open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kannõl

**Kannõl** om kiilpill, miä om põhilidsõlt õdagumeresuumlaisi (võrokõsõq, setoq, eestläseq, suumlasõq, kar'alasõq jt), a ka tõisi ümbrekaudsidõ rahvidõ vana ja häste tunnõt rahvapill.  Kandlõl või ollaq viis, kuus', säidse vai inämb kiilt. Vahtsõmba ao kandlil om kiili pall'o inämb. Vanal aol om sõnna kannõl pruugit egäsugutsidõ kiilpille jaos. 

## Väikukannõl
Väikukannõl om kõgõ vanõmb kandlõliik ja üts kõgõ vanõmbit pille. Täl või ollaq viis kooniq katstõist kiilt. Väikulkandlõl om pall'o esiqsugumaidsi mängovõttit. Saa mängiq katmis-, sõrmitsõmis- vai ka segävõttõh. Kõgõ harilikumbaq ommavaq G- vai D-duurih väikuqkandlõq. Väikutkannõld mängväq näütüses Kalkuni Mari, Lepassoni Kadri ja Väljaotsa Eva.

## Külä- vai rahvakannõl
Külä- ja rahvakandlõq ommavaq vahtsõmaq pilliq. Hariligult om rahvakandlõl kolm akordi ja 24 viisikiilt, kõgõ harilikumbaq ommaq G-duurih kandlõq. Kiili hulk või vari'iirüq. Külä- ja rahvakandlõq ommaq väega üttemuudu, tõistmuudu om õnnõ akordikiili kotus. Küläkandlõl piät mängjä esiq akordi vällä korjama, a rahvakandlõl om kiili üteh kimbuh kuuh ja mängjä piä-i noid esiq vällä korjama. Rahvakannõld mängväq vai ommaq mängnüq näütüses Kandlõmiis Sander, vabariigi pillimiis Kandle Oss, Kasesalu Erni ja Sõna Heino. Küläkannõld mäng näütüses Rikka Aia.

## Duurkannõl
Duurkandlõl ommaq ütsindä akordikeeleq ja tuud saa pruukiq saatmispillis.

## Kromaatilinõ kannõl

Kromaatilinõ kannõl om peris vahtsõnõ pill. Tuu luudi 1952. aastagal Maala Väino puult. Kromaatilidsõ kandlõga saa mängiq egäh helüstiguh ja tuu luu väega pall'o võimaluisi esiqsugudsõ muusiga mängmises. Saa mängiq perimüs-, klassikalist-, vai esiki jazz-muusikat. Kiili om 46-58. Kromaatilist kannõld mängväq näütüses Kristi Mühling ja Anna-Liisa Eller.

## Kandlõ nimeq esiq rahvil
* kar'alasõq: *kantele*, *kandeleh*
* latgaliq: *kūkles* ja *kūkle*
* lätläseq: *kokles* ja *kokle*
* liivlasõq: *kāndla*
* leedulasõq: *kanklės*
* mariq: *kärš* ja *kysle*
* poolakõsõq: *gęśle*
* suumlasõq: *kantele*
* tatariq: *guslja*, *göslja* ja *keslja*
* ts'uvassiq: *kesle*, *kjosle* ja *kysle*
* udmurdiq: *krez*
* ukrainlasõq: *husli*
* valgõvindlläseq: *gusli*
* vad'alasõq: *kannõl*, *gusli* ja *guusla*
* vindläseq: *gusli*
* vepsläseq: *kandel*, *stribunik*
* eestläseq: *kannel*

Katõgooria:pilliq
Katõgooria:muusiga
Oma Mua

**Oma Mua** om Kar'ala Vabariigi pääliinan Petroskoin ilmuv kar'alakeeline aoleht. Leht ilmus kõrra nädälin ja taa luudi aastagal 1990.

Lehe trüküarv om 1500 tükkü ja taad and vällä kirästüs Periodika.

## Kaeq viil

* Oma Mua

Katõgooria:aoleheq
Katõgooria:Kar'ala
Ahitsõ

**Ahitsõ** (eesti keelen Ahitsa, varrampa ka Ahitse) om külä Võro maakunnan Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Külä veeren om Ahitsõ järv.

## Nimi
Sissekäänüs om *-lõ*: minnäs *Ahitsõlõ*. 

Järve om nimmat pall'o varramp ku küllä: 1638 *Altzy Jerw* ja 1839 *Ahize S[ee].* 1638 nimmati talopoiga *Jerre Pallo Pustus*, kiä elli Nursi kandin, ja kirotõdi, et järve ümbre om priititülü. 1765 mainitsõdi Simmuli külä all *Jerwe* tallo, miä võisi ollaq Ahitsõ järve veeren. Alles 1869 nimmati kimmähe *Jerwe* tallo, mink man oll' *Ahhitze Jerw*. 

Külä sai nime talo perrä, miä umakõrda sai uma nime järvelt. *Ahinõ : ahitsõ* om umahussõna.

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Põh'apõdrapidämine

**Põh'apõdrapidämine** om põh'arahvidõ põlinõ eloala. Põh'amain pidäväq põh'apõtro põhilidsõlt saamiq. 

Katõgooria:Eläjäpidämine
Paasilinna Arto

**Paasilinna Arto Tapio** (**Arto Tapio Paasilinna**,  sündünüq 20. mahlakuu pääväl 1942 Soomõ Saamimaal Kittilä vallan) om soomõ kiränik.

Paasilinna sündü perren, kon oll' viis poiga ja kats tütärd. 1950. aastagal kuuli tä esä ärq ja imä jäi säitsme latsõga ütsindä.

Paasilinna Arto edimäne raamat "*Karhunkaataja Ikä-Alpi*" ilmu 1964. aastagal. Timä raamatit om ümbre pant 45 kiilde. 

## Romaaniq

* *Operaatio Finlandia*, 1972
* *Paratiisisaaren vangit*, 1974 	 	
* *Jäniksen vuosi*, 1975, (eesti keelen Jänese aasta, 1995)
* *Onnellinen mies*, 1976
* *Isoisää etsimässä*, 1977
* *Sotahevonen*, 1979
* *Herranen aika*, 1980 (e.k. Tule taevas appi, 2010)
* *Ulvova mylläri*, 1981, (e.k. Ulguv mölder, 1987)
* *Kultainen nousukas*, 1982
* *Hirtettyjen kettujen metsä*, 1983 (e.k. Poodud rebaste mets, 1997)
* *Ukkosenjumalan poika*, 1984
* *Parasjalkainen laivanvarustaja*, 1985
* *Vapahtaja Surunen*, 1986
* *Koikkalainen kaukaa*, 1987
* *Suloinen myrkynkeittäjä*, 1988
* *Auta armias*, 1989
* *Hurmaava joukkoitsemurha*, 1990 (e.k. Lummav vabasurmasõit, 1997)
* *Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä*, 1991
* *Maailman paras kylä*, 1992 (e.k. Maailma parim küla, 2003)
* *Aatami ja Eeva*, 1993
* *Volomari Volotisen ensimmäinen vaimo ja muuta vanhaa tavaraa*, 1994
* *Rovasti Huuskosen petomainen miespalvelija*, 1995
* *Lentävä kirvesmies*, 1996
* *Tuomiopäivän aurinko nousee*, 1997
* *Hirttämättömien lurjusten yrttitarha*, 1998
* *Hirnuva maailmanloppu*, 1999
* *Ihmiskunnan loppulaukka*, 2000
* *Kymmenen riivinrautaa*, 2001
* *Liikemies Liljeroosin ilmalaivat*, 2003
* *Tohelo suojelusenkeli*, 2004
* *Suomalainen kärsäkirja*, 2005
* *Kylmät hermot, kuuma veri*, 2006
* *Rietas rukousmylly*, 2007
* *Neitosten karkuretki*, 2008 

Katõgooria:Soomõ kiräniguq
Sámi soga lávlla

**Sámi soga lávlla** ehk **Saami suu laul** om Isak Saba kirotõt luulõtus, miä ilmu aolehen Saǥai Muittalægje aastagal 1906. Saami kongressil aastagal 1986 otsustõdi valliq luulõtus saami hümnis. Arne Sørli kirot' luulõtusõlõ viie. Laulu tekst om ümbre pant kõikihe saami kiilihe.

## Hümni sõnaq põh'asaami keelen (parhilladsõn kiräviien)

:Guhkkin davvin Dávggáid vuolde
:sabmá suolggai Sámieanan.
:Duottar leabbá duoddar duohkin,
:jávri seabbá jávrri lahka.
:čohkat čilggin, čorut čearuin
:allanaddet almmi vuostái.
:Šávvet jogat, šuvvet vuovddit,
:cáhket ceakko stállenjárggat
:máraideaddji mearaide.

:Dálvit dáppe buolašbiekkat,
:muohtaborggat meariheamit.
:Sámisohka sieluin mielain
:eahccá datte eatnamiiddis:
:Mátkálažžii mánuheabit,
:giđđudeaddji guovssahasat, -
:ruoškkas, ruovggas rođuin gullo,
:juhca jávrriin, jalgadasain, 
:geresskálla máđiid miel.

:Ja go geassebeaivváš gollut
:mehciid, mearaid, mearragáttiid,
:golli siste guollebivdit
:suilot mearain, suilot jávrriin.
:Gollin čuvget čáhcelottit,
:silban šovvot sámieanut,
:šelgot čuoimmit, šleđgot áirrut,
:luitet olbmát lávllodemiin
:geavgŋáid, guoikkaid, goatniliid.

:Sámieatnan sohkagoddi –
:dat lea gierdan doddjokeahttá
:goddi čuđiid, garrogávppiid,
:viehkes vearrevearroválddiid.
:Dearvva dutnje, sitkes sohka!
:Dearvva dutnje, ráfi ruohtas!
:Eai leat doarut dorrojuvvon,
:eai leat vieljain varat vardán
:sámi siivo soga sis.

:Máttarádját mis leat dovle
:vuoitán vearredahkkiid badjel.
:Vuostálastot, vieljat, miige
:sitkatvuođain soardiideamet!
:Beaivvi bártniid nana nálli!
:Eai du vuoitte vašálaččat,
:jos fal gáhttet gollegielat,
:muittát máttarmáttuid sáni:
:Sámieatnan sámiide!

## Hümni sõnaq soomõ keelen (Otto Mannisõ ümbre pantuq)

:Kaukaa alta seitsentähden
:Lapin kulma kuumottavi
:aava Turjan tunturisto
:järvi järven tuolla puolen,
:valtahiset harjat, huiput
:kohoo kohti ilman kantta,
:joet joikaa, korvet kaikaa,
:niemet pystyt, rautarinnat,
:työntyy tyrskymerta päin.

:Tuimat tääl' on talven viimat,
:tuulet, tuiskut määrättömät,
:Saamen suku sieluin, mielin
:silti rakastavi maitaan;
:kulkijalle kuudan hohtaa,
:roihuavat pohjanpalot,
:poro pärskyy koivikossa,
:melu täyttää järvet, jängät
:pulkankolke talvitiet.

:Taas kun kesäpäivän kehrä
:kultaa metsät, meret, rannat,
:kalamiehet meren, järven
:kultakimalteessa keinuu,
:kultasotkat soutaa, soiluu
:hopeoina Lapin virrat,
:välkkyy airo, vilkkuu sauvoin,
:miehet laskee lauleskellen
:kosket, könkäät, suvannot.

:Sortumatta Saamen heimo
:kestänyt on vainolaisten
:tapporetket, kirokaupat,
:viekkaat väärän veron viejät.
:Terve, sitkeä sa heimo,
:Terve, rakas rauhan juuri,
:veljesriidan raastamaton,
:veljesveren vuotamaton
:Saamen heimo hiljainen!

:Saivat esi- isät ammoin
:voiton väärintekijöistä.
:Veljet, mekin torjukaamme
:sitkeästi sortajamme!
:Suku vankka Päivän poikain,
:ei sua voita vainolainen,
:kultakieltäs jos vain vaalit,
:taattojen jos neuvot muistat
:Saamien on Saamen maa!

Katõgooria:Saamiq
Katõgooria:Hümniq
Balti kett

**Balti kett** (läti *Baltijas ceļš* 'Balti tii', leedu *Baltijos kelias* 'Balti tii') oll' 23. põimukuu päävälil 1989 Eestin, Lätin ja Leedun kõrraldõt ütine poliitilinõ suur meelevällänäütämine, mink tsihis oll' näüdädäq tervele ilmalõ Baltimaiõ tahtmist vabahusõ perrä.

Balti ketist võtt' ossa ligi kats mill'onat inemist ehk umbõs 25 % Eesti, Läti ja Leedu tuu ao elänigõst. Baltimiõ rahvaq võtiq rivvi päält 600 km pikkudsõs Talliina, Riiat ja Vilniust köütväs ütstõõsõl käest kinniqhoitvist inemiisist ketis. 

## Kirändüs
*Lembit Koik. *Balti kett*. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. ISBN 9789985701621 ISBN 9985701623 (köites)
*Heiki Lindpere. *MRP: raske ülestunnistus*. Tallinn: Olion, 1991. 110 lk. ISBN 546000185 (2., täiendatud ja parandatud trükk: *MRP: Molotovi-Ribbentropi pakt: raske ülestunnistus*. Tallinn: Ilo, 2009. 239 lk. ISBN 9789949170692 (köites))

## Välislingiq
* The Baltic Way 1989–2014 (eesti, läti, leedu ja inglise keeles)
* Balti kett (eesti, läti, leedu ja inglise keeles)
* Balti kett 20 Virtuaalne fotonäitus Eesti Filmiarhiivi veebisaidil
* YouTube: Balti tee Maurum ERF Video SP, 1989.
* YouTube: Balti keti video
* YouTube: Balti keti video
* 1989.a. Balti keti amatöörraadioside
* Balti kett. 01 Eesti Raadio, 23. august 1989. Kolmetunnise otsesaate "Meie hoiame ühte" 1. osa. Saatejuhid Riina Eentalu ja Tiit Sinissaar.
* Balti kett. 02 Eesti Raadio, 23. august 1989. Kolmetunnise otsesaate "Meie hoiame ühte" 2. osa. Saatejuhid samad.
* Balti kett. 03 Eesti Raadio, 23. august 1989. Kolmetunnise otsesaate "Meie hoiame ühte" 3. osa. Saatejuhid samad.
* Balti kett. 04 Eesti Raadio, 23. august 1989. Kolmetunnise otsesaate "Meie hoiame ühte" 4. osa. Saatejuhid samad. 
* Balti kett. Vilnius. Leedu Raadio, 23. august 1989. Salvestus Leedu Raadio eetrist kell 16.00 - 16.30. Reportaaž Vilniuse tänavalt ja muusika stuudiost.
* KÖP: Balti ketti meenutades, 1 Vikerraadio, 17. juuli 2014. Meenutab Küllo Arjakas, saadet juhib Marje Lenk.

Katõgooria:Eesti NSV
Katõgooria:Poliitiga
Kodima

"**Kodima**" (vepsä keelen *Kodomaa*) om Kar'ala Vabariigin Petroskoin ilmuv vepsäkiilne aoleht. Osa juttõ ilmus lehen vinne keelen.

Aoleht ilmus 1993. aastagast sagõhusõga üts kõrd kuun. 

## Välislingiq
*Aolehe kodoleht

Katõgooria:Aoleheq
Katõgooria:Kar'ala
Katõgooria:Vepsä kiil
Pindala

**Pindala** om pinna vai tuu osa ütte mõõtu näütäv arv.

Kõnõldaq saa pinna vai tuu osa pindalast matõmaatikan vai füüsilidse kihä pinna vai tuu osa pindalast, mida mõõdõtas pindala mõõduga (SI-süstemin kruutmiitre). Väega sagõhõhe kõnõldas määntsegi territooriumi pindalast.

Katõgooria:Matõmaatiga
Katõgooria:Maatiidüs
Saarlasõ

**Saarlasõ** om külä Võromaal Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Külä om Pärlijõõ keskjoosu pääl. 

Külän eläs 33 elänikku, talvõl eläs sääl rahvast veidemb, suvõl rohkõmb.

Saarlasõ küläst om peri üts kuulsambit võro kiränikkõ ja võro keele iistvidäjit Kauksi Ülle.

## Aolugu
Külä om vanastõ olnuq tähtsä, sääl om olnuq vesiveski ja palvõmaja. Arvatas, et külä om uma nime saanuq Sahrlisõ Jahni perrä, kiä 1711. aastal käve katõ hingega Rõugõ kerikun armulavval. 2011. Aastal pidi Saarlasõ külä umma kolmõsaandat sünnüpäivä, mink avvus panti küllä mälehtüskivi Pedäjämäele.

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Tallima

**Tallima** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. Mõnikõrd üteldäs ka Tallimäe ja Tallimi. 

Külä keskel om üts' 1ha pinnaga suu, midä kutsutas Tallima Sulg. 100 aastat tagasi oll' tuu järv, miä nüüd om kinni kasunuq, pääl kasus võsu. Mitmin tähtsin raamatin ja kaartõ pääl om Sulg seoaoni märgit järves.    

Küläst läbi mõtsa umbõs 1 km põh'a puul om üts liinamägi, midä vaihõl kutstas Tallima Liinamäes. Viimätsel aol kutsutas tuud sakõmbalõ Nooska Liinamäes.  

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq
*Liidia ja Ülo Janson. Tallimast, Hapsust, Kuudast, munast ja Tsutsust rasvale kokku. 2008.

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Möldri (Rõugõ)

Seo artikli kõnõlõs küläst Rõugõ vallan. Ka Võro vallan om sama nimegaq külä, kaeq Möldri.
**Möldri** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 
## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Kahrila-Mustahamba

2017. aastagast om Rõugõ vallan ka tõnõ Mustahamba külä, miä varrampa kuulu Haani valda. Kaeq Mustahamba (Haani).
**Kahrila-Mustahamba** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Kooniq 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist kand' külä nimme **Mustahamba**. 

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq
Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq

Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Talvõsõda

**Talvõsõda** (soomõ keelen *talvisota*, roodsi keelen *vinterkriget*) oll' sõda Nõvvokogoliido ja Soomõ Vabariigi vaihõl, osa Tõõsõst ilmasõast. 

Sõda naas' pääle, ku Nõvvokogoliit rünnäs' 30. märtekuu pääväl 1939 kell 8.30 sõta kuulutamalda Soomõ Vabariiki. Talvõsõda kest' 105 päivä ja lõppi 13. urbõkuu pääväl 1940 Moskva rahulepinguga. Rahu kest' kooniq 25. piimäkuu pääväni 1941, ku Soomõ naas' Tõõsõ ilmasõa aigo jälki Nõvvokogoliido vasta sõdima.

Talvõsõta om tunnõt väega külmä talvõ (1939–1940 aastaga talv oll' aastagasaa kõgõ külmembit) poolõst, Verevä väe suurõst lüvväsaamisõst, suumlaisi "motti" taktigast ja soomõ sisust. Talvõsõaga pidi Soomõ Nõvvokogoliidolõ ärq andma 8% umast maast ja rahva hulga poolõst nelländä liina Viiburi.

## Tagamaaq

### Suurõqriigiq S'aksamaa ni Nõvvokogoliit
Edimäne ilmasõda tähend' S'aksamaalõ ja Nõvvokogoliidolõ suurõriigi vai impeeriümi saisusõst ilmajäämist. Mõlõmbat maad haardnuq käsüvalitsusõq tahtsõq umma inneskist vägevüst ni käest lastuid maid tagasi. Õuruupa demokraatilidsõq suurõqriigiq Prantsusmaa ni Ütiskuningriik olliq Nõvvokololiido ja S'aksamaa vasta poliitilidsõlt küländ nõrgaq.

Päält Soomõ ja Eesti hindäperi saamist Vinna tsaaririigist oll' Vinnemaa ilma jäänüq Viro mere rannakaitsõst päält Kruunliina ja tuu tekk' Leningradi kaitsõvõimaluisi nõrgõmbas. Lisas juusk' Soomõ ja Nõvvokogoliido piir õnnõ 32 kilomiitret Leningradist edesi. Soomõ hindä kätte saaminõ parandanuq Nõvvokogoliido geopoliitilist kotust: nää saanuq valitsaq Õdagumerd ni saanuq Soomõst tüüjoudu ja tsigunit.

Õkva päält võimulõ saamist S'aksaama kantslõr Hitleri Adolf taht' lõpõtaq Versailles' rahulepingu. 1935. aastagal tä ütel' valla lepingu sõaliisi jõudõ piirdvist punktõst. 

23. põimukuu pääväl 1939 sõlmeq Nõvvokogoliit ja S'aksamaa Molotovi-Ribbentropi pakti, minkaq jagiq nääq Hummogu-Õuruupa katõ pääle ärq. Soomõ ja Baltimaaq pidiq saama Nõvvokogoliidolõ.
Katõgooria:Sõaq
Katõgooria:Soomõ
Sännä

**Sännä** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Päävanõsõngu puult lätt küläst läbi Võro-Mõnistõ-Valga suurtii. Põh'aõdagunulgan om külä piiris Mustjõgi.

Sännän om 1937. aastagal pistü pant Sännä lahengu mälehtüssammas (lahuti ärq 1945 ja luudi vahtsõst 1989).

Sännän om sündünüq kirämiis Jaigi Juhan, kink avvos om sinnäq pistü pant ka mälehtüskivi.


Sänna mõisa peahoone 2013.JPG|Sännä mõisa päähoonõq 2013. aastagal
Sänna mõisa park.jpg|Sännä mõisa park
Pärlijõgi Sännas.JPG|Pärlijõgi
Sänna Alaveski järv Pärlijõel.JPG|
WMEE-exp2019-(050) Sänna mäeveski.jpg|
Sänna vabadussõja mälestussammas.jpg|


## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq
* Sännä - Suurõ-Ruuga laheng

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Paeboja

**Paeboja** om külä Rõugõ kihlkunnan Rõugõ vallan. 

Külän om kats elotust: Kikka talo ja Mõttussõ talo. Külä ütele poolõ jääs Räestü külä ja tõsõlt puul om Võro–Mõnistõ–Valga maantii ni oron om piiris Veriuja. Mõttusõ talo mant lätt Ala-Sännä nn "Poola tii", mis ollõv uma nime saanuq tuust, et Poola sõavägi säält ütskõrd läbi läts'.

## Kaeq viil
*Rõugõ kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Rõugõ kihlkunna küläq
Katõgooria:Rõugõ valla küläq
Luiga Viivi

**Luiga Viivi** (**Viivi Luik**; sündünüq 6. märtekuu pääväl 1946 Viländimaal Tänassilman) om eesti luulõtaja ja proosakiränik.

katõgooria:Eesti kiräniguq
Bochotnica

**Bochotnica** om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Wisła jõõ veeren. Bochotnican elli 2010. aastagal 1500 inemist.

Katõgooria:Poola küläq
Diglossia

**Diglossia** om olokõrd, ku üte |keele kattõ murrõt vai kattõ kiilt, miä hariligult ommaq lähküq sugulasõq, pruugitas üten keelekogokunnan. Tõõnõ keelevariant võetas pruukmistõ näütüses kirändüse lugõmisõs, koolin, riigiteenistüsen, sõaväen ja muin olokõrron. 	

Katõgooria:Keeletiidüs
Keelesaar

**Keelesaar** om suurõmba keeleala seen ollõv muukeeline ala. Näütüses om seto keele muudu lõunõeesti keele murrõt kõnõld Kraasna keelesaarõl Vinnemaa Pihkva oblastin ni võro keele muudu kiilt kõnõld Lutsi ja Leivu keelesaarõl Lätin.

Keelesaari saat jakaq katõs: tõõsõq ommaq tegünü, ku rahvas om keele põlidsõ ala päält kohe muialõ vällä rännänüq; tõõsõq ommaq tegünü, ku ümbretsõõri ommaq tulnu vahtsõq inemiseq vai ommaq ümbretsõõri inemiseq kiilt vaihtanu, a keele kõnõlõjaq ommaq umma elokotusõhe elämä jäänü ja kõnõlõsõq umma kiilt edesi.

Katõgooria:Keeletiidüs
Vikipeediä mälehtüsmärk

**Vikipeediä mälehtüsmärk**, om kujo, miä pandas pistü Słubicen, Poolan. Kujo, mink luuja om Armeeniäst peri kunstnik Hakobyani Mihran ja idee autor profesri Wojciechowski Krzysztof, om mõtõld Vikipeediä tegijide avvos. Kujo plaanitas vallalõ tetäq 22. rehekuu pääväl 2014.

Katõgooria:Skulptuur
Katõgooria:Vikipeediä
Johansoni Ants

**Johansoni Ants** (Ants Johanson, sündünüq 11. hainakuu pääväl 1962) om eesti perimüsmuusik, saatõjuht ja muusigatiidläne.

Johansoni Ants om peri muusikidõ suguvõsast. Timä sõsaraq ja veleq ommaq Mart, Kärt ja Jaak, tima tädimiis om viiemeistre Tormisõ Veljo.

## Kirotuisi
* Lõhmus, Maarja; Johanson, Ants (2011). Raadiokanalid, saated, programmid 2010. Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi aastaraamat, 1, 73 - 75.
* Lõhmus, Maarja; Johanson, Ants (2011). Eesti teel avalikõiguslikust ringhäälingust avalikõiguslikuks meediaks. Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi aastaraamat, 1, 58 - 65.
* Lõhmus, M.; Tiikmaa, H.; Jõesaar, A.; Johanson, A. (2010). Eesti idenditeedi kujundamine: ringhäälingu valikute teekond. Akadeemia, 12, 2141 - 2176.
* Särg, Taive; Johanson, Ants (2010). Pärimusmuusika mõiste ja kontseptsiooni kujunemine Eestis. In: Eesti folkloristide viies talvekonverents „Pärimuslugu ja ajalugu: piirid, pidepunktid ja tähenduste dünaamika”: Teesid: Eesti folkloristide viies talvekonverents „Pärimuslugu ja ajalugu: piirid, pidepunktid ja tähenduste dünaamika”; Taevaskoja seminari- ja puhkekeskuses; 4.-5. veebruar 2010. Tartu: Tartu Ülikool, 2010, 30 - 32.
* Ants Johanson, Peeter Rebane "Kuidas teha suveüritusest suur suvesündmus?" EPL, 24. juuli 2004

## Välislingiq
* * "Muusik Ants Johanson: Tormis on praegugi raske jalaga autojuht" Õhtuleht, 6. august 2010
* "Paar: Ants ja Pille Johanson" Naiste Maailm, 03.06.2004
* "Pärimuster" ERR, 11.05.2007
* "Pärimuster" ERR, 07.12.2007
* "Pärimuster" ERR, 12.10.2007
* "Pärimuster" ERR, 08.09.2006
* Jürgen Rooste "Johansonid vaiksel moel maailma parandamas" Maaleht, 7. detsember 2012

Katõgooria:Eesti muusigatiidläseq
Katõgooria:Eesti muusiguq
Katõgooria:Eesti saatõjuhiq
Schmalzi Hermann Julius

**Schmalzi Hermann Julius** (**Hermann Julius Schmalz**; 6. mahlakuu päiv 1870 Kõnnu külä, Räpinä vald, Võromaa – 16. märtekuu päiv 1945 Räpinä) oll' eesti luulõtaja ja muusik.

Ta om laulu "Sauna taga tiigi ääres" autor. Matõt Räpinä Ristipalo matusaida. 

## Välislingiq
*Sauna taga tiigi ääres.... ehk ühest unustatud laululoojast ja mõnda tema vennastki *folklore.ee*

Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Katõgooria:Eesti muusiguq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Letipäälne elu

**Letipäälne elu** (alapäälkiräga **niivõrd ku meelen om**) om Pulga Jaani 2013. a-gal vällä tulnu jutualbom. Albomin om kats lasõrplaati, üte pääl katstõist juttu, midä autor esi ette lugõ, tõsõ pääl lugõva sammu juttõ Pulga Joel, Riitsaarõ Evar, Paeglise Janek, Contra, Rahmani Jan, Valpri Valdo, Kauksi Ülle ja Saarõ Evar.

## Välislingiq
* Ilvesse Aapo. Pulga Jaani vahtsõnõ katsiktsõõr Uma Leht 6. põimukuu 2013
Lähküsilm

**Lähküsilm** ehk **mikroskuup** om optigariist, miä lupa nätäq väikeisist as'ost, midä inämbüisi silmäga nätäq olõ-õi, suurendõdut kujotust. 

## Aolugu
Edimäne lähküsilm panti kokko 1596. aastagal Middelburgin Hollandin. 

Nimitüse "mikroskuup" käve edimäst kõrda vällä 17. aastagasaa edimädsel poolõl Faberi Giovanni.

## Välislingiq

Katõgooria:Valgusõoppus
Peethelü

**Peethelü** vai konsonant om helü, mink välläütlemise man peetäs hellü kinniq. Peetühelü vastandis om vabahelü, midä vällä ütelden päses helü vabalt vällä. 

Peetüqhelüq ommaq näütüses *p*, *n*, *s*. Võro keele peetüqhelüq võivaq ollaq ka pehmehünüq (võrdlõq sõnavormõ *and* ja *and*').

Üts võro ja seto keele esiqumatsit peethelle, midä olõ-õi eesti keelen, om kurgupeethelü ehk kakkõhelü.

## Kaeq ka
Võro kiräviis

Katõgooria:Võro kiil
Katõgooria:Keeletiidüs
Fermat' suur teorem

Arvoteoorian **Fermat' suur teorem** on matõmaatilinõ teorem, miä ütles, et ku *x*, *y*, *z* ommaq terveqarvoq, 
:x^n = y^n + z^n\ 
ja *n* > 2, sõs *xyz* = 0.
 
Katõgooria:Arvoteooria
Alofi

**Alofi** om Niue pääliin. Alofi elänikke arv om 614 (2001. aastaga andmidõ perrä).

Katõgooria:Niue
Katõgooria:Pääliinaq
Entrena

**Entrena** om liin Hispaanial La Riojain. Entrenin elli 2013. aastagal 1 545 inemist. 

Katõgooria:Hispaania liinaq
Sal-Salleri Hendrik

**Sal-Salleri Hendrik** (Hendrik Sal-Saller; sündünüq 31. vahtsõaastakuu pääväl 1966) om eesti muusik ja laulukirotaja, kiä om tunnõt innekõgõ ku andsambli Smilers laulja, laulukirotaja ja iistvitäi. 

## Välislingiq
* Mart Niineste: Hendrik Sal-Saller, sedapuhku muusikast, 30. august 2008

Katõgooria:Eesti muusiguq
Antananarivo

**Antananarivo** (1975. aastagani *Tananarive* [tananar'iiv] malagassikeelidse variandi perrä) om Madagaskari pääliin. Liin om põh'a-lõunõtsihin Madagaskari saarõ kesken ni 145 km saarõ hummoguveerest.

Antananarivo om Madagaskari kõgõ suurõmb liin ni valitsõmis-, kommunikatsiooni- ja majanduskeskus. Liinan om Madagaskari valitsusõ ja parlamendi residents.

Liina nimi tähendäs 'tuhandõ inemise maa'.

## Rahvas
Elänikkõ arv om (2001. aastaga Madagaskari rahvaloendusõ perrä) 1 403 449. 

Elanikkõ arvo muutuminõ:
*1895: umbõs 100 000
*1950: 175 000
*2001: 1 403 449

Üten edeliinoga om Antananarivon 1,69 mill'onit inemist.

## Välislingiq
*Liinavalitsusõ kodoleht 

Katõgooria:Madagaskar
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Apia

**Apia** om Samoa pääliin.

Apia om Samoa suurusõlt tõõsõ saarõ Upolu põh'aveeren. Apia om riigi päämäne satam ja ainugõnõ suur liin (päält 10 000 elänigu). 2005. aastaga saisoga elli liinan 40 400 inemist, üten edeliinoga (tunnõt nime all *City of Apia*)  58 800 inemist (2001. a).

Katõgooria:Samoa
Katõgooria:Pääliinaq
Alžiir

**Alžiir** om Alžeeriä pääliin. Liin om Vaihõmere veeren.

Liina kotsil oll' kunagi foiniiklaisi elokotus, a täämbädse päävä liina alost' 944. aastagal Buluggin ibn Ziri.

Alžiiri vanaliin Kasbah kuulus UNESCO maailmaperändüse nimekirjä.

Liinan eläs 2 030 000 inemist, üten edeliinoga 5 723 000 inemist.

## Kaeq viil
* Alžeeriä

## Välislingiq
*Alžiiri kaart 

Katõgooria:Alžeeriä
Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Addis Abeba

**Addis Abeba** (amhara keelen አዲስ ፡ አበባ 'vahtsõnõ häierm') om Etioopia pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om Entoto mäe all 2200 kooniq 3000 miitre korgusõn.

2007. aastaga saisoga oll' Addis Abeban 2,7 mill'onit elonikku.

## Välislingiq

* http://www.addisababacity.gov.et/

Katõgooria:Etioopia
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Saint George’s

**Saint George’s** om Grenada pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om saarõ lõunõõdaguveeren hobõsõravvakujolidsõ lahe veeren.

Katõgooria:Grenada
Katõgooria:Pääliinaq
Conakry

**Conakry** om Guinea pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Conakry om Atlandi suurõmere veeren.

2014. aastaga saisoga oll' Conakryn 1,66 mill'onit elonikku.

Katõgooria:Guinea
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Port Vila

**Port Vila** om liin Vanuatun, 1980. aastagast Vanuatu pääliin. Liin om Efate saarõ lõunõveeren. Liina elänikke arv oll' 1999. aastagal 29 356.

Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Vanuatu
Bogota

**Bogota** om Colombia pääliin ja kõgõ suurõmb liin, riigi majandus- ja kultuurikeskus. Liin om Andi mägestigun 2640 m korgusõn merepinnast.

## Välislingiq

*Liina kodoleht

Katõgooria:Colombia
Katõgooria:Pääliinaq
Lucasi arv

Matõmaatikan Lucasi arvoq *F<sub>n</sub>* ommaq arvoq
:L_n = L_{n-1} + L_{n-2},\!\,

kon
:L_0 = 2,\; L_1 = 1.

Edimädseq Lucasi arvoq ommaq 

:2,\;1,\;3,\;4,\;7,\;11,\;18,\;29,\;47,\;76,\;123,\; \ldots\;.

## Kaeq viil
* Fibonacci arv

Katõgooria:Arvoteooria
Asmara

**Asmara** om Eritrea pääliin ja kõgõ suurõmb liin.

2023. aastaga saisoga oll' Asmaran 1,0 mill'onit elonikku.

## Aolugu

1880. aastini oll' Asmara väiku külä, sis viidi sinnäq üle Etioopia Hamaseni provindsi valitsus. 1889. aastagal võtiq liina ärq Itaalia väeq ja teiq tuust 1897 Itaalia koloonia Eritrea pääliina. 1993. aastagal sai Asmarast umaette Eritrea riigi pääliin.

Katõgooria:Eritrea
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Astana

**Astana** (kasahhi keelen 'pääliin') om Kasahstani pääliin aastagast 1997 pääle. Inne tuud oll' pääliin Almatõ.

Liina nimi oll' 1830–1961 ja 1992–1998 **Akmola**, 1961–1992 **Tselinograd**, 2019–2022 **Nur-Sultan**.

## Kaeq viil
*Kasahstan

## Välislink
*Astana kodoleht *(kasahhi, vinne ja inglüse keelen)*

Katõgooria:Kasastan
Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Thimphu

**Thimphu** (ka: *Thimbu*) om Bhutani pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin. 

## Välislingiq
*Liina plaan
*Fotoq
*Fotoq
*Fotoq

Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Katõgooria:Bhutan
Taškent

**Taškent** (usbeki keelen Toshkent) om Usbekistani pääliin (aastagast 1930).

Katõgooria:Usbekistan
Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Monrovia

**Monrovia** om Libeeriä pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Liin om puulsaarõ pääl Atlandi suurõmere veeren.

Monrovia om riigi majanduskeskus ja tähtsä sadamaliin. Sadamast veetäs vällä põhilidsõlt kautšukki ja ravvamaaki.

Katõgooria:Libeeriä
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Bamako

**Bamako** om Mali pääliin ja kõgõ suurõmb liin. Linn om Nigeri jõõ veeren. 

1908. aastast pääle oll' Bamako Prantsusõ Sudaani pääliin. Päält tuud sai taast umaette Mali riigi pääliin.

Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Katõgooria:Mali
Asunción

**Asunción** [asunsj'onn] om Paraguay pääliin ja riigi kõgõ suurõmb liin. Asunción om Paraguay jõõ veeren Argentina piiri lähkün.

## Välislingiq
* Asuncióni liinavalitusõ kodoleht

Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Paraguay
Asgabat

**Asgabat** om Türkmenistani peäliin. Liin om oaasin Karakumi kõrbõn Köpetdagi mäki veeren.

## Välislingiq

* Ashgabati liina kodoleht

Asgabat
Katõgooria:Türkmenistan
Bandar Seri Begawan

**Bandar Seri Begawan** om Brunei pääliin ja kõgõ suurõmb liin. 

Katõgooria:Brunei
Katõgooria:Pääliinaq
Bangui

**Bangui** om Kesk-Afriga Vabariigi pääliin. Liin om Oubangui jõõ hüä poolõ pääl. Bangui om Kesk-Afriga Vabariigi kõgõ suurõmb liin.

1970. aastagal alostõt Bangui ülikuul om riigi ainugõnõ ülikuul.

Katõgooria:Kesk-Afriga Vabariik
Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Banjul

**Banjul** om Gambia pääliin ja suurusõ poolõst neläs liin. Banjuli liin om ehitet Gambia jõõ suun olõva St. Mary saarõ pääle.

Katõgooria:Gambia
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Avarua

**Avarua** om Cooki saari pääliin. Avarua om Rarotonga saarõ põh'aveeren.

2006. aasta rahvalugõmisõ perrä elli Avaruan 5445 inemist.

Katõgooria:Cooki saarõq
Katõgooria:Pääliinaq
Bakuu

**Bakuu** om Asõrbaids'aani pääliin. Bakuu (asõrbaids'aani keelen: Bakı) om Kaspia mere õdaguveeren Abşeroni puulsaarõ lõunõveeren.

Edimäst kõrda nimmati Bakuud kir'on aastagal 885.

Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Asõrbaids'aan
Peko Helü

**Peko Helü** om alates 2006. aastagast Obinitsan ilmuv setokeeline aokiri. Ilmus kõrra aastan.

Aokirä päätoimõndaja om Riitsaarõ Evar ja toimõdaja Kauksi Ülle.

Katõgooria:Eesti aokiräq
Katõgooria:Setomaa
Tsitron

**Tsitron** om tsitronipuu vili. 

Tsitroniq ommaq muist puuvil'ost hapnõmbaq. Näide seen om 5...7% tsitronhapast. Tsitroniid kor'atas kolm kõrda aastan, näütüses Sitsiilian kor'atas viljo süküskuust märtekuuni, joulukuust lehekuuni ja piimäkuust-süküskuuni. 

Katõgooria:Puuviläq
Beirut

**Beirut** om Liibanoni pääliin. Liin om Vaihõmere veeren.

Katõgooria:Liibanon
Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Brasília

**Brasília** om Brasiilia pääliin. Liin om Amazonasõ ja Paraná jõgikunna viilahkmõ pääl.

## Välislingiq
*Liina kodoleht

Katõgooria:Brasiilia liinaq
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riike pääliinaq
Brazzaville

**Brazzaville** om Kongo Vabariigi pääliin. Liin om Kongo jõõ hüä perve pääl.

Katõgooria:Kongo Vabariik
Katõgooria:Pääliinaq
Katõgooria:Afriga riike pääliinaq
Bridgetown

**Bridgetown** om Barbadosõ pääliin ja üteliidsi riigi kõgõ suurõmb liin.

Katõgooria:Barbadosõ liinaq
Katõgooria:Pääliinaq
Belmopan

**Belmopan** om Belize'i pääliin. Liin om riigi keskjaon, Belize'i jõõ veeren, umbõs 80 km merest ja inneskidsest pääliinast Belize'ist. Liina ümbre om troopilinõ ts'ungli.

Katõgooria:Belize
Katõgooria:Pääliinaq
Iisli

**Iisli** (ladina k. *Equus asinus*) om hobõsõ muudu kodoelläi. Iisli om kodostõt 4000 i. m. a. Egüptüsen. Tedä pruugitas kõgõ inämb vioeläjäs. Vanaq ruumlasõq peiq iislit pühäs eläjäs. Õuruupahe ilmuq iisliq pronksiaol, kongi 2000 aastakka i. m. a. Lõunõpoolitsidõ maiõ väikeisin majapidämiisin pruugitas kergembide kuurmidõ vidämises iislit ka täämbädsel pääväl.

## Vällänägemine
Iisli om hobõsõst vähämb. Pää ja kõrvaq ommaq täl kihäga võrrõldõn suurõmbaq, ku hobõsõl. Iislil ommaq piinüq jalaq, kabjaq ja hanna otsan pikembist karvost tutt. Iisli om hariligult hall, a või ollaq ka hallikaspruun. Lühkü lakk ja hand ommaq muust kihäst tummõmbaq.

## Kirändüs
*„Looduse entsüklopeedia“, Tallinn: Varrak, 1999.
*„Imetajad. Loomade elu“, 7. kd. Tallinn: Valgus, 1987.

Katõgooria:Kodoeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Alõts'a

**Alõts'a** om haralidsõ ploomipuu (*Prunus cerasifera*) vili.

Alõtša om ploomist veidüq vähämb luuvili. Värmi poolõst või tä ollaq kõllane, verrev, harvõmbahe must. Alõts'a om maigu poolõst hapnõmb ku pluum. 

Suurõmbidõ viljoga alõts'asortõ kasvatõdas pall'o Ukrainan ja Vinnemaal.

Katõgooria:Puuviläq
Linohk

**Linohk** (vai **linnohk**, **linnuk**, **tsirgumari**, **luumari** vai **kivimari**, ladina k. *Rubus saxatilis*) om pia üle terve Õuraasia põh'apoolidsõ jao kassuv verevide marjoga kasv ruushäitsmeliidsi sugukunna molohka perrekunnast. Mari ja kasv esiq om molohka muudu, a kasus kuivõmba maa pääl ja mar'aq ummaq vereväq ja hapnõmbaq.

Linohk om harilik mari nii Võromaa ku terve Eesti mõtson. Linohk om süüdäv mari, a tedä süvväs ja kor'atas veidüq. Mari om samasugutsidõ kivitside siimnidega nigu molohk, a hapnõmba maiguga. Mar'aq saavaq valmis süäsuvõ paiko, ütel aol mustikidõ ja vabarnidõga.

katõgooria:mar'aq
katõgooria:kasvoq
Granaatupin

**Granaatupin** om puuvili, granaatuibu vili. Taa om tihtsä, kõva koorõga tsitronist vähä suurõmb 5–12 cm läbimõõduga puuvili, mil om seen umbõs 600 seemend. Süvväski noidsammo siimnit üten noidõ ümbre olõva mahlakadsõ vilälihaga.

Granaatubina mahl om virgutava ja immuunsüstemmi tugõvdava toimõga.

Granaatupin om viläkusõ ja võimu sümbol.

## Välislink
*http://www.pomegranate.ee

Katõgooria:Puuviläq
Greip

**Greip** ehk **greipfruut** om greibipuu (pomelopuu ja apõlsiinipuu ristandi) vili.

Greip om apelsiini muudu, a om suurõmb ja mõro maiguga. 

Greip om väärtüslik puuvili, esiqeränis pall'o C-vitamiini poolest. 

Katõgooria:Puuviläq
Kell

Kell om säädüs ao mõõtmisõs. 

Kell om üts vanõmbit lövvüssit, miä om tettü, et mõõtaq ja/vai rehkendäq aigõ, miä ommaq vähämbäq ku luuduslidsõq mõõdussõq nigu üüpäiv, aastak. Kell tüütäs määntsegi püsüvä kõrraperälidse jakkusõ pääl, näütüses maakerä püürdlemise, tiksli, kvartsplaadi, aadomidõ vai molõkullõ kõikmisõ vai muul sääntse pääl.

## Aomõõtmisõ riistaq

Inämb tunnõduq aomõõtmisriistaq ommaq sainakell, käekell, herätüskell. Kõgõ vanõmbas peetäs pääväkellä, miä tüütäs niimuudu, et päävä tett var'o kotus kellä plaadi pääl näütäs, määntsen püürdlemise faasin püürldev maakerä parahhe om. 

Tikslikelläq ommaq hariligult sainakelläq. 16. aastagasaal naati tegemä massinavärgiga karmanikelli. Edimält nimitedi noid Nürnbergi munõs. Kvartskell om kvantresonaatriga püsüvas saad elektronkell. 20. aastagasaal levisi käekelli kandminõ ja naati tegemä elektronkelli. 20. aastagasaa lõpun naati tegemä raadiokelli, midä säetäs õigõs märgüssidega eräliidsi aomärgüssit saatva raadiosaatja päält. 

Parhilla ommaq kõgõ täpsämbaq kelläq aadomkelläq. Nuuq ommaq kvartskelläq, mink käüki võrrõldas tseesiümi, hapasnigu vai rubiidiumi aadomidõ elektronnõ tõistsugutsidõ energiätasõmidõ perrä vastava raadiosagõhusõga.

katõgooria:aig
katõgooria:tekniga
Jante säädüs

**Jante säädüs** om pääas'aligult Skandinaaviamaiõ kottalõ käüv sotsioloogiline termin, miä tähendäs hindäperätsele halvastõ päälekaemist. Säädüse perrä ommavaq üte inemise kõrdaminegiq ja võiduq iloduq ja jälleq. Kiäki tohe-i ütiskunnast vällä paistudaq.

Mõistõ märke vällä kiränik Aksel Sandemose uman raamatun "Pagõja ületäs umaq jäleq", norra keelen "En flyktning krysser sitt spor". Sandemose esä oll' taanlanõ ni imä norrakõnõ. Raamat kõnõlas ütest Jante-nimelidsest väikust liinast Taanin, kon kõik tiidväq kõiki. Kiränik pruuvsõ täpsäle vällä üteldäq midägi, miä oll' aastagasatu skandinaavlaisi hingeelon olnuq.  

Säädüs om kokko pant kümnest riiglist, miä kõik ommavaq üte riigli eri kujoq: 

# Arvaku-iq, et sa olt esiqeräline.
# Arvaku-iq, et sa olt niisama hää kuq miiq olõmiq.
# Arvaku-iq, et sa olt targõmb kuq miiq.
# Panku-iq hindäle säänest mõtõt päähhä, nigu sa meist parõmb olõsiq.
# Arvaku-iq, et sa tiiät rohkõmba kuq miiq.
# Arvaku-iq, et sa meist tähtsämb olõt.
# Arvaku-iq, et sa midägi häste tetäq mõistat.
# Arvaku-iq, et sa mi üle naardaq võit.
# Arvaku-iq, et kiäki sinost huul.
# Arvaku-iq, et sul meile midägi opadaq om.

Katõgooria:Sotsioloogia
Katõgooria:Skandinaavia
Põrgnas

**Põrgnas** vai **aidpõrgnas** vai **kultuuripõrgnas** (*Daucus carota sativus, Daucus sativus*) om sarikaliidsi sugukunna põrknidõ perrehe kuuluv katõaastanõ kasv.

Eestin peetäs söögipõrknit tähtsäs aidviläs. Tiidüsligult selet’ põrgnast edimält Linnaeus.

Põrgnas om katõ-aastanõ kasv. Edimädsel aastagal kasutas tä lehekodarigu ja juurõvilä. Tõsõl aastagal kasutas kooniq ühe miitre korgudsõ harolidsõ ts'aukhäiremäga varrõ, mändsel arõnõsõq häitsmeq ja küdsäseq siimneq.

Põrgnas idänes aigopiten ja tulõ üles hariligult kümne kooniq katsatõistkümne päävä peräst päält külbmist. Kihonõmisaig olõnõs mulla niiskusõst ja kraadist. Lämmän niiskõn mullan võivaq hää jovvuga siimneq kihodaq esikiq nädäli peräst. Edimäne peris leht tulõ kats nädälit peräst kihonõmist.

Leheq ommaq pikäq roodsuga pistülidseq vai nõsõsõq pistü kolmnuka kujogaq, miä om mitmõkõrdsõlt sulgjalt lahkidsõ lehelabaga. Perislehti välla tulõmisega nakkas luuma ka juurõvili.

Juurõvilä tegünemist uurnuq tiidläseq teiq selges, et ku viläle kõgõst loomaleheq jättäq, sis juurõviljä ei tegüneq. Ku õnnõ loomaleheq ärq võttaq, sis kasus väega lühkene juurõvili.

Uma juurõ sisse korjas kasv söögiväeq, miä ommaq tarvilidsõq pikä varrõ kasvatamisõs ja häitsemises tõsõl eloaastal. Põrkna süä om hariligult koorõst hellemb ja puidsõmb ni sääl om veidemb vitamiinõ. Põrkna juurõvili om väega painsa ja muut kergehe hindä tüübilist kujjo. 

Kuq põrknaq külbetäseq vallalidsõ pinna pääle, kon ei olõq kivve, sis põrkna juur ei deformiirüq. Siimnide läbimõõt om üts kooniq kats millimiitrit ja nuuq tulnuq külbäq katõ tsendimiitre süvvüste. Kõgõ parõmbalõ kasus põrgnas täüsvalgusõn, õnnõ veitkese kannahtas tä ka varjo. Suurõs kasusõq põrknaq nelä kuuga

Põrkna siimnit saa tarvitaq kolm-neli aastakka. Siimneq ommavaq kõva esiqmuudu haisugaq, selle sääl ommaq seen eederliguq õliq. Siimnil ommaq tihtsähekülen nõglaq, näidega kinnütüseq siimneq ütstõsõ külge.

Põrkna eri sordõl tetäs vaiht juurõ perrä.

Põrkna esiqmuudu pihlõnõ värv tulõ β-karoteenist. Inemise ihon muutus tuu osalidsõlt A-vitamiinis. Põrknidõ ülearo pall'o süümisest tulõ karotenuus, miä tege naha pihlõtsõs.

Põrkna sisen om pall'o kiudollust, antioksüdantõ ja mineraalõ.

Põrknit soovitõdas süvväq innekõkkõ süäme-, massa- ja rauhahaigil. Värski põrkna ja põrknamahla sakõ pruukminõ tege kihä kõvõmbas ja tõvõkimmüst tege kah parõmbas.

katõgooria:aidviläq
Handi kiil

**Handi kiil** (tõõsõ nimegaq *ostjaki kiil*, handi keeles ханты ясаӈ, hanty yasaṋ) om soomõ-ugri kiil, midä kõnõlõsõq Õdagu-Tsiberin eläväq handiq. Handi kiil om Uurali kiilkunna Ugri kiili Obi-ugri rühmä kiil. Handi kiilt kõnõldas Vinnemaal Handi-Mansimaal, Jamali Neenedsi hindavolitsõn piirkunnan ja Tomski oblastin Aleksandrovskoje ja Kargosoki rajoonin. 1994. aasta Salmineni ja Janhuneni uurmisõ perrä elli Vinnemaal 12 000 handi keele kõnõlõjat. 2002. aasta rahvalugõmisõ perrä elli Vinnemaal 13 600 handi keele mõistjat, a 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä oll' näid õnnõ 9584. 

Handi kiil om ohoalonõ kiil. Handi keele kõgõ läkümb hõimokiil om mansi kiil. Handi kiil om tunnõt ummmi murdidõ hulga poolõst. Murdidõ õdagurühmä kuulusõq  Salehardi, Obi ja Irtõši murdõq  Hummogurühmä kuulusõq Surguti ja Vahhi-Vasjugani murdõq, miä ommaq jagonuq kolmõstõistkümnes murrakus. Kõik murdõq ommaq egäüts väega esiqmuudu, kolmõ päämädse murdidõrühmä (kolmas om põh'arühm) kõnõlõjaq ei saaq ütstõõsõst arvo. 

katõgooria:keeleq
katõgooria:Vinnemaa
Udmurdi kiil

**Udmurdi kiil** (*удмурт кыл*) om soomõ-ugri kiilkunna permi kiil. Kiilt kõnõlõsõq udmurdiq. Vinnemaal Udmurdi Hindävolitsõn Vabariigin om udmurdi kiil vinne keele kõrval ammõtlinõ kiil.

2010. aastaga Vinnemaa rahvalugõmisõ perrä kõnõli Vinnemaal udmurdi kiilt 324 338 inemist. 

Kõgõ lähkümbäq hõimokeeleq ommaq komi kiil ja permikomi kiil.

Udmurdi kiil om ohoalonõ kiil. Udmurdi kiilt kõnõldas veidüq ja taad ei peetäq tähtsäs. Vinne kiilt on udmurdõlõ egä päiv tarvis, õnnõ udmurdi keelega toimõ ei tulõq. 99 000 udmurdi koolilatsõst opvaq imäkiilt õnnõ 29 000, udmurdikiilset oppust om õnnõ maa-algkoolõn, miä ommaq ettevalmistusõs vinnekiilsele oppusõlõ. Udmurdi Vabariigi parlament om andnuq udmurdi keelele riigikeele staatusõ, a keelesäädüs löüd tugõvat vastasaiso.

Esiqmuudu tõisist soomõ-ugri keelist om udmurdi kiil tuu poolõst, et täl om rasõhus viimädse silbi pääl. Arvatas, et tuu om turgi kiili mõjo. Udmurdi keelen olõ-iq vabahelükokkokõlla. Udmurdi keelen om 15 käänüst. 

Udmurdi tähistü om kirillitsa tähtiga ja näge vällä sääne: 

   
А
Б
В
Г
Д
Е
Ё
Ж
Ӝ
З
&#1246;
И
Ӥ
Й
К
Л
М
Н
О
Ӧ
П
Р
С
Т
У
Ф
Х
Ц
Ч
&#1268;
Ш
Щ
Ъ
Ы
Ь
Э
Ю
Я
   
   
а
б
в
г
д
е
ё
ж
ӝ
з
ӟ
и
ӥ
й
к
л
м
н
о
ö
п
р
с
т
у
ф
х
ц
ч
ӵ
ш
щ
ъ
ы
ь
э
ю
я

   
a
b
v
g
d
e/je
jo
ž
dž
z
dź
i
ï 
j
k
l
m
n
o
ö
p
r
s
t
u
f
h
c
ć
tš
š
&nbsp;
"
y
'/j
e
ju
ja



Katõgooria:keeleq
Katõgooria:Udmurdimaa
Kunn

**Kunn** om katõpaigaelläi, tuuperäst, et ta saa elläq maa pääl ja viin kah. 

## Eesti kunnaq
Eestin om üttekokko ütstõist katõpaigaeläjat, kats noist ommaq  vesihobõsõq (harivesihopõn ja tähnikvesihopõn) ülejäänüq ütessä ummavaq kunnaq. Kunnõst eliskeles meil hainakunn, suukunn, lumbikunn, viikunn, järvekunn, muakunn, harilik kärnkunn, kõrõ ja hal'as-kärnkunn. 

## Kunnõ elo
Kunnaq sööväq ja ommaq talvitsõl aol maa pääl, a ilmalõ tulõvaq viin. Siginemises tahtvaq nimäq vähämbit ja suurõmbit lumpõ ja muid lämmit viisilmi, kohe kudõ and sisse pandaq. Pääle tuud nakas konnakudõst väikeisi hannaga kunnapoigõ kasuma. Edimädseq nädäliq ommaq kunnapojakõsõq viin, kooniq nail hanna asõmõlõ jalakõsõq tegüneseq. Pääle muundumisõ ao üleelämist lätväq nä uma jala pääl maa pääle süüki hankma ja pääle tuud jääseq sinnäq talvõ aos kah.

## Kunnõ kaitsminõ
Katõpaigaeläjä, kiä Eestin elutsõsõq ommaq riigi kaitsmisõ all. Tuu tähendas, et näide  luudusõst ärq häötämine  Keskkunnaammõedi lupa saamalda om keelet. Eestin ummaq kunnaq hädäohon päämidselt elopaiku häömise peräst.

## Kaeq viil
* Ameeriga härgkunn
* Kõrõ

katõgooria:Katõpaigaeläjäq
Jõhvi

**Jõhvi** om liin Hummogu-Viron Jõhvi vallan, Hummogu-Viro maakunna ja Jõhvi valla keskus.

Kõgõ vanõmb alalõ hoitunuq hoonõq Jõhvin om Mihkli kerik, miä om peri 14. aastagasaast. Midä muud vanna väega olõki-iq, 1943. aastaga põimukuun palli suur jago liina süänd maaha just Mihkli kerikust pääle naanust tulõst. Tuu 20. aastagasaa Eesti suurõmbit tulõkahjõ palot' maaha terve kilomiitre Jõhvi päähuulidsa majjo.

Päält Mihkli kerigu om Jõhvin viil õigõuso Issanda Ristimise kerik, miä ehitedi 1895. aastagal. Aastil 1950–1957 oll' Jõhvi Issanda Ristimise kerikun priistre Ridigeri Aleksei, kinkast 1990. aastaga sai Vinne Õigõuso Kerigu Moskva ja kõgõ Vinnemaa patriark.

Jõhvin om elänüq ja tüütänüq Rakvere lähükesest peri kirämiis Bornhöhe Eduard.

## Pildiq

Pilt:Administratiivhoone Jõhvis, Jõhvi keskväljak.JPG|Jõhvi liin
Pilt:Jõhvi_Mihkli_kirik_vallikraaviga_(2).JPG|Jõhvi Mihkli kerik
Pilt:Jõhvi_Issanda_Ristimise_kirik_02.JPG|Jõhvi Issanda Ristimise kerik
Pilt:Jõhvi_endine_postijaam.jpg|Jõhvi inneskine postijaam


## Lätteq


Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Jõhvi vald
Mirbeau Octave

**Mirbeau Octave** (Octave Mirbeau; 1848–1917) oll' prantsusõ romaanikiränik (*L'Abbé Jules*, 1888 ; *Le Jardin des supplices*, 1899; *Le Journal d'une femme de chambre*, 1900), näütekiränik (*Les affaires sont les affaires*, 1903), esseist (*Combats esthétiques*, 1993) ja inemiseõiguisi aktivist (*L’Affaire Dreyfus*, 1991).

## Välälingiq
* Société Octave Mirbeau
* ''Dictionnaire Octave Mirbeau

Katõgooria:Prantsusmaa inemiseq
Katõgooria:Prantsusmaa proosakiräniguq
Katõgooria:Prantsusmaa näütekiräniguq
Chhinnamasta

**Chhinnamasta** (Sanskrit: *छिन्नमस्ता, Chinnamastā*, „tuu, kink pää om ärq lõigat“), kõnõldas ka **Chinnamasta**, **Chhinnamastika** ni **Prachanda Chandika**, om üts kümne tantristligu naisjumala (Mahavidya) siäst, Devi, hindude jumaligu imä mõtsik, vihalinõ külg. Chhinnamastat või lihtsähe ärq tundaq tä hirmsa puusli perrä. Tuu um naisjummal, kiä om esiqhindäl pää otsast ärq lõiganuq, hoit taadsama pääd uman üten käen, kõvvõr mõõk om tõsõn käen. Kolm vereujja purskasõq vällä tä kaalast ja naist joovaq tä kats saatjat ja tä esiq. Chhinnamasta sais hariligult vaihõkõrran olõva paari pääl.

Chhinnamastat köüdetäs hindäohvõrdamisõ arvosaamisõga, niisama kundalini – vaimlidsõ energiä – herätämisega. Tedä peetäs ka seksuaalsõ hindäkontrolli ja seksuaalväe kihästüses, olõnõvalt seletüsest. Tä sümbolisiir Devi mõlõmbat külge: ello kinkvät ja ello võtvat. Timäst kõnõlõvaq jutussõq rõhutasõq timä tuudut ohvrit – tõnõkõrd imälikku elementi, ni seksuaalsõt dominanti ja hinnast ärqhäötävät vihha. Kuiki nigu Mahavidya om tä patronaaži all, ei olõq tälle pühendedüid templiid väega pall'o. Inämb või naid löüdäq Põh'a-Indian ja Nepaalin. Niisamatõ om Chhinnamasta ütsilde (individuaalnõ) tiinmine harv, selle et tä om mõtsigu loomuga ni timä tiinmist ja timä poolõ püürdümist peetäs ohtligadsõs. Timä ütsilde tiinmine om inämbjaolt tantristlik, midä tegeväq *tantrikaq*, joogiq ja maailmast ärpüürdnüq. 

Chhinnamastat tiidväq nii hinduq ku budistiq.

katõgooria:hinduism
katõgooria:budism
Čaksi Aleksandrs

**Čaksi Aleksandrsit** (Aleksandrs Čaksi) või pitäq ütes Läti tähtsämbäs luulõtajas. Čaks sündü 1901. aastaga 27. rehekuu pääväl Riia liinah. Timä esä-imä olliq rättsepp Jānis Čadarainis ja timä tõõnõpuul Emilija. Timä edevanõmbidõ nimi oll' Čadarainis-Čaks, agaq seo nime tõõnõ puul oll' ao joosul ärq kaonu. Ildampa valõ Čaks nimelt tuu tõõsõ poolõ hindäle pseudonüümis. Ku Čaks oll' kümne aastaga vana, ast' ta Riia Aleksandri gümnaasiummi. Perän Gümnaasiumi lõpõtamist ast' Čaks Moskva ülikooli tohtritiidüskunda. Moskvah puttõ tä kokko futuristõ ja imažinistõga ni kirot' 17 aastaga vannudsõlt uma edimädse luulõtusõ, mie oll' vinne keeleh. 1919. aastagal võeti Čaks Verevähe Sõaväkke, koh tä muusiäh võidõl' Läti verevide kütte siäh. 

Jälki Riiah ollõh ast' Čaks Läti ülikooli tohtritiidüskunda, a vaiht' pia tuu ala balti keeletiidüse vasta. Päält ülikooli lõpõtamist oll' tä Drabešu latsi var'opaiga man olõva kooli juhtja ja oppaja. 1927. aastagal oll' Čaks jälq Riia liinah, koh tä tõisi nuuri kiränigõga üteh asot' kirästüse Seši (Kuus) ja luulõaokirä Jauna Lira (Vahtsõnõ Lüür) ni võtt' ossa rühmitüse Zaļā vārna (Hal'as Varõs) tüüst.

Läti luulõhe tõi Čaks vahtsit tuuli. Innemb oll' läti luulõq kõnõlnuq inämbalt jaolt maaelost. A Čaks kirot' liinast ni hariligõst liinainemiisist. Lemmikteemas oll' Čaksi jaos veeereliin. Čaks esiq ütel', et või kirotaq ütskõik minkast.  Niguq pall'osit kiränikkõ, kiusati ka Čaksi Nõvvokogo aol takan, minkperäst täl tekkü depressiuun. 

Luulõtaja kuuli 8. radokuu pääväl 1950. aastagal. Lätih um Čaks täämbätseni pääväni tunnõt ja armastõt. Eesti keeleh on ilmnu timä luulõkogo Igavene Riia, mä om ümbre pant Livia Viitolil.

katõgooria:läti luulõtajaq
Viimsi

**Viimsi** om alõvik Harjo maakunnan, Viimsi valla keskus. Elänikke arv om 2423 (saisoga 1.01.2019).

Viimsi mõisan om Eesti Sõamuuseum – kindral Laidoneri muuseum.

Katõgooria:Viimsi vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Tabasalu

**Tabasalu** om alõvik Harjo maakunnan, Harku valla keskus. Elänikke arv om 3883 (saisoga 1.09.2022).

Katõgooria:Harku vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Kuusalu

**Kuusalu** om alõvik Harjo maakunna hummogojaon, Kuusalu valla keskus. Elänikke arv om 1075 (saisoga 1.01.2019).


Kuusalu Lauritsakivi.JPG
Vabadussõja mälestussammas-.jpg
Kuusalu pastoraadi saun..JPG


Katõgooria:Kuusalu vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Lagedi

**Lagedi** om alõvik Harjo maakunnan Rae vallan. Elänikke arv om 1083 (saisoga 1.01.2022).

Läbi alõvigu lätt Talliin-Tartu tsihin raudtii.

Lagedin om Eesti Vabahusvõitlusõ Muuseum.

Katõgooria:Rae vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Väiku-Maarja

**Väiku-Maarja** om alõvik Õdagu-Viro maakunnan, Väiku-Maarja valla keskus. Elänikke arv om 1488 (saisoga 1.01.2023).

Väiku-Maarja oll' aastagil 1950–1962 Väiku-Maarja rajooni keskus.


Väike-Maarja kalmistu värav.jpg
Vabadussõja mälestussammas Väike-Maarjas.jpg
Väike-Maarja Seltsimaja.jpg


Katõgooria:Väiku-Maarja vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Valgõvindläseq

**Valgõvindläseq** (umakeeline nimi беларусы) om hummoguslaavi rahvas, Valgõvinne põhirahvas.

Valgõvindläisi om ilmamaal 10,5 mill'onat. Valgõvinnen eläs 7 957 252 valgõvindläst (83,7% elänikkonnast). Ameeriga Ütisriigein on valgõvindläisi 750 000, Vinnemaal 521 443, Ukrainan 275 763, Lätin 68 174, Kasahstanin 62 294, Poolan 47 000 nink Leedun 35 900. Eestin oll' 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä 12 419 valgõvindläst.

Valgõvindläseq kõnõlõvaq valgõvinne keelt, a väega pall'o näist kõnõlõvaq vinne keelt. Üts jago valgõvindläisi Valgõvinnen kõnõlõs valgõvinne keele ja vinne keele segäkeelt, miä nimi om trasjanka.

Valgõvindläseq ommaq suurõmbalt jaolt õigõuskliguq, Õdagu-Valgõvinnen om üts jago valgõvindläisi katoligo usko.

Katõgooria:Rahvaq
Katõgooria:Valgõvinne
Kumõki kiil

**Kumõki kiil** om turgi kiili kõptsaki-polovetsi rühmä kiil, midä kõnõldas Vinnemaal Dagestani keskjaon. Dagestanin kumõki kiil om üts ammõtliidsist keelist. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä kõnõlõs kumõki kiilt Vinnemaal 426 212 inemist.

Kumõki keele lähkümbäq sugukeeleq ommaq nogai kiil ja karatsai-balkaari kiil.

Kumõki kiräkiil om peri 19. aastagasaast. Aoluulidsõlt oll' tarvitusõl araabia kiri. Ladinatähistüline kiräkiil luudi 1928. aastagal. 1938. aastagast pruugitas keele kirotamisõs kirillidsapõh'alist tähistüt.

Katõgooria:Keeleq
Rakkõ

**Rakkõ** (eesti keelen *Rakke*) om alõvik Õdagu-Viro maakunnan Väiku-Maarja vallan.

Elänikke arv om 871 (saisoga 1.01.2021).

Rakkõ oll' aastagil 1992–2017 Rakkõ valla keskus.

Läbi alõvigu lätt Talliina-Tarto tsihin raudtii.

Rakkõn om lubjavabrik.

Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Väiku-Maarja vald
Kostivere

**Kostivere** om alõvik Harjo maakunnan Jõõlähtme vallan Jõelähtme jõõ veeren. Elänikke arv om 719 (saisoga 1.09.2022).

Katõgooria:Jõõlähtme vald
Katõgooria:Eesti alõviguq
Väätsä

**Väätsa** (eesti keelen *Väätsa*) om alõvik Järvä maakunnan Türi vallan. Väätsa om Paidõ liinast 8 kilomiitret õdagu puul.

2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Väätsan 558 elänikku.

Väätsa oll' aastagil 1991–2017 Väätsä valla keskus.

Väätsan om põhikuul, latsiaid, rahvamaja, jahimaja ja Eesti Jalgratta Muuseum.

Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Türi vald
Caerfyrddin

**Caerfyrddin** (inglüse keelen *Carmarthen*) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal.

Katõgooria:Walesi liinaq
Abertawe

**Abertawe** (inglüse keelen *Swansea*) om liin Suurbritannian, Kõmrimaal. 

## Välislink
* Abertawe kodoleht

Katõgooria:Walesi liinaq