open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sugulus

**Sugulus** vai **põlvnõminõ** vai **veresugulus** vai **geneetilidseq suhtõq** om organismõ peräntulõjidõ ja iinkäüjide vaihõlidsõq suhtõq.
Sugulussuhtidõ hulgast tähüstedäs vai peetäs tähtsäs esiqsugutsin kultuurõn esiqsugutsit vaihõkõrdo.

## Sugulus

Võro keelen ommaq inemiisi sugulusõ tähüstamisel tarvitusõn järgmädseq nimetüseq

### I astmõ sugulus
•	Esä 
•	Imä 
•	Vanõmbaq - esä ja imä 
•	Poig 
•	Tütär 
•	Latsõq - pojaq ja tütreq 

### II astmõ sugulus
•	Veli
•	Sõsar
•	Puulveli 
•	Puulsõsar
•	Vanaesä - esäesä vai imäesä 
•	Vanaimä - esäimä vai imäimä 
•	Vanavanõmbaq - vanaesäq ja vanaimäq 
•	Latsõlats - poja lats vai tütre lats 

### III astmõ sugulus
•	Uno - imä veli 
•	Tädi - imä sõsar 
•	Lell - esä veli 
•	Tsõdsõ - esä sõsar 
•	Vanavanaimä - vanaimä imä vai vanaesä imä 
•	Vanavanaesä - vanaimä esä vai vanaesä esä 
•	Latsõlatsõlats 

### IV astmõ sugulus
•	Uno-, lellä-, tädi- vai tsõdsõlats 
•	Unopoig 
•	Unotütär 
•	Tädipoig 
•	Täditütär 

### V ja inämbä astmõ sugulus
•	Vaarimä – vanavanõmbidõ naissuust iinkäüjä 
•	Vaaresä – vanavanõmbidõ miissuust iinkäüjä
•	Iinkäüjä, alovanõmb, edevanõmb

## Hõimlus

Hõimosuhtõq ommaq abielo kaolt tekküvaq suhtõq – naaq olõ-i veresugulusõ suhtõq. Naidõ tähüstamisel ommaq võro keelen tarvitusõl järgmädseq nimitüseq

### I astmõ hõimlasõq
•	Tõõnõpuul, kaasa 
•	Naanõ
•	Miis, ülä

### II astmõ hõimlasõq
•	Ämm - naasõ imä, mehe imä 
•	Äi - naasõ esä, mehe esä 
•	Väümiis - tütre miis 
•	Minnij - poja naanõ 

### III astmõ hõimlasõq
•	Naasõveli 
•	Kälü - naasõ sõsar
•	Küdü, velets - mehe veli 
•	Nado - mehe sõsar
•	Languq - mehe ja naasõ vanõmbaq umavahel

### IV astmõ hõimlasõq
•	Kälümiis- naasõ sõsaramiis 

katõgooria:pereq
katõgooria:genealoogia
Kevväi

**Kevväi** om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Keväjä tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ kasuminõ, maal sulas lumi ni järvil sulas ijä üles.

Egäpäävätsen elon loetas keväjäkuis põh'apuulkeräl urbõkuud, mahlakuud ja lehekuud; lõunapuulkeräl süküskuud, lehekuud ja märtekuud. Keväjä alostus om urbõkuu edimäne päiv vai süküskuu edimäne päiv.

Tähetiidüsline kevväi nakkas keväjädsel käänüpääväl põh'apuulkeräl ja sügüsedsel käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline kevväi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle -10&nbsp;°C.
Fenoloogilinõ kevväi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle 0&nbsp;°C.

Katõgooria:Kallendri
Fenoloogia

**Fenoloogia** om elotiidüse haro, miä uur luudusõ aastagaaoliidsi nättüisi, naidõ arõnõmist ja tulõhumisõ aoliidsi säädüisi. Fenoloogia põh'andus luudusõ kaemisõl.

katõgooria:elotiidüs
Suvi

**Suvi** om lämmi aastagaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Suvõ tunnismärgiq ommaq korgõq lämmäkraadiq ja vihmasado.

Egäpäävätsen elon loetas suvõkuis põh'apuulkeräl piimäkuud, hainakuud ja põimukuud; lõunapuulkeräl joulukuud, vahtsõaastakuud ja radokuud. Suvõ alostus om piimäkuu edimäne päiv vai joulukuu edimäne päiv.

Tähetiidüsline suvi nakkas suvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja talvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline suvi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle +15&nbsp;°C.
Fenoloogilinõ suvi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle 70% kõgõ lämmämbä kuu keskmädsest kraadist.

Katõgooria:Kallendri
Süküs

**Süküs** om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Sügüse tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ vähänemine, satas vihma ja vaihtõpääl ka lummõ ni järvile tulõ pääle ijä.
Egäpäävätsen elon loetas süküskuis põh'apuulkeräl süküskuud, lehekuud ja märtekuud; lõunõpuulkeräl
urbõkuud, mahlakuud ja lehekuud. Sügüse alostus om sügüsene käänüpäiv.

Tähetiidüsline süküs nakkas sügüsedsel käänüpääväl põh'apuulkeräl ja keväjädsel käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline süküs nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla +10&nbsp;°C.
Fenoloogilinõ süküs nakkas, ku kasvõl om 60% elost läbi, rehkenenden suvõ alostusõst.

Katõgooria:Kallendri
Talv

**Talv** om külm aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. Talvõ tunnismärgiq ommaq madalaq kraadiq ja satas lummõ.

Egäpäävätsen elon loetas talvõkuis põh'apuulkeräl joulukuud, vahtsõaastakuud ja radokuud; lõunapuulkeräl piimäkuud, hainakuud, põimukuud. Talvõ alostus om joulukuu edimäne päiv vai piimäkuu edimäne päiv.

Tähetiidüsline talv nakkas talvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja suvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl.
Ilmatiidüsline talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla -10&nbsp;°C.
Fenoloogilinõ talv nakkas, ku keskmäne päävä kraat tulõ alla 0&nbsp;°C.

Katõgooria:Kallendri
Piusa müürüq

**Piusa müürüq** ommaq ilosaq ja suurõq müürüq Eesti kõgõ lõunahummogupoolitsõmba jõõ Piusa hüä perve pääl Võromaa ja Setomaa piiri pääl. Naaq ommaq Eesti kõgõ korgõmbaq liivakivist müürüq. Müüre nimeq ommaq: Paabu, Möldre vai Makõ, Saviuja, Pärgi, Kur'a ja Sit'ka müür, Kalmõtumägi, Jõksi, Paklova ja Nakri müür, Keldre vai Härmä mäemäne müürmägi, Härmä alomanõ vai Kõlksniidü müür ja Tammõ müürmägi. Müüre ümbre om tett luuduskaitsõala. 

Eesti kõgõ korgõmp Härmä ülemäne vai Keldre müür om 43 miitret korgõ ja om Piusa ürgoro hüä perve pääl, koh om nätäq kõllakasroosatsit ja valkjaskõllatsit põimkihiliidsi liivakivve. Illos pilt om Kõlksniidü müürüst vähäkene erälde 19 miitre korgunõ liivakivitorn, mitä om kutsut ka "maapürämiidis". Härmä alomanõ vai Kõlksniidü müür om Piusa jõõ hüä perve 60 miitre pikkudsõ äkilidse kaldõ pääl ja tuu om pia 20 miitre korgunõ. Kõgõ suurõmbaq liivakoobaq ommaq Kalmõtumäel.

katõgooria:Võromaa müürüq
katõgooria:Setomaa müürüq
Futurism

**Futurism** (ku sõna om ladina keelest tulnoq ja tähendäs tulõvikko) om 1909. aastakal Itaaliah luud kirändüs- ja kunstivuul. Futuristel oll' uma manifest, minka mõtõl' vällä ja kirot' üles itaalia luulõtaja Marinetti Tommaso Filippo.  Manifest ilmo 20. radokuu pääväl 1909. aastakal aoleheh Le Figaro.
 
Edimätseh manifestih hõigati vällä, õt tsivilisatsiooni saavutusõq ommavaq imelitseq ja näide ülesmärkmisest om vaia vastast muudu kunste. Vana kunst kõlba-ai kohegi ja muusõumiq ommaq surnuaiaq. Tehnika edesiminemisõ näütäminõ om pall'o tähtsämb, ku inemise hingest midägi otsminõ. Marinetti arvas': “Kipõstõ sõitva võiduajamisõmassin, miä om ku suurtükükuul,  om ilosamb Samotharke Nikest!” 

1910. aastakal teiväq futuristlikuq maaljaq  tõõsõ, uma manifesti, koh lätsivaq kiränike mõttidigaq edesi. Manifesti vällämõtlõja oll' skulptor Boccioni Umberto. Tuu perrä pidi maalmisõkunst jätmä maaha mõnõq vanaq sisse harinuq motiiviq, näütüses ihoalastõ inemiste maalmisõ. Ao edesiminemist tull' näüdädäq pildi pääl. Tuu tähendäs, õt üte pildi pääle tull' maaliq ao perrä edesimineväq liigutusõq, tegemiseq. (Näütüses-  juuskvalõ pinile tetti ala nelä jala asõmõl katskümmend jalga. Pildi kaeja pidi arvo saama - pini juusk edesi.)

Futurismi perrä tulliq vanaq sisseharinoq kombõq maaha jättäq. Inemise mõttõq, tundmisõq ja murrõq tulliq edesi andaq vastast muudu selle, õt elo oll' lännüq kipõst ja  massinit tull' muudku mano.  Futurism näütäs vällä täämpätse ilma kibõhust ja mitond näko, kitetäs sõta, massinit, edesiminemist.

Futurismi lahksõ arq Edimäne ilmasõda. Üts park futuristõ tundsõ hinnäst petetühe, ku nägi, kuimuudu sõah massinidigaq ümbre käüdäs, tõõnõ park läts' jovvu kitmisõ peräst ullist  ja lei kampa inemistega, kiä kitiväq hüäst õnnõ ummi  mõttit ja sunnõvaq ummi mõttid tõisilõ pääle - Marinetti läts' kampa  Mussolini fašismigaq.    

katõgooria:kirändüs
katõgooria:kunst
Tarto kiil

**Tarto kiil** om üts lõunaeesti keelist, midä või pitäq Eesti põlitsis piirkundliidsis keelis vai regionaalkeelis. Inämbüisi peetäs tarto kiilt siski lõunaeesti keele vai keelerühmä vai sis eesti keele lõunaeesti murdõrühmä Tarto murdõs.

Rahvalugõmisõ perrä om tarto keelel nelä tuhandõ mõistja ümbre päämädselt Lõunõ-Eestin.

Tarto kiilt kõnõldas põhilidsõlt noin vana Tartomaa kihlkunnõn, miä jääseq lõuna poolõ Imäjõkõ: Kamja, Nõo, Otõmpää, Puhja, Rannu, Rõngu, Sangastõ ja Võnnu kihlkunnan. Tuu keeleala jagonõs täämbädsel pääväl Tarto, Valga ja Põlva maakunna vaihõl.

Tõisildõ ku tõisil lõunaeesti keelil, olõ-i tarto keele ja kultuuri edendämises luud umaette seltse ega instituutõ ni Tartomaa rahval paistu-i ollõv kimmäst keelelist tarto hindäpidämist. Tarto keelen ilmu-i lehti ega kuulõ-i raadiosaatit, tedä opata-i koolõn. Väega kehvä ütiskundlidsõ staatusõ ni väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om tarto kiil lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon. 

Tarto kiilt tundas innekõkkõ ku vanna kiräkiilt. Terminit *tarto kiil* omgi sagõhõhe pruugit ku vana *[[lõunaeesti kiräkiil|lõunaeesti kiräkeele]]* sünonüümi. Täämbädse päävä kiränigest om pruuknuq umin raamatin kõgõ inämb tarto kiilt Traadi Mats. Viimätsil aastakümnil tunnõt tartokeelitside naljoga ülesastja oll' Tuvikese Kaarel. Tarto (vai lõunaeesti) kiräkiilt om inämb uurnuq Peebo Jaak, tarto keele murrakit Keema Hella. Tarto imäkeelega ja Tartomaalt Rõngu kihlkunnast peri oll' tunnõt keelemiis ja ütiskunnategeläne Hindi Mati.

Tarto kiilt om uurit päämädselt kas eesti vana kiräkeele vai murdõuurmisõ seen ku naidõ ütte alajako. Eräle om tarto keelega kuikivõrd tegelnüq TÜ Lõunaeesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus (kaeq välislinki), miä kõrrald' 2008. aastaga piimäkuun seminääri "Tarto kiil ja kultuur".

## Kaeq viil
*lõunõeesti kiil
*mulgi kiil 
*võro kiil 
*seto kiil
*eesti kiil

## Välislink
*Tarto Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus

Katõgooria:Tarto kiil
Van Goghi Vincent

**Van Goghi Vincent Willem** (Vincent Willem van Gogh, 1853-1890) oll' hollandi peräimpressionistlik kunstnik. Timä luud ommaq mõnõq maailma kõgõ tunnõtumbist, populaarsõmbist ja kallimbist kunstiteossist. 

Vincent sündü 30. urbõkuu pääväl 1853 Zundertin Hollandin ja võtt' hindält elo 29. hainakuu pääväl 1890 Auvers-sur-Oisein Prantsusmaal. Umaq tüüq lõi tä elo 10 perämädse aasta kestel. 

## Pilte

Image:Van Gogh the blooming plumtree (after Hiroshige), 1887.jpg|*Häitsejä ploomipuu,* (1887)
Image:Van Gogh - Portrait of Pere Tanguy 1887-8.JPG|*Tanguy Père näopilt,* (1887)
Image:Vincent Van Gogh 0021.jpg|*Vislapuu,* (1888)
Image:Vincent van Gogh (1853-1890) - The Old Mill (1888).jpg|*Vana veski,* (1888)
Image:Vincent Van Gogh 0019.jpg|*Põim,* Arles, (1888)
Image:Vincent Van Gogh 0014.jpg|*Sild Arles'in,* (1888)
Image:VanGogh-View of Arles with Irises.jpg|*Arles'i kaehus iirissidega,* (1888)
Image:Vincent Van Gogh 0015.jpg|*Rhônebarken,* (1888)
Image:Starry Night Over the Rhone.jpg|*[[Tähine üü Rhone'i kotsil]],* (1888)
Image:Vincent van Gogh - Portret van de postbode Joseph Roulin.jpg|*Roulini Joseph, (Postimiis),* (1888)
Image:Vincent Willem van Gogh 076.jpg|Üükohvik, (1888), Yale

Image:Vincent Van Gogh 0016.jpg|*Küpressiq,* (1889)
Image:Vincent Van Gogh 0020.jpg|*Maisinurm küpressega,* (1889)
Image:Vincent Van Gogh 0018.jpg|*Arles'i kaehus (Häitsejäq viläpuuaiaq),* (1889) 
Image:Vincent van Gogh (1853-1890) - The Olive Trees (1889).jpg|*Õlipuuq,* (1889)
Image:Vincent Van Gogh 0012.jpg|*Haigõmaja sissekäük,* Saint-Remy, (1889)
Image:VincentVanGoghDieArlesierin1890.jpg|*L'Arlesienne: (Maadam Ginoux),* (1890)
Image:Vincent Willem van Gogh 037.jpg|*Vangõ tsõõr,* (1890)
Image:Vincent van Gogh (1853-1890) - Wheat Field with Crows (1890).jpg|*[[Nisunurm varõssidõga]],* (1890)


Katõgooria:Hollandi inemiseq
Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Michelangelo

**Michelangelo** (Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni, 1475-1564) oll' itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüskunstnik, luulõtaja ja insinör. 


 
File:Firenze.Palvecchio.500.Michelangelo2.JPG
File:Autori vari, arca di san domenico, angelo reggicandelabro di michelangelo, 1494, 01.jpg|
File:Madonna michelangelo1.jpg|Madonna
File:Leda and the Swan, After Michelangelo.jpg|Leda 
 
File:Andr37.jpg| Ganymede, copia de 1532.
File:Buonarotti-scala.jpg|Madonna
File:Michelangelo's Pieta 5450 cut out black.jpg|


Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia kunstniguq
Katõgooria:Itaalia kujoragojaq
Katõgooria:Itaalia ehitüskunstniguq
Picasso Pablo

**Picasso Pablo** (Pablo Diego José Francisco de Paula Juan Nepomuceno María de los Remedios Cipriano de la Santísima Trinidad Martyr Patricio Clito Ruiz y Picasso, 1881-1973) oll' hispaania maalikunstnik, tsehkendäjä ja kujoragoja.

Katõgooria:Hispaania inemiseq
Katõgooria:Hispaania kunstniguq
Katõgooria:Hispaania kujoragojaq
Rembrandt

**Rembrandt** (Rembrandt Harmenszoon van Rijn, 1606-1669) oll' hollandi kunstnik. Tedä peetäs Õuruupa aoluu ütes kõgõ suurõmbas kunstnigus ja Hollandi aoluu kõgõ tähtsämbäs kunstnigus. Tä lõi umaq kunstitüüq aol, midä aoluulasõq kutsvaq Hollandi kuldaos. 

## Pilte


Image:Rembrandt Harmensz. van Rijn 007.jpg|*[[Dr. Tulpi Nicolaesõ anatoomiatunn]]*, 1631 

Image:Portret van Johannes Wtenbogaert Rijksmuseum SK-A-4885.jpeg|Wtenbogaert Johannese näopilt, 1633 - jutusõpidäjä, niguq pall'oq 1630-ndide aastagidõ parõmbist näopildest 

Image:Rembrandt Harmensz. van Rijn 086.jpg|Saskia ku "Flora", 1635 

Image:Rembrandt Blendung Simsons@Städel Museum Frankfurt20170818.jpg|*Samsoni sõkõstegemine*, 1636
Image:Rembrandt-Belsazar.jpg|*Belshassari pido*, 1636-8

Image:The Mill-1645 1648-Rembrandt van Rijn.jpg|*Veski*, 1648

Image:Rembrandt Harmensz. van Rijn 097.jpg|Sixi Jani näopilt, 1654. Jan oll' Rembrandti rikas sõbõr.

Image:Rembrandt - Klesveverlaugets forstandere i Amsterdam.jpg|Rätseppi gildi iistsaisus, 1662

Image:Rembrandt_Harmensz._van_Rijn_-_The_Return_of_the_Prodigal_Son.jpg|*Kaonu puja tagasitulõk*, c. 1669
Image:Rembrandt Susanna Zeichnung.jpg|*Susanna ja vanõmbaq*, tsehkendüs, 1634



Katõgooria:Hollandi inemiseq
Katõgooria:Hollandi kunstniguq
Jälg (albom)

**"Jälg"** om ansambi Ummamuudu tõnõ helükassett, ilmunuq 1994. a. Kasseti pääl om võro- ja eestikeelist umaloomingut, võro, seto, šoti ja ameeriga rahva- vai rahvalikku laulõ ja kats pilliluku. 11 luku ommaq lõksi püvvedüq 1993.–1994. a. Tarto stuudion "Heli jälg". Välläandja om SALUMuusik

## Luuq
### A-puul´:

1. "Ilosa" (rahvalaul)

2. "Kiire polka" (rahvapillilugu)

3. "The Streets of Laredo" (Põh´a-Ameeriga rahvalaul)

4. "Scarborough Fair" (šoti rahvalaul)

5. "Leelo" (seto rahvalaul)

6. "Mu latsõpõlvõ Võromaa" (Kõiva Inda)

### B-puul´:

1. "Surnud koera saaga" (Leisi Meelis, Johannese Eero)

2. "Kesktee" (Leisi Tuuma muusiga)

3. "Kõnõtraat" (Rahmani Jan, säädnüq Ummamuudu)

4. "Haug" (Leisi Meelis, Iheri Rihhard)

5. "Ka sisaliku tee" (Leisi Meelis, Ristikivi Karl)

## Inemiseq

* Leisi Toomas (basskitra, laul)

* Leisi Meelis (kitra, lõõts, laul)

* Vendti Timo (viiol, toropill, laul)

* Perli Antti (mandoliin, klahvpilliq)

* Kahara Indrek (lüükriistaq)

****

* Kalveti Heino (lüükriistaq - 1; 3; 6)

* Kulli Raivo (lüükriistaq - 2)

* Vassiljevi Viktor (eelektrikitra - 3; 4)

* Võro I Keskkooli laululatsõq, oppajaq Aropi Erja ja Heinpõllu R. (6)
Jää hääl

"Jää hääl" (*Jää helü*) om ansambli Jäääär kolmas helükasett, miä linti võetu ja vällä antu 1992.-93. a. Kaseti 14 luust 6. (A-poolõ perämine) om Põldsaarõ Anneli võrokeelidside sõnnoga *Kallimb, tuul pääväl, ku sa' mu' tapat*. Viietegijäs on märgitu Tüüri Erkki-Sven, laul Söödi Jaan. Kaseti välläandja X-Music.

## Lauluq
### A-puul´
#"Õhtulaul" (Söödi Jaan, Kanguri Villu)
#"Muuda ennast" (Saatpalu Lauri, Runneli Hando)
#"Kui joonistad lund" (Sibula Riho, Kanguri Villu)
#"Vägisi viltu veab" (Söödi Jaan, Kanguri Villu)
#"Hallid kardinad" (Söödi Jaan, Lintropi Aado)
#"Kallimb, tuul pääväl ku sa' mu' tapat" (Tüüri Erkki-Sven, Põldsaarõ Anneli)
### B-puul´
#"B Hommik" (Rootsmäe Andrus, Rootsmäe Andrus)
#"Palavik" (Sibula Riho, Rootsmäe Andrus)
#"Martinile" (iiri rahvaviis)
#"Kosk" (Söödi Jaan, Rootsmäe Andrus)
#"Teretus" (Söödi Jaan, Lintropi Aado)
#"Mamm" (Sibula Riho)
#"Kohtumine" (Söödi Jaan, Lintropi Aado)
#"Meel unus mägede taha" (Tuksami Jaak, Kaplinski Jaan)

## Inemiseq

*Jaaksoo Tarvo - basskitra
*Kalda Indrek - viiol
*Sibula Riho - kitra, laul
*Söödi Jaan - kitra, laul, klaver, lõõts
*Timmi Tõnu - kitra
*Vellingu Teet - gongaq (lüükriistaq), tinavile, kitra
Kahr

**Kahr** vai pruunkaru (*Ursus arctos*) om murdja mõtselläi, kahrulidõ sugukunda kahru perrekunda kuuluv eläjide liht.

2022. aastal valiti kahr aasta eläjäs.

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Contra

**Contra** (Margus Konnula, sündünüq 22. urbõkuu pääväl 1974) om Võromaa luulõtaja. Tä om üles kasunuq ni eläs Urvastõn. 1999. aastast vabakutsõlinõ kiränik. 1997. aastast Tartu NAKi liigõq. 1998. aastast Eesti Kiränige Liido liigõq. Kuulus võro luulõtajidõ rühmä Viie pääle.

## Elokäük
Oppõ Urvastõ Algkoolin 1981–1984, Kuldri 9-klassilitsõn koolin 1984–1989, Antsla Keskkoolin 1989–1992. 

Aigu tiine Contra Eesti Piirivalvõn Piusa kordonin 1993–1994. Lühkeist aigu oll' Kuldrin inglüse keele oppaja ja kavvõmb aigo Urvastõ postimiis.

## Eräelo
Contral om Halligu-Konnula Airigaq kats poiga, Herbert (sündünüq 2001) ja Verner (sündünüq 2003).

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Võro luulõtajaq
Käärmanni Alfred

**Käärmanni Alfred** (**Alfred Käärmann**) elli elo lõpon Hargla kihlkunnan Mõnistõ vallan Saru külän. Tä oll' umal aol mõtsaveli ja om tuust kirotanuq mitmit raamatit. Alfred sündü 14. süküskuu pääväl 1922. aastagal Harglõn.

1990. aastagal valiti Alfred Eesti kongressi liikmõs.

Teno Käärmanni Alfredilõ om Eesti põhisäädüsen lausõq, et Eesti riik piät tagama eesti rahvusõ ja kultuuri alalõpüsümise läbi aigõ. Põhisäädüse teksti joud' tuu mõtõq Põhisäädüse Assamblee liikmõ Kama Kaido kaudu, kiä käve Alfredi käest küsümän, midä tuu vahtsõ põhisäädüse projektist arvas. 

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Võromaa mõtsaveleq
Kõigel on kõigega seos

"Kõigel on kõigega seos" on Tamra Kaidu tett ja laulõt laulõ albom, kon pääl om võrokeeline "Päiv lännü" ja 15 eestikeelist luku. Albom om ilmunuq 2002. aastagal lasõrtsõõri pääl, välläandja ARM Music.

## Lauluq

#"Allnõlva sarapikus" Tamra Kait, Kaplinski Jaan
#"Ilus on ikkagi isamaa pale" Tamra Kait, Runneli Hando
#"Kodu" Tamra Kait, Runneli Hando
#"Eluküsimus" Tamra Kait, Viidingu Juhan
#"Läbi äreva vere..." Tamra Kait, Runneli Hando
#"Ma tean, et ma tulen kord jälle" Tamra Kait, Runneli Hando
#"Mets on kõrge" Tamra Kait, Runneli Hando
#"Ajavoogude sees" Tamra Kait, Tamra Kait
#"Paljudel pole..."  Tamra Kait, Luigõ Viivi
#"Pidulaps" (vanaesä nuutõ hulgast)
#"Talvelaul" Tamra Kait, Runneli Hando
#"Päevi tuleb päevast juurde" Tamra Kait, Runneli Hando
#"Päiv lännü" Tamra Kait, Tamra Kait
#"Suur luus" Tamra Kait, Runneli Hando
#"Viimane laev" Tamra Kait, Smuuli Juhan
#"Võtke!" Tamra Kait, Luigõ Viivi

## Inemiseq

*Tamra Kait - laul, klaver
*Kalda Indrek - alt´viiol (vioola)
*Tamra Tonio - klahvpilliq, alt´viiol (vioola)
*Lunge Toomas - klahvpilliq, kitra
*Piispea Alari - basskitra
*Kriguli Vambola - vibrahvon, marimba
*Mattieseni Monika - vlüüt
*Peäske Eda - harf
*Tamra Kulvo - vagott´
*Undi Meelis - alt´śaksohvon

Helüq võtsõq üles ja panniq kokko Kõlari Margo ja Liivaku Lauri
Kaika suvõülikuul 2008 Kaikal

**[[Kaika suvõülikuul]] 2008 [[Kaika]]l** (Karula kihlkund) peeti Kaika mäe pääl 8.–10. põimukuu pääväl. Suvõülikooli rektor oll' Jüvä Sullõv. 

2008. aastak oll' suvõülikooli juubõliaastak. Päält kattõkümmend aastakka oll' Kaika suvõülikuul jälq tagasi Kaika koolimaja man. 20. Kaika suvõülikuul oll' tõõlinõ juubõlisuvõülikuul. Tä oll' pidoligumb ku hariligult. Mitmõn ettekandõn kaeti tagasi kõgõ suvõülikuulõ ja võro as'a ajamisõ aoluu pääle. Vahtsõst oll' kõnõlõma pallõld mitmit võro as'a alostajit, kiä kõnõliq jo edimädsen Kaika suvõülikoolin: Kama Kaido, Kauksi Ülle, Kasagu Enn, Viselä Agu, Ojala Uuno. Arotuisist võtt' hoolõga ossa Kaalebi Ain. Mitu ettekannõt peeti ka inämb-vähämb sama teema pääle ku 20. aastakka tagasi.

Lisas juubõliettekandilõ kõnõldi muidoki pall'o Kaika kandist, Karula kihlkunnast ja rahvuspargist. Rahvusvaihõlist mõõdõt and' norralanõ Rangøy Øyvind, kiä uman võrokeelitsen ettekandõn võrrõl' võro ja nynorski keele kujonõmist ja täämbäst saiso. Arotusõs oll' üles nõstõt küsümine "Midä tetäq väikeisi maakuulõga?". Õdagu lauliq Lõkõriq, nii laulu ku tiatrit tekk' Talliina Võro Seldsi rahvas ja muidoki laulti ka üüse tulõ man. 

Juubõlisuvõülikooli pääkõrraldajaq olliq Karula Hoitmisõ Ütisüse rahvas, kiä kõgõlõ hääle kõrraldusõlõ lisas märgeq vällä ja teiq valmis Kaika suvõülikooli rektri avvoraha, miä tuust aost pääle andas egä aastak rektrilt rektrile edesi. 

## Välislingiq
* Tarupettäi nr 35, 2008 - Karula rahvuspargi teedüsleht. Eräle nummõr Kaika suvõülikoolis

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:2008
Kaika

**Kaika külä** om külä Karula kihlkunnan Antsla vallan. 

## Aolugu

Kaika külän om olnuq kuul ja õigõusu kerik. Koolimaja ja kerik ommaq Kaika mäe pääl. 

Külä perrä ommaq nime saanuq võrokõisi egasuvitsõq kokkosaamisõq - Kaika suvõülikooliq. Pääle edimädse om Kaikal peet ka katõkümnes suvõülikuul. Pääle tuu tetti viil Lepistün peet ütetõistkümnes suvõülikuul kah Kaikal vallalõ.  

## Midä kaiaq tasos

Ilosaq ommaq Kaika mäeq ja mõtsaq. S'oo kant jääs Karula rahvusparki.  

Kaika mäe pääl ommaq kõrda tett koolimaja (kon koolioppust anda-iq) ja puullagonu Kaika kerik. 

## Kuulsambaq inemiseq

Kaikal eläs Kaika Lainõ, üts kuulsampi võrokõisi. 

## Kaeq viil

*Karula kihlkunna küläq
Kaika kerik

**Kaika kerik** om õigõusu kerik Karula kihlkunnan Kaika külän. Kerik om Vürst Troitski nimeline, kiä kinke kerkolõ kelläq (11 tk.). Tedä naati ehitama 1896. aastagal ja valmis sai tä 1900. aastagal. Kerik om puust ja katõ torniga. Täämbädses pääväs om tä poolõnistõ ärq lagonu.  

## Välislink

Kaika kooli- ja kerkoelost

Katõgooria:Võromaa keriguq
Velázqueze Diego

**Velázqueze Diego** (Diego Rodríguez de Silva y Velázquez; 1599–1660) oll' Hispaania barokiao kunstnik. Tä maalõ pall'o pilte inemiisist: Hispaania kuningaperrest, tõisist tähtsist õuruuplaisist ja lihtsist inemiisist. Timä tähtsämbäs tüüs om *Las Meninas* ("Hoovidaamiq", 1656). 

Katõgooria:Hispaania inemiseq
Katõgooria:Hispaania kunstniguq
Pol Pot

**Pol Pot** (sünnüperäne nimi **Saloth Sar**; 1925–1998) oll' Kambodža riigimiis ja verevide khmeere päälik.

Katõgooria:Kambodža inemiseq
Katõgooria:Kambodža poliitiguq
Turneri Joseph Mallord William

** Turneri Joseph Mallord William** (**Joseph Mallord William Turner**, 1775-1851) oll' inglüse romantismiao maastigumaalja. Üteldäs, et timä stiil pand' alossõ impressionismilõ. 

Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Katõgooria:Inglüsmaa kunstniguq
Van Beethoveni Ludwig

**Van Beethoveni Ludwig** (Ludwig van Beethoven, 1770-1827) oll' s'aksa viiesepp ja klavõrimängjä, üts Viini klassikist. Tedä peetäs aoluu ütes parõmpas ja mõokambas viiesepäs. 

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa viiesepäq
Mendelssohni Felix

**Mendelssohni Felix** (Jakob Ludwig Felix Mendelssohn Bartholdy, 1809-1847) oll' s'aksa varahadsõ romantismiao viiesepp, klavõrimängjä ja dirigent. Tä sündü juudi perren, miä ildampa läts' üle lutõriusko; tä oll' filosoofi Mendelssohni Mosesõ latsõlats'. Tä lõi sümfoonijit, kontsõrtõ, oratooriummõ, klavõri- ja kambrõmuusikat. Peräst pikkä aigu 19. aastagasaa lõpon ja 20. aastagasaa alostusõn, ku tedä muutuja muusigamaitsõ ja antisemitismi peräst es hinnataq, om timä loomingulist originaalsust jälq tunnistama ja väärtüstämä naat. S'oo ilma aigo om tä üts kõgõ populaarsõmp romantismiao viiesepp. 

## Looming
### Tähtsämbäq teossõq
* 1825 "Kiilpillioktett"
* 1826 uvõrtüür "Suvõüü unõnägo"
* 1830 "Herbiide uvõrtüür"
* 1832 "Klavõrikontsert nr. 1"
* 1833 "Sümfoonia nr. 4"
* 1837 "Klavõrikontsert nr. 2"
* 1842 "Sümfoonia nr. 3"
* 1844 "Viiolikontsert "
* 1846 oratoorium "Elias"

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa viiesepäq
Amundseni Roald

**Amundseni Roald Engelbregt Gravning** (Roald Engelbregt Gravning Amundsen, 1872-1928) oll' norra maiõuurja. Tä juhtõ aastagil 1910-1912 edimäst Antarktiga-ekspedits'uuni, miä joud' lõunanabalõ. Tä oll' edimäne inemine, kiä joud' nii lõuna- ku põh'anabalõ. Niisamatõ oll' tä edimäne inemine, kiä sõit' läbi põh'aõdagu meretii. Tä jäi kaonus 1928.a. piimäkuun kui võtt' ossa pästmismissioonist. 

Katõgooria:Norra inemiseq
Katõgooria:Norra maiõuurjaq
Bachi Johann Sebastian

**Bachi Johann Sebastian** (Johann Sebastian Bach, 1685-1750) oll' s'aksa barokiao viiesepp ja hõrilamängjä, Bachõ suguvõsa kõgõ välläpaistujamp liigõq.

Pall'oq pidäväq tedä kõgõ suurõmbas viiesepäs terven muusigaaoluun. Timä looming om hinnat nii süvä mõttõ, tehnilidse tävvelidsüse ku ka ilo ja mõomisõ poolõst. Tä lõi nii vaimoliidsi ku ilmaliidsi töid laulupargilõ, pillipargilõ (orkestrilõ) ku ütsikile pillele. 

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa viiesepäq
Pisa

**Pisa** om liin Toskaanan, Kesk-Itaalian, Arno jõõ ja Liguuria mere veeren. Tä om Pisa provintsi pääliin. Liin om üle maailma kuulsa uma vildaku kellätorni poolõst. 

## Kuulsambaq inemiseq

Pisast oll' perit ja sääl tüüt' keskao üts kuulsamp Õuruupa matõmaatik Fibonacci. 

Katõgooria:Itaalia liinaq
Hilana Taarka

**Hilana Taarka** vai **Vasila Taarka** (Pisumaa Darja, 22. (<small>vana kallõndri perrä 10.</small>) paastukuu päiv 1856, Hilana – 27. talvõkuu päiv 1933, Võmmorski) oll' seto lauluimä. Tä sündü ja elli pia kogo uma elo Hilana küläh Mokornulgah. Tä om matõt Obinitsa kalmuaida.
## Elokäük
Taarka vanõmbaq olliq Härmä küläst peri Gavrila Mats (Matvei Gavrilov) ja Hilanast peri Karassima Oka (Agafia Gerassimova). Näil sündü katõsa last, neläst suurõst kasunuq latsõst oll’ Taarka kõgõ vanõp. Perre elo oll’ vaenõ, esä jõi ni möi näie maad maaha. Taarka imä oll’ laululinõ ni näq lauliq Taarkagaq sagõhe üteh nii tüü man ku saajoh.

Taarka saa-s paari minnäq, selle et täl olõ-s pridanat. Ummõhtõ sünnüt’ tä viis last, ülest kasussiq poig Sergo ja tütäŕ Taańa. Või arvadaq, õt Tedre küläh elänuq Vaanja Vasjo vai Vasila oll’ Taarka tütre esä, tuu peräst kutsuti tedä Vasila Taarkast.

Umast elost om tä laulnuq:

Taarka elli sautarõh üteh uma sõsarõ Tepa, katõ latsõ ni tsiagaq. Tä käve päivilisõst ja saajoh laululisõst, mõnikõrd ka santmah. Tä mõistsõ höste nii kittäq ku sõimadaq. Taarka man om käünüq pall’o üleskirotajit, näütüsest Prandsu Hindrik (Hindrik Prants), Väisäneni Armas Otto ja Voolaine Paulopriit. Väisänen kutś Taarka kooh leelokoorigaq 1921. aastagal Helsingihe, koh näq lauliq Soomõ presidendi iih. 1922. aastagal tehrütiq setoq küläliisi vahtsõlt Eesti Vabariigi osast saanuq Petserih, koh oll’ rahvaleelotajidõ pido. Taarka võtt’ iist laulu, miä alost’ nii:

Vanah iäh sai Taarka toetuisiga vahtsõ maja Võmmorski küläh, koh elli tütregaq üteh. Hilana Taarka kuuli 1933. aastagal ni preestri kirot' kuuljanimistühe timä amõdist "Setu rahvalaulik".

## Mälehtüse hoitminõ
Suumlanõ Sailo Alpo tekk' 1922. aastagal rinnakujoq Taarkast ja tõisist seto laulikist (Miku Ode, Martina Iŕo, Treiali Ode). 

IV Seto leelopääväl (02.08.1986) Obinitsah tetti vallalõ mälehtüskivi Taarka havva pääl, kirägaq "Kumo kaldu kuldakaivo, helü hõpõlättehe", ni timä ja tõisi laulikidõ avvust panti mäele pistü Lauluimä kujo, autoriq Rebase Elmar ja Taniloo Endel. 

Timä elost om Kauksi Ülle kirotanuq näütemängo "Taarka" (2004), midä mängiti 2005. ja 2006. aastaga suvõl Obinitsah (lavastaja Mäeotsa Ain, Vanemuine). Tuu näütemängo perrä tetti edimäne setokeeline mängofilm "Taarka" (2008). 

Timä perrä om nime saanuq Obinitsa Taarka Perimüstiatri. 

Õgal aastagal 2017. a pääle and Setomaa vald vällä Hilana Taarka nimelist umakultuuripreemiät.

## Lätteq


## Välislink
* Taarka elost

Katõgooria:Setomaa inemiseq

Katõgooria:Setokeelidseq artikliq
Taarka

**Taarka** om:
*seto lauluimä (**[[Hilana Taarka]]**),
*Kauksi Ülle kirotõt näütemängo päälkiri, 
*Hilana Taarkast tett filmi päälkiri.
Polo Marco

**Polo Marco** (Marco Polo, 1254-1324 vai 1325) oll' Veneetsia kaupmiis ja maiõuurja, kiä sai kuulsas ummi maailmareisega ja noidõ põh'al kirotõt raamaduga *"Il Milione"* ("Miljon"). Marco üten uma esä Niccolò ja lellä Maffeoga oll' üts edimäidsi õuruuplaisi, kiä siiditiid pite rännäs' Hiina ja käve Mongoli impeeriumin külän Hubilai-khaanil (Tšingis-khaani pujapujal).

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia maiõuurjaq
The Beatles

**The Beatles** oll' pop- ja rokkansambli Liverpoolist, Inglüsmaalt, miä tull' kokko 1960. aastagal ja mänge ütte 1970. aastagani. Päämädselt mängeväq sääl Lennoni John (rütmikitra, laul), McCartney Paul (basskitra, laul), Harrisoni George (soolokitra, laul) ja Starri Ringo (trummiq, laul). Ku ansambli lakja läts', naksiq liikmõq soolokarjääri tegemä. 

*The Beatles*'it peetäs ütes aoluu kõgõ kuulsambas ansamblis ja näide muusikat om maailman kõgõ inämb müüd.

## Albomiq

* Please Please Me (1963)
* With the Beatles (1963)
* A Hard Day's Night (1964)
* Beatles for Sale (1964)
* Help! (1965)
* Rubber Soul (1965)
* Revolver (1966)
* Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band (1967)
* Magical Mystery Tour (1967)
* The Beatles (1968)
* Yellow Submarine (1969)
* Abbey Road (1969)
* Let It Be (1970)

Katõgooria:Inglüsmaa ansambliq
Katõgooria:Rokkansambliq
Da Gama Vasco

**Da Gama Vasco** (Vasco da Gama, u. 1460 vai 1469 - 1524) oll' Portugali maiõuurja, üts kuulsampi Õuruupa maiõuurjidõ hulgan, nink edimäidsi laivo päälik, miä sõidiq Õuruupast Indiahe (ümbre Afriga). 8. hainakuu pääväl 1497 sõit' Lissabonist vällä nink joud' 20. lehekuu pääväl 1498 Kalikuti (s'oo ilma aigu Kozhikode) man Õdagu-India randa. 1499 tull' tagasi Portugalli. 1502 läts' jälq eskaadriga Indiahe, et alostaq araablaisiga võitlust ülevõimo peräst India suurõlmerel. Kolmandalõ India-reisile asot' Vasco peräst timä nimitämist India asõkuningas (1524), a sääl kuuli pia Kochin.

Katõgooria:Portugali inemiseq
Katõgooria:Portugali maiõuurjaq
Horezm

**Horezm** oll' aoluulinõ piirkund ja muistinõ riik Kesk-Aasian Amudarja jõõ alambjoosul. 

Kõgõ vanõmbaq välläkaivõduq lövvüsseq ommaq perit neoliitikumist, Kelteminari kultuuri aost (IV-III a.t. i.m.a.). Pronksiaost (II a.t. lõpust i.m.a.) om alalõ hoitunu nessütüssüstem. 7. aastagasaal i.m.a. tekkü Horezmin tugõva riigimuudu kõrraldõt sõalinõ hõimoliit. 

## Kuulsambaq inemiseq

Horezmist oll' perit matõmaatik ja tähetiidläne al-Horazmi. 

Katõgooria:Vanaq Aasia riigiq
Katõgooria:Usbekistan
Katõgooria:Türkmenistan
Magalhãesi Fernão

**Magalhãesi Fernão** (Fernão de Magalhães, 1480 - 1521) oll' Portugali maiõuurja ja meresõitja. Tä oll' edimäne, kiä sõit' Õuruupast õdagu tsihin Aasiahe.

Katõgooria:Portugali inemiseq
Katõgooria:Portugali maiõuurjaq
Al-Horazmi

**Al-Horazmi** (Al-Horazmi Muhammad ibn Musa, u. 783 - u. 850) oll' pärsiä matõmaatik ja tähetiidläne. Tä oll' perit Horezmist, tüüt' Bagdadin. Timä töie ladinakeelitside tõlkidõga joud' Õdagu-Õuruupahe algõbra (lineaar- ja kruutvõrrandidõ lahõndaminõ) nink Indiast perit kümnendsüstem. Viil kirot' tä tähe- ja maatiidüsliidsi töid.

Katõgooria:Pärsiä matõmaatiguq
Katõgooria:Pärsiä tähetiidläseq
Kolumbusõ Christoph

**Kolumbusõ Christoph** (itaalia keelen *Cristoforo Colombo*, hispaania keelen *Cristóbal Colónja*, portugali keelen Cristóvão Colombo, 1451-1506) oll' Itaalia meresõitja, kolonisiirjä ja maiõuurja, kink reisega üle Atlandi suurõmere joud' õuruuplaisini lajembalt tiidmine, et õdagupuulkeräl ommaq olõman Ameeriga maisõmaaq.

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia maiõuurjaq
Hillary Edmund

**Hillary Edmund** (Sir Edmund Percival Hillary; 1919–2008) oll' Vahtsõnõ Meremaa mägironija. Üten šerpa Norgay Tenzingiga olliq nääq 29. lehekuu pääväl 1953 edimädseq inemiseq, kiä jovviq Džomolungma tippu. Nä võtiq ossa ütsändäst Briti Džomolungmal-käügist, midä juhtõ Hunti John.

Katõgooria:Vahtsõ Meremaa inemiseq
Katõgooria:Vahtsõ Meremaa mägironijaq
Cartier' Jacques

**Cartier' Jacques** (Jacques Cartier, 1491-1557) oll' prantsusõ meresõitja ja maiõuurja, kiä kuulut' Kanada Prantsusmaa umas. Tä oll' edimäne, kiä kand' kaardi pääle Saint Lawrence'i lahõ ja Saint Lawrence'i jõõ perveq, nink nimit' tuud maad "Kanadas", niguq tuud kutsiq Stadaconan (Quebec City) ja Hochelagan (Montreali saar) elänüq irokeesiq.

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa maiõuurjaq
Kong Fuzi

**Kong Fuzi** (*Kǒng Fūzǐ*; 孔夫子) [khung fu tsõ] 'Oppaja Kong' (võro ja eesti keelen ka **Konfutsius**, ladina keelen *Confucius*) vai **Kongzi** (孔子, 'Filosuuf Kong') (551–479 i.m.a.) oll' Vana-Hiina poliitik ja filosuuf. Timä oppus, midä nimitedäs konfutsianismis, om läbi aoluu olnuq väega mõokas Hiinan ja tuu naabrimail ni taal om suurt mõjjo ka parhilla, esiqeränis Taiwanil.

Konfutsius sündü Hiinan Lu riigin (parhillanõ Shandong) 551 i.m.a. (Keväjä ja sügüse (*Chunqiu*) aostul) õkva Songi riigist paenu ülembä perren. Vanõmbaq kuuliq ärq, ku poiskõnõ oll' kolmõaastaganõ, ni tä kasvi kehvä elo pääl, a oll' väega opmishimolinõ.

## Nimeq

"Fuzi" tähendäs 'oppaja'. Kong Fuzi'd kutsutas nii selle, et Hiinan peetä-s sündsäs oppaja nimitämist ristinimme piten. Nimme "Kongzi" pruugitas  Taiwanil. Kõgõ edimält oll' Kong Fuzi nimi Kǒng Qiū [khung tsjhõu] (孔丘).

Katõgooria:Hiina filosoofiq
Katõgooria:Hiina inemiseq
Katõgooria:Vana-Hiina
Ptolemaiosõ Klaudios

**Ptolemaiosõ Klaudios** (kreeka keelen Κλαύδιος Πτολεμαίος, u. 83–161) oll' Vana-Kreeka tähetiidläne, astroluug, matõmaatik ja maatiidläne, kiä tüüt' Egüptüsen.

Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq
Katõgooria:Vanakreeka tähetiidläseq
Katõgooria:Vanakreeka maatiidläseq
Pascali Blaise

**Pascali Blaise** (Blaise Pascal, 1623–1662) oll' prantsusõ matõmaatik, füüsik ja filosuuf.

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa matõmaatiguq
Katõgooria:Prantsusmaa füüsiguq
Katõgooria:Prantsusmaa filosoofiq
Lobatševski Nikolai

**Lobatševski Nikolai** (Nikolai Ivanovitš Lobatševski, 1792-1856) oll' vinne matõmaatik, Lobatševski geomeetriä luuja, haridus- ja rahvavalgustustegeläne. Inglüse matõmaatik Cliffordi William om tedä nimitänüq "geomeetriä Kopernikus".

Katõgooria:Vinnemaa inemiseq
Katõgooria:Vinnemaa matõmaatiguq
Kopernigu Mikołaj

**Kopernigu Mikołaj** (Mikołaj Kopernik vai Nicolaus Copernicus, 1473-1543) oll' edimäne tähetiidläne, kiä sõnast' tiidüslidselt heliotsentrilidse (pääväkeskse) kosmoloogia ja tuuga nihut' Maa kõgõkogo keskpaigast ärq. Timä epohhiloonut raamatut *[[De revolutionibus orbium coelestium]]* (Taivasfääre püürdlemisest) peetäs sakõstõ s'ooilmaaigsõ tähetiidüse alossõpandjas.

Katõgooria:Poola tähetiidläseq
Cortési Hernán

**Cortési Hernán** (Hernán Cortés de Monroy y Pizarro, 1485–1547) oll' Hispaania maiõuurja ja konkistador, kiä alost' 16. aastagasaa alostusõn Asteegi riigi vallutamist Kastiilia kuninga ja Pühä Rooma imperaatri Karl V nimel. Cortés kuulu Hispaania kolonisiirjide edimäste põlvkunda, kiä naksiq Ameerikat kolonisiirmä.

Katõgooria:Hispaania inemiseq
Katõgooria:Hispaania maiõuurjaq
Drake'i Francis

**Drake'i Francis** (**Francis Drake**, 1491-1557) oll' inglüse meresõitja. 1581 lei kuninganna Elizabeth I tä rüütlis. Tä oll' Inglüse laivastigu tähtsüselt tõnõ juht lahingun Hispaania armaada vasta 1588. a. ni allu õnnõ Howardi Charles'ilõ ja kuningannalõ. Tä kuuli düsenteeriähe pääle summa lännüt pääleminekit San Juanilõ Puerto Ricon 1595. a.

Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Katõgooria:Inglüsmaa meresõitjaq
Pythagoras

**Pythagoras Samosõlt** (kreeka keelen Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος, sündünüq 580 ja 572 vaihõl i.m.a., koolnuq 500 ja 490 vaihõl i.m.a.) oll' Vana-Kreeka matõmaatik ja filosuuf nink pütagoorlusõs kutsut usuliikmisõ põh'andaja. Pall'oq pidäväq tedä suurõs matõmaatikus, müstikus ja tiidläses, saman ku tõsõq jälq ommaq timä saavutusõq matõmaatigan ja filosoofian kahtlusõ ala säädnüq. Herodotos om tedä kutsnuq "kõgõ võimõkambas filosoofis kreeklaisi hulgan". 

Kõgõ inämb tundas tedä Pythagorasõ teoremi perrä, miä om timä perrä nime saanuq. Pythagoras ja timä opilasõq usksõvaq, et kõik om köüdet matõmaatikaga, et arvoq om kõgõ ülemb tõtõ nink et matõmaatiga abiga om võimalik kõkkõ ette arvata ja mõõta. Iamblichusõ sõnno perrä ollõv Pythagoras ütelnüq, et "arv om kõiki kujodõ ja ideede valitsõja nink jumalidõ ja deemonidõ põhjus".

Tä oll' edimäne inemine, kiä kuts' hinnäst filosoofis, tarkusõ armastajas. Kahjos om Pythagorasõst väega veidüq teedäq, s'ollõ et timä kirotusõq olõ-iq alalõ püsünüq. Pall'o saavotusõq, midä peetäs timä ummis, võivaq tegligult ollaq timä sõpro vai opilaisi umaq.

Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq
Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Kohila vald

**Kohila vald** om vald Rapla maakunna põh'ajaon. Valla keskusõs om Kohila allõv. 

Kohila vallast ommaq peri, eläseq vai ommaq sääl elänü ärimiis Sõõrumaa Urmas, laulja Epligu Vaiko, ja inneskine jalgpallimängjä Jäägri Enar.

Kohila vallast lõunõ poolõ jääs Rapla vald, põh'a poolõ Saku vald, õdagu poolõ Sauõ vald ja hummogu poolõ Kosõ vald.

## Elondus
Kohila vallan om üts allõv (Kohila), kolm alõvikku ja 21 küllä. Valla pindala om 230,2 km² ni 2021. aastaga alostusõn elli sääl 7726 inemist.

### Alõviguq
Aespa, Hageri ja Prillimäe.

### Küläq
Aandu, Adila, Angerja, Hageri, Kadaka, Lohu, Loone, Lümandu, Masti, Mälivere, Pahkla, Pihali, Pukamäe, Põikma, Rabivere, Rootsi, Salutaguse, Sutlema, Urge, Vana-Aespa, Vilivere.

## Välälingiq
*Kohila valla kodoleht


Katõgooria:Eesti vallaq
Lauglinnuk

**Lauglinnuk** om linnuk, miä päämädselt om mõtõld moodorilda lindamisõs, hariligult täl moodorit olõki-iq. Lauglindaminõ käü hariligult nii, et määnegi moodoriga linnuk tõmbas lauglinnugi (kon inemine vai inemiseq pääl istusõq) trossi otsan õhko, lask sõs tuu vallalõ ja tuu sõs laugõlõs piloodi juhtmisõ peri aigopite allapoolõ.  

Katõgooria:Linnundus
Lauglindaminõ

**Lauglindaminõ** om lauglinnukiga lindaminõ, kas sõs lõbo peräst vai tõisiga võiki. Lauglindamisõn peetäs võistluisi, muuhulgan maailmameistrivõistluisi.

Lauglindamisõga saa tegeldä ka Võromaal - Laheda vallan Ridalin.

## Välislink

*Ridali linnuklubi kodoleht

Katõgooria:Linnundus
Katõgooria:Sport
Gutenbergi Johannes

**Gutenbergi Johannnes** (Johannes Gensfleisch zur Laden zum Gutenberg, u. 1400–1468) oll' s'aksa kullassepp ja trükli, kedä peetäs edimädses õuruuplasõs, kiä võtt' tarvitusõlõ liikjidõ tähtiga trükmise umbõs 1439. a. nink kiä märke vällä mekaanilidsõ trükmise.

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa vällälöüdjäq
Veleq Wrightiq

Veleq **Wrighti Orville** (Orville Wright, 1871-1948) ja **Wilbur** (Wilbur Wright, 1867-1912) olliq kats ameeriklast, kiä märgeq vällä ja ehitiq valmis kõgõ edimädse linnuki, miä linnas', nink teiq tuuga 17. joulukuu pääväl 1903 edimädse linnu.

## Lätteq


Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike vällälöüdjäq
Linnuk

**Linnuk** vai **aeroplaan** om õhost rassõmb siiboga õhon lindamisõ riist, mink siiväq ommaq kere suhtõn paigal. Linnukiq võivaq ollaq väega esiqsugutsõ suurusõ ja kujoga. Näid pruugitas inemiisi vidämises, kaupo vidämises, sõa pidämises ja muus. 

## Aolugu

Edimädse linnuki, minkaga linnata sai, ehitiväq ameeriklasõq veleq Wrightiq 1903. aastagal.
## Kaeq viil
* Lauglinnuk

## Lätteq


Katõgooria:Linnundus
Katõgooria:Tekniga
Gatesi Bill

**Gatesi Bill** (William Henry Gates III, sündünüq 1955) om ameeriga ärimiis, rikkusõ poolõst (2008 saisoga) kolmas inemine maailman nink üten Alleni Pauliga luud tarkvaravirma Microsoft päämiis. Microsoftin om tä tüütänüq tekevjuhi ja päätarkvaraarkitekti kotusõ pääl nink tä om inemine, kinkal om kõgõ inämb Microsofti aktsjit. Tä om kirotanuq mitmit raamatit. 

## Välislink

* Gatesi Billist Microsofti kodolehe pääl

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike ärimeheq
Katõgooria:Informaatiga
Kaika suvõülikuul 1990 Loosil

**Kaika suvõülikuul 1990 Loosil** peeti Vahtsõliina kihlkunnan Loosi koolimaja man. Mõttõtalossin proomiti selges kõnõldaq võro liikmisõ lähämbit ja kavvõmbit tsihte. Arotõdi, kuimuudu saa võro keeli kõnõldaq armastusõst. Tutvustõdi Võromaalt peri kirändüsinemiisi.

Katõgooria:Kaika suvõülikooliq
Katõgooria:1990
Archimedes

**Archimedes** (kreeka keelen Ἀρχιμήδης, u. 287 i.m.a. – u. 212 i.m.a) oll' Vana-Kreeka matõmaatik, füüsik, insinör, vällälöüdjä ja tähetiidläne. Kuigi timä elost om veidüq teedäq, peetäs tedä vana ao ütes suurõmbas tiidläses. Füüsigan om timä saavotuisi hulgan hüdrostaatiga ja staatiga põhjandaminõ nink kangi põhimõttõ seletämine. Tä ehit' vahtsit massinit, nigu näütüses piiramismassinaq ja kruvipump, midä kutsutas timä nimega. Miiq aigsõq testiq ommaq näüdänüq, et Archimedes mõtõl' vällä massinit, minkaga sai pääletulõvit laivo vii sisest vällä nõsta ja piiglide ria abiga laivo palama pandaq.

Archimedest peetäs vanaao kõgõ suurõmbas ja kõiki aigõ ütes suurõmbas matõmaatikus. Tä and' meetodi parabooli kaarõ ala jäävä pinna suurusõ rehkendämises lõpmalda ria summana nink rehkend' uma ao kotsilõ väega täpsehe pii. Tä mõtõl' vällä spiraali, miä kand timä nimme, nink löüd' valõmiq püürdpindõ mahtõ rehkendämises. 

Archimedes sai hukka Sürakuusa piiramisõ aigu, kui Rooma sõamiis tä ärq tapp', kuigi oll' annõt käsk tedä mitte puttu. Cicero ollõv käünüq Archimedese havva pääl, mink pääl oll' olnuq kerä tsilindri sisen. Archimedes oll' tõõstanuq, et kerä maht ja pinna suurus om kats kolmandat jako timä ümbre olõva tsilindri umast (tollõ põhjo kah arvõhõ võttõn) ja pidi tuud umas kõgõ tähtsämbäs matõmaatilidsõs saavotusõs. 

Archimedese matõmaatilidsõq kirotusõq olõ-s vanal aol nii tunnõtuq ku timä vällälöüdüseq. Aleksandria matõmaatiguq loivaq ja tsitiirseväq tedä, a edimädse tävvelidse kompilats'ooni tekk' viil Miletose Isidor (u. 530 m.a.p.). Eutociusõ 6. aastagasaal kirotõt Archimedese töie kommõntaariq teiq nuuq tüüq edimäst kõrda lajõmbalõ hulgalõ lugõjilõ kättesaadavas. 
 
## Ütlemiisi

* *Ankõ mullõ kotus kohe tukõq ja kangiga liiguta ma terve ilma paigast.*

Katõgooria:Vanakreeka matõmaatiguq
Katõgooria:Vanakreeka vällälöüdjäq
Katõgooria:Vanakreeka füüsiguq
Darwini Charles

**Darwini Charles** (**Charles Robert Darwin**, 1809-1882) oll' inglüse luudusõuurja, kiä mõtõl' vällä niinimmat evoluts'ooniteooria, miä ütles, et kõik lihiq ommaq ao kestel vällä arõnõnuq ütitsist iinkäüjist luudusligu valigu tulõmusõl. Fakt, et evoluts'uun toimus, võeti tiidläisi puult ja lajembaltki umas joba Charlesi eloaol. Timä luudusligu valigu teooriat naati evoluts'ooni pääpõhjussõs pidämä 1930. aastagil nink täämpädsel pääväl om tuu muudsa evoluts'ooniteooria alossõs.

Katõgooria:Inglüsmaa inemiseq
Katõgooria:Inglüsmaa bioloogiq
Katõgooria:Inglüsmaa geoloogiq
Edisoni Thomas

**Edisoni Thomas** (**Thomas Alva Edison**, 1847-1931) oll' ameeriga vällälöüdjä ja ärimiis, kiä mõtõl' vällä pall'oq riistaq, miä ommaq s'ood ilmaello kõvva mõotanuq, muuhulgan fonograafi ja pikä eloiäga praktilidsõ eelektripirni. 

Edison om üts kõgõ viläkamp vällälöüdjä kõgõn ilman, timä käen om 1093 USA patenti nink pääle tuu viil pall'o patente Ütiskuningriigin, Prantsusmaal ja S'aksamaal. Tä om vällä märknüq pall'o asjo telekommunikats'oonin, tuu tulõ tuust, et tä alost' umma karjääri telegraafiopõraadori ammõtin. Edison lõi edimädse eelektrijaama, miä naas' vuulu andma elämiisile, ärele ja vabrikilõ - tuu oll' muudsa ilma jaos väega suur samm edesi. Timä edimäne eelektrijaam oll' Manhattani saarõ pääl New Yorgin.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike vällälöüdjäq
Vällälöüdjä

**Vällälöüdjä** om inemine, kiä luu vai märk vällä vahtsõ kasuligu as'a, metodi vai kujo. Vällälöüdjide tugõmisõs om vällä mõtõld patente süstem, miä and näile kimmäs aos piiradu monopoli näide vällämärgitüisi asjo pääle, miä ommaq küländ vahtsõq, mitteilmseq ja kasuliguq.

Katõgooria:Vällälöüdjäq
Einsteini Albert

**Einsteini Albert** (Albert Einstein; 1879–1955) oll' füüsik, kiä sündü S'aksamaal ja kedä om peet 20. aastagasaa ütes suurõmbas tiidläses.

Tä om kuulsas saanuq uma relatiivsusteooriaga (erirelatiivsusteooria ja üldrelatiivsusteooria), muuhulgan valõmiga *E*&nbsp;=&nbsp;*mc*&nbsp;2.

1921. a. sai tä Nobeli füüsigapreemiä "tiinide iist teoreetilidsen füüsikan, innekõkkõ fotoefekti löüdmise iist."

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa füüsiguq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike füüsiguq
Katõgooria:Nobeli preemiä saajaq
Fordi Henry

**Fordi Henry** (Henry Ford, 1863-1947) oll' ameeriga ärimiis ja vällälöüdjä, Ford Motor Company asotaja nink konveiermetodi juurutaja masstuutmisõn.

Katõgooria:Ameeriga Ütisriike inemiseq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike ärimeheq
Katõgooria:Ameeriga Ütisriike vällälöüdjäq
Luulõtaja

**Luulõtaja** om kiränik, kiä kirotas luulõt. 

## Kaeq viil

*Kiränik
*Proosakiränik
*Näütekiränik

Katõgooria:Luulõq
Proosakiränik

**Proosakiränik** om kiränik, kiä kirotas proosat. 

## Kaeq viil

*Kiränik
*Luulõtaja
*Näütekiränik

Katõgooria:Proosa
Alighieri Dante

**Alighieri Dante** (Dante Alighieri, 1265-1321) oll' Firenzest perit itaalia luulõtaja. Timä põhitüüd *"Divina Commedia"* ("Jumalik komöödia") peetäs kõgõ parõmbas itaalia keelen kirotõdus kirändüsteossõs ja maailmakirändüse meistritüüs. 

Dantet, Petrarcat ja Boccacciot peetäs kolmõs kõgõ parõmbas itaalia kiränigus. Dantet om kutsut viil itaalia keele esäs. Timä edimädse eloluu kirot' Boccaccio Giovanni (1313-1375), kiä pand' tuu päälkiräs *"Trattatello in laude di Dante"*.

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia luulõtajaq
Katõgooria:Itaalia poliitiguq
Galilei Galileo

**Galilei Galileo** (Galileo Galilei, 1564-1642) oll' itaalia tähetiidläne, füüsik, matõmaatik ja filosuuf, kinkal oll' tähtsä osa tiidüslidsen revoluts'oonin. Tä ehit' parõmba teleskoobi, ku nuuq seeni olliq olnuq, uurõ tuuga taivast ja oll' Kopernigu oppusõ puuldaja. 

## Ütlemiisi

*“Filosoofia* [t.t. füüsiga] *om kirja pant s'oon suurõn raamadun — ma piä silmän [[kõgõkogo|kõgõkoko]] —, miä kõikaig sais meile kaemisõs vallalõ, a timäst saa-iq arvo saiaq, ku olõ-iq inne opnuq arvo saama keelest ja lugõma tähti, minga tä om kirja pant. Tä om kirotõt [[matõmaatiga]] keelen ja timä täheq ommaq [[kolmnukk|kolmnukaq]], [[tsõõr]]iq ja tõsõq geomeetrilidseq kujondiq, minkalda om inemisel võimalda arvo saiaq timä ütestki sõnast; noidõlda roidõldas pümmen labürindin.”* (Il Saggiatore, 1623)

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia tähetiidläseq
Katõgooria:Itaalia füüsiguq
Kiränik

**Kiränik** om inemine, kiä luu kirätöid, tege tuud loomingulidsõlt ja häste. Kiräniguq võivaq kirotaq esiq stiilen, nii või kõnõldaq luulõtajist, proosakiränigest, näütekiränigest ja tõisist. Kiränigu tüü tulõmus om kirändüs.

Katõgooria:Kirändüs
Aristoteles

**Aristoteles** (kreeka keelen Ἀριστοτέλης, 384 i.m.a. – 322 i.m.a) oll' Vana-Kreeka filosuuf ja opõtlanõ, Platoni opilanõ ja Aleksandri Suurõ oppaja. Tä kirot' töid füüsikast, metafüüsikast, poeesiäst, tiatrist, muusikast, loogikast, retoorikast, poliitikast, valitsõmisõst, eetikast, bioloogiast ja zooloogiast.

Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Aristophanes

**Aristophanes** (kreeka keelen Ἀριστοφάνης, u. 456 i.m.a. – u. 386 i.m.a) oll' Vana-Kreeka näütekiränik, kiä kirot' komöödijit. Tedä om kutsut *komöödia esäs*. Täämbädseniq ommaq alalõ hoitunuq ütśtõist näütemängo.

Katõgooria:Vanakreeka näütekiräniguq
Vana-Kreeka

**Vana-Kreeka** vai **Antiik-Kreeka** vai **Muistidsõ-Kreeka** all mõtõldas aigo Kreeka aoluun, miä kest' umbõs aastagast 1100 i.m.a. kuni aastagani 146 i.m.a., ku ruumlasõq vallutivaq Kreeka pääle Korintosõ tapõlust. Vana-Kreeka kultuur pand' alossõ õdagumaitsõlõ tsivilisats'oonilõ. Tol oll' suur mõjo Rooma impeeriumilõ, miä kand' tuu elemente lakja pall'odõhe Õuruupa kantõhe. Vana-Kreeka kultuur omm kõvva mõotanu kiili, poliitikat, kooliharidust, filosoofiat, tiidüst ja kunsti, muuhulgan andnu toukõ renessansi tekkümises Õdagu-Õuruupan.

Katõgooria:Vana-Kreeka
Diogenes

**Diogenes** (Διογένης) om kreeka nimi, midä ommaq kandnuq mitmõq silmäpaistvaq inemiseq:
*Diogenes Sinopest (404-323 i.m.a.), filosuuf
*Laertiosõ Diogenes (3. aastagasada), filosoofiaaoluulanõ
Diogenes Sinopest

**Diogenes Sinopest** (kreeka keelen Διογένης ὁ Σινωπεύς, u. 412 i.m.a. – 323 i.m.a) oll' Vana-Kreeka filosuuf küünikide kuulkunnast. Timä elo ütsikas'aq ommaq miiqni joudnuvaq anõkdootõ kujol, midä esiqeränis või löüdäq Laertiosõ Diogenese raamadust "Tähtside filosuufõ eloq ja arvamisõq". 

Diogenes sündü Sinope liinan, miä s'oo ilma aigu om Türgün. Tä aeti säält vällä nink tä kolisi Ateenahe, kon täst sai Antisthenese opilanõ, kiä esiq oll' olnuq Sokratese opilanõ. Diogenes elli ku ker'us Ateena uulitsa pääl ja pidi suurt vaesust vuurusõs. Maja asõmõl ollõv tä elänü suurõn tönnin nink päävätsel aol ollõv tä uma latõrnaga hulknu tänävit pite kuulutõn, et ots' ausat inemist, a lövvä-iq joht. Lõpos asot' tä elämä Korintosõlõ, kon elli iks niisama tagasihoitligult. 
 

Katõgooria:Vanakreeka filosoofiq
Herodotos

**Herodotos** (kreeka keelen Ἡρόδοτος Ἁλικαρνᾱσσεύς, u. 484 i.m.a. – u. 425 i.m.a) oll' Vana-Kreeka aoluulanõ, kedä õdagumaa kultuurin peetäs aoluutiidüse esäs.

Katõgooria:Vanakreeka aoluulasõq