inemiseq ärq koolnuq. Inemise kotsilõ, kiä tiisikust põdõ, üteldäs **tiisik**.

Katõgooria:Tõvõq
Iho jago

**Iho jago** vai **organ** om park kudõsit elolidsõ ihon, miä tege kimmit tallituisi (näütüses eläjä süä, miä pumpas verd). Määntsegi tallitusõ jaos mõtõld iho jako kutsutas ka tuu tallitusõ riistas (nt. kiil om maitsmisõ riist).

Katõgooria:Anatoomia
AIDS

**AIDS** (inglüsekeelidsest lühendüsest *Acquired immune deficiency syndrome* vai *Acquired immunodeficiency syndrome*, saad kehvä tõvõkimmüse märgiq) om inemise tõvõkimmüssüstemi tõbi, midä põhjustas HIV.

Katõgooria:Tõvõq
HIV

**HIV** (inglüskeelidse fraasi *human immunodeficiency virus*, inemise kehvä tõvõkimmüse pisiläne) vai HI-viirus om retroviirus, miä põhjustas inemiisil AIDSitõpõ. Tä kandus edesi päämädselt sugulidsõl tiil vai vere kaudu (nt. kui mito inemist ütte pritsi tarvitasõq).

Katõgooria:Viirusõq
Hernetõbi

**Hernetõbi** vai **herneq** vai **nõstvaq** om külgenakkaja tõbi inemiisil, midä tekütäseq kats viirusõvarianti: *Variola major* ja *Variola minor*. Tõvõ nimi ladina keelen om *Variola* vai *Variola vera*. Tõvõ käügin tekküseq naha pääle herneterä suurudsõq villiq.

Katõgooria:Tõvõq
Malaaria

**Malaaria** vai **halltõbi** om külgenakkaja tõbi, midä tekütäs protist *Plasmodium*. Tedä om pall'o lämmin maiõn, nii Ameerikan, Aasian ku Afrikan. Ega aastak põdõ halltõpõ 350–500 miljonit inemist nink tuu kätte koolõs 1-3 miljonit inemist (päämädselt Afrikan). 

## Halltõbi Eestin

Arvada, et Eestin oll' halltõbi levinü vähämbält keskaol. Kimmäst teedüst tõvõst om alatõn 18. aastagasaast. Toona arvati halltõvõ põhjustajas kurjõ vaimõ, halba õhko, võlss süüki, külmetämist ja hiitümist. 1827–1830 oll' Lõunõ-Eestin suur halltõvõepideemiä ja ohvridõ arv küündü 5%-ni kõiki kuulnuidõ arvost (mud'o oll' tuu 0,3-0,4%).

## Rahvajuttõ halltõvõ kotsilõ

### I

Mõisaherr põdõsi 12 aastat halli. Es mõistaq kiäki rohto anda. Sõs oll jo nii kõhn, et tütrik pidi üüse man olõma. Lõppi joogivesi är. Olnuq talv. Tütrik lännüq vällä, pannu lummõ ala ja kusnuq pääle. Et mis taa haigõ inemine õks aru saa. A mõisnik saanuq tuust terves. Hall ütelnüq [tütrikulõ], et: "Miiq olõ jo 12 aastat üten elänüq ja sa lahutit miiq ärq." Sõs kingit tütrikulõ pikk kuldkett. Tütrik küsse targa käest, et kas tä või ketti kaala panna. Tuu käsnüq inne uibo otsa panna. Tütrik pannuki. Tõsõl pääväl oll uibo nigu poolõs lõigat.

Tütrik sai sõs vallalõ. Es saa sõs inämp midägi [haigusõvaim tälle kurja tetäq].

ERA II 160, 473/4 (36) > Vahtsõliina kihlkund ja vald, Vana-Saalussõ as., Laanõ t. - I. Daniel < Miina Toom, s. 1871 (1937).

### II

Unonaane mul kõnõl', täl vanaimä, tuu kõnõlnuq, et vanasti olli halltõbi, huigas imä häälega. Temä oll paenu ärq - vanast olliq õlgkatusõq, tä olli pagõnu kahrupersehe. Hall olli huiknu: "Liisu-ks uu, Liisu, uu!" Tä olli mõtõlnuq, et vaest om ka imä, hõigas' vastu. Sis oll hall säläh, raput'. Tuu olli Haanja puul.

RKM II 364, 391/2 (1) < Vahtsõliina kihlkund, Miss'o vald, Kivioru külä - K. Salve < Therese Raudmann, s. 1904.

## Välislink
* Rahvakultuuri keskusõ leht, kost rahvajutuq perit ommaq

Katõgooria:Tõvõq
Verine kõtutõbi

**Verine kõtutõbi** om külgenakkaja tõbi, miä tege kaiho jämmesooligu limaskestäle ja mink puhul kõtt om valla.

Katõgooria:Tõvõq
Pital

**Pital** vai **pidalitõbi** om kroonilinõ tõbi, midä põhjustasõq pisiläseq *Mycobacterium leprae* ja *Mycobacterium lepromatosis*.

Katõgooria:Tõvõq
Ruuh

**Ruuh** vai **rohi** vai **roht** om ollus, miä om mõtõld inemise vai eläjä tõvõ tohtõrdamisõs, kergendämises, ärqhoitmisõs vai ärqtundmisõs. S'oo ilma aigu saa ruuhõ päämädselt apteegist (rohopoodist).

Katõgooria:Arstitiidüs
Katõgooria:Rohoq
Vaktsiniirmine

**Vaktsiniirmine** om vaktsiini viimine elolistõ, et tuuga luvvaq kimmüst määntsegi tõvõ vasta.

Vaktsineeritäs inemiisi, eläjit, tsirkõ ja kallo.

## Põhimõtõq
Vaktsiinin ommaq antigeeniq vai haigustekitäjä osaq, mink löüdmise kõrral elolinõ tekitäs kehä seen antikehäq tuu haigusõ vasta. Vaktsiinigaq viiäs antigeene elolistõ veidü vai nõrgas tettün vai tapõtun. Tuu tähendäs, et inemine ei jää vaktsiiniga haigõs, a timä kehän tegüneseq antikehäq. Ku inemine jälkiq haigusõga kokko putus, mõist timä tõvõkimmüs haigusõlõ vasta naadaq.
Katõgooria:Arstitiidüs
Kirurgia

**Kirurgia** vai **haavaarstitiidüs** (vanakreekakeelidsist sõnnost *cheir* 'käsi' + *ergon* 'tüü') om arstitiidüse ala, miä tohtõrdas tõpi ja vigastuisi päämädselt lõikuisi abil. Lõikuisi tegeväq **kirurgiq**.

Katõgooria:Arstitiidüs
Kipõndus

**Kipõndus** vai **virgõndus** vai **kibõhuskasv** om füüsigalinõ suurus, miä näütäs kibõhusõ muutumist aon. Kuna kibõhus om vektoriaalnõ suurus, sõs om tuud ka kipõndus, tuu tähendäs, et kipõndusõl om nii arvolinõ väärtüs ku suund. 

SI-süstemin om kipõndusõ mõõdis *miitret sekondi kruudu kotsilõ* (m/s&sup2;).

Klassigalidsõn mekaanigan, om kihä kipõndus võrdõlinõ tälle mõovidõ joudõ summaga: 
:\mathbf{F} = m\mathbf{a} \quad \mbox{ vai } \quad \mathbf{a} = \mathbf{F}/m,

kon **F** kihäle mõovidõ joudõ kogo, *m* om kihä mass ja **a** timä kipõndus.

## Näütüs
* Kihä liigus õkvajuuntpite kipõndusõga 3 m/s&sup2;. Tuu tähendäs, et timä kibõhus kasus ega sekondiga 3 miitre võrra sekondin. Ku näütüses prõlla om timä kibõhus 5 m/s, sõs üte sekondi peräst om timä kibõhus 8 m/s, katõ sekondi peräst 11 m/s, komõ sekondi peräst 14 m/s jne.

Katõgooria:Füüsiga
Kibõhusvektor

**Kibõhusvektor** om füüsigalinõ suurus, miä näütäs, kuis liikja kihä kotus ruumin muutus. Kibõhusvektoril om nii tsiht ku arvolinõ väärtüs (vektori pikkus, tuud kutsutas kihä kibõhusõs). 

Ku kihä liigus ao Δ*t* joosul punktist A punkti B, sõs timä keskmäne kibõhus om vektori \Delta x = \overrightarrow{AB} ja ao Δ*t* jago: 

\vec v = \frac{\Delta x}{\Delta t} = \frac{1}{\Delta t}\cdot \Delta x. 

Kibõhusvektori muutumist näütäs kipõndus.

Katõgooria:Füüsiga
Suu (anatoomia)

**Suu** om mulk inemise vai eläjä ihon, kost elämises tarvilinõ süük ja juuk sisse päses. 

Inemise suun ommaq hambaq ja kiil. Suu ümbre ommaq huulõq. 

Inemine pruuk suud pääle süümise viil kõnõlõmisõs. Ka pall'oq eläjäq tegeväq suuga hellü.

Katõgooria:Anatoomia
Rõnnaq

**Rõnnaq** om inemise vai eläjä (innekõkkõ imetäjide) kihä edimädse poolõ ülemäne jago. Rõndo all om kõtt ja rõnna takan om sälg. 

Naisi rõndo osas ommaq kats nissa, kost tulõ piim, minga nisaliidsi latsi söödetäs.

Katõgooria:Anatoomia
Põrn

**Põrn** om sälgroodsoga eläjide (muuhulgan inemise) iho jago, miä om kõtukooba ülemädsen osan kur'al puul. 

Põrn lagundas mittetarviliidsi veretäpikeisi ja täl om tähtsä kotus tõvõkimmüssüstemin.

Katõgooria:Anatoomia