open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Urvastõ kihlkunna järveq

**Urvastõ kihlkunna järvi nimekiri** lugõ üles Urvastõ kihlkunna järveq.  

__NOTOC__  A B E H J K L M O P R S T U V Õ   

## A
*Aalupi järv
*Aigraamadulump

## B
*Boosõ järveq

## E
*Ermeli lump

## H
*Hanni järv

## J
*Jaanimäe tiik
*Jakapi järv
*Jutikmäe lump
*Jõgari tiik

## K
*Kalamajandi tiigiq
*Kallastõ järv
*Kalmõtlump
*Kanarikumäe järv
*Kangru järv
*Kauksi järv
*Keema järv
*Kivijärv Osola kandin
*Kivipurdõ hainamaa
*Kogrõjärv Keema kandin
*Kogrõjärv Mälle kandin
*Kohvilump
*Konksi järv
*Koodõssuu lump
*Koska tiigiq
*Kungjärv
*Kunnalump
*Kõolump
*Kõvvõrjärv Vana-Antsla kandin

## L
*Laatrõ järv
*Lakõssuu järv
*Lambahannajärv
*Lanna järv
*Liinamäe järv
*Liinu järv
*Liise järv
*Lubjajärv
*Luhassuu järv
*Luukasõ järv
*Lõõdla järv

## M
*Mahlatsehhi tiik
*Maru järv
*Meierei tiik
*Mõisajärv Vaabina kandin

## N
*Nahajärv
*Nurmõlump
*Nurmõsuu lump
*Näkitiik
*Nässmõisa järv

## O
*Ora järv
*Oti tiik

## P
*Paiujärv
*Pardsilump Hargi kandin
*Pundõ järv
*Puura järv

## R
*Restu-Madissõ järv
*Rimmi järv
*Robi tiik
*Rüütle järv

## S
*Savi järv
*Siimu lump
*Sika järv
*Silgu järv
*Sinike järv
*Sitisuu tiik
*Suurjärv Kobõla kandin
*Suurõsuu lumbiq
*Sõiralump
*Sõmmõrpalo järv

## T
*Tanni tiik
*Tapusuu lump
*Telli tiik
*Tiidu järv
*Tiik nummõr üts
*Tobra järv
*Toku järv
*Tsimmi järv

## U
*Uhtjärv

## V
*Vahtsõ-Antsla kalatiigiq
*Vahtsõkivi järv
*Varõsjärv
*Viiruki järv
*Viiruki tiik
*Viselä järv
*Voki järv
*Väikujärv
*Väiku-Keema järv

## Ü
*Ülemine järv
*Üübjärv

## Kaeq viil

*Võromaa järveq
*Võromaa tõisi kihlkundõ järvi nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Vahtsõliina kihlkunna järveq

**Vahtsõliina kihlkunna järvi nimekiri** lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna järveq.  

__NOTOC__  A H J K L M O P R S T U V Õ   

## A
*Alaveski järv Noodaskülä kandin
*Antjärv

## H
*Halapuu linaläpüq
*Hino järv

## I
*Idinä järv
*Ikujärv
*Immaku järv

## J
*Jaanissaarõ järv
*Jaanusjärv
*Juhaniniidü lump

## K
*Kaadsaharo järv
*Kaarniidü lump
*Kalijärv
*Kapstoja lump
*Kassiniidü järv
*Kassioro järv
*Kerigumäe järv
*Kisõjärv
*Kolmõpinijärv
*Kommõri järv
*Korgõsilla sulg
*Kuasuu lump
*Kunnaland Maksamõtsa kandin
*Kõovarigu lump
*Kõrbaja lump
*Kõrbjärv Kaatsorakunna kandin
*Kõrbjärv Pundsu kandin
*Kõrkõnijärv
*Kõrvõ sulg
*Kõvõra järv
*Kängämäe sulg
*Külimitü järv
*Küläoro järv

## L
*Laihjärv
*Lalli soodiq
*Lasva järv
*Laustoja lump
*Lautri järv
*Linnasjärv
*Luhtõ järv

## M
*Mikeli järv
*Mikeli Väikenejärv
*Mudajärv Kurõkivi kandin
*Mudajärv Pundsu kandin
*Munakülä järv
*Mustakao lump
*Mustjärv Oravamõisa kandin
*Mustjärv Siksälä kandin
*Mutsu järv
*Mäenurmõ lump
*Mäestjärv Tammsaarõ kandin
*Mäeveski järv
*Mägialonõ järv
*Märä järv
*Möldri londsik

## N
*Noodasjärv

## O
*Orava järv Oravamõisa kandin
*Oroniidü lump

## P
*Paali järv
*Pabosuu lump
*Pahijärv
*Palandniidü lump
*Palandulump
*Palanusuu lump
*Pedejä järv
*Pedäjämäe lump
*Piiroja järv
*Piitreveski sulg
*Pikäsuu lump
*Plessi järv
*Preeksa järv
*Pulli järv
*Pundsu järv
*Puustuslump
*Põrstõ järv
*Pältri järv
*Pärgi lump

## R
*Ritska järv
*Roodsi sulg

## S
*Saarjärv Miss'o kandin
*Saarõniidü lump
*Sika sulg
*Solda järv
*Suujärv Savioja kandin
*Suulätte lump
*Suur Kasvandulump
*Sõdaalonõ järv

## T
*Tabina järv
*Tahojärv
*Tammõlump
*Tegova järv
*Tiidujärv
*Tiisleri land
*Tika järv
*Ts'opasuu järv
*Tsäpsi järv

## U
*Ubasuu lump
*Uigumäe lump
*Utra lump
*Uuri järv

## V
*Vanigõjärv
*Varsangulump
*Viisjärv
*Villapai tiik
*Vinegi järv 
*Vinnora järv
*Vuuhjärv
*Väikene Kasvandulump
*Väikene Suujärv
*Väikene Tiidujärv
*Väikojärv

## Kaeq viil

*Võromaa järveq
*Võromaa tõisi kihlkundõ järvi nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Tilsi mõisa

**Tilsi mõisa** (sks. k. *Tilsi*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan põrõhõlladsõ Laheda valla alal. Mõisa jaeti ärq Väimälä mõisast 1749. a. Mõisahuunõq ommavaq Tilsi külän.

## Inemiseq

*Edimäne umanik oll' von Schillingi tütär Mülleri Charlotte Amalie.
*1765 ost' mõisa Schmidti Johann Jacob.
*1833-1919 oll' mõisa von Rothõ käen.
*1889-1919 oll' perämädses umanigus Rothi Woldemar Friedrich.  

## Huunõq

Pikk ütekõrdnõ puust härbän om ehitet mitmõn jaon. Vanõmbaq osaq võivaq ollaq perit 18. aastagasaast, lõpligu kujo sai hoonõq 19. aastagasaa tõsõl poolõl. Tii ja Tilsi Pikkjärve vaihhõl om olnuq hulka kõrvalhuunit ja väikene park. Innembide ommaq mõisahuunõq paistunuq järve poolõ, a sinnäq ette ommaq puuq kasunuq. Vana Tarto-Võro tii päält lätt Tilssi 3 km pikkunõ tii, mink perämädseq paarsada miitret ommaq tsihtnüq õkvalt päähuunõ keskpaika.  

1921. aastagast pääle oll' mõisahuunõn latsikodo. Ku 1978. a. ehitedi sinnäqsamma kõrvalõ latsikodo vahtsõnõ hoonõq, jäiväq mõisahuunõq tühäs. Alalõ om püsünü illos väreht ja mitmõq kõrvalhuunõq, midä om sõski ümbre ehitet.

## Kar'amõisaq

*Siastõ
*Oti
*Vana-Valsi
*Vahtsõ-Valsi

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq

## Välisllingiq

*Tilsi mõisa kotsilõ või kaiaq Eesti mõisaportaalist
Peri mõisa

**Peri mõisa** (sks. k. *Perrist*) oll' perismõisa Põlva kihlkunnan  põrõhõlladsõ Põlva valla maiõ pääl. Mõisa maaq ostõtiq 1530. a. Tõdu mõisa umanigult Tödweni Jürgenilt. Taast ku hindäperi mõisast om edimäne tiidüs 1544. aastagast, ku umanigus sai piiskopkunna foogt Stakelbergi Peter. Mõisahuunõq jääseq Peri küllä Võro-Põlva tiist üte kilomiitre hummogu poolõ. 

## Inemiseq

*1544 sai umanigus Stakelbergi Peter.
*1718 läts' mõisa Glasenappi perekunna umandustõ.
*1863 ost' mõisa Radloffi Bruno.
*1899-1919 oll' umanik Lilienfeldi Edward. 

## Huunõq

Mõisasüä oll' 18. aastagasaa lõpun vällä ehitet väikene, a stiilne baroknõ kompleks. Täämbädses om puust baroknõ päähoonõq häönüq. Väikon pargin ommaq mitmõq alalõpüsünüq kõrvalhuunõq, muuhulgan  stiilne kolmõ kaarõga ait. Aida katussõl om tuulõlipp aastagaarvoga 1777. 

20. aastagasaa lõpun oll' Peri kolhoosikeskus, minkperäst om mõisasüämehe ja tuu ümbre ehitet pall'o vahtsit elo- ja majandushuunit.

## Kar'amõisaq

*Andrõ
*Tromsi

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna mõisaq

## Välisllingiq

*Peri mõisa kotsilõ või kaiaq Eesti mõisaportaalist
Kanepi kihlkunna järveq

**Kanepi kihlkunna järvi nimekiri** lugõ üles Kanepi kihlkunna järveq.  

__NOTOC__  A E H I J K L M O P R S T U V   

## A
*Ahijärv Karstmõisa kandin
*Alapikä järv

## E
*Erästvere järv

## H
*Haavalehelomp
*Hallsuu lump
*Hanitiik
*Hatalomp
*Hatsikõ järv
*Herrmanni lomp
*Hilba järv
*Hurmi järv
*Hüüdre järv

## I
*Ilvesse tiik

## J
*Janokjärv 
*Jussoni lomp
*Jõksi järv
*Järve järv

## K
*Kaivandjärv
*Kalmatjärv
*Kalmõtlomp
*Karaski järv
*Keebi järv Hüssi kandin
*Keebi järv Kitsõ kandin
*Keldu järv
*Kiisla lomp
*Kiltre lomp
*Kogrõjärv Mõndsi kandin
*Kohvilomp
*Kolmõrist
*Kovata järv
*Kraika
*Kume tiik
*Kunnajärv
*Kunnõjärv
*Kurvitsa järv
*Kõiviksuu lomp
*Kõrrõ lomp
*Kõvvõrjärv Koorastõ kandin
*Kähri tiik

## L
*Laanõperä lump
*Lambaniidü lomp
*Leotus
*Liivajärv Tammõ kandin
*Linajärv Koorastõ kandin
*Lättelomp

## M
*Magari järv
*Mahlamäe lump
*Marana lump
*Matu lomp
*Mudsina järv
*Mustjärv Heisri kandin
*Mädäjärv Ahijärve suu kandin
*Mädäjärv Möldre kandin
*Mädäjärv Valgjärve kandin
*Mätäsniidü lomp

## O
*Osõtsuu järv

## P
*Palanulomp
*Palojärv Hino kandin
*Palojärv Ihamaru palo kandin
*Pardsilomp Karaski kandin
*Pardsilump Muhulaanõ kandin
*Perätsjärv
*Piigandi järv
*Piiri lomp
*Pikkjärv Koorastõ kandin
*Pikäjärv
*Ploomi lump

## R
*Riiulump
*Roti järv
*Rängä järv

## S
*Sinikahja järv
*Sulõndu
*Sulõndu järv
*Sulõndu lomp
*Suurjärv Koorastõ kandin

## T
*Tammõ järv
*Tammõkannulomp
*Tarnsuu lomp
*Toomõlomp
*Tsähknä järv

## U
*Uiakatsi järv

## V
*Vaaba järv
*Valgjärv Valgjärvel
*Vedelä järv
*Visnapuu lomp
*Vähkjärv Piigandi kandin
*Väikene Keebi järv
*Väikene Palojärv
*Väikene Perätsjärv
*Väiku-Osõtsuu järv

## Kaeq viil

*Võromaa järveq
*Võromaa tõisi kihlkundõ järvi nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Karula kihlkunna järveq

**Karula kihlkunna järvi nimekiri** lugõ üles Karula kihlkunna järveq.  

__NOTOC__  A H J K L M N O P R S T V Õ Ä   

## A
*Aheru järv
*Ahnõjärv
*Alakonnu järv

## H
*Haugjärv

## J
*Jaagusuu lomp
*Jaska järv
*Jaugamõisa järveq
*Jänessemäe järv
*Järvots

## K
*Kaadsijärv
*Kaivandu
*Kallõtõ järv
*Kaugjärv
*Kiiviti järv
*Kikati järv
*Kirvõsjärv
*Kogrõjärv Kuritsõ kandin
*Kogrõjärv Saarjärve külä kandin
*Kogrõjärv Tohvri kandin
*Konnumäe järv
*Korijärv
*Kuikli järv
*Köstrijärv
*Küüdre järv
*Küünimõtsa järv

## L
*Laadsi järv
*Lajassaarõ järv
*Latsõjärveq

## M
*Madsa lump
*Mikilä järv
*Mustjärv Savi kandin
*Mustjärveq
*Mõtsalump
*Mõtskonna lump

## N
*Nigle järv

## O
*Obõsõujutus
*Ojajärv
*Osjalont

## P
*Paiulont
*Papijärv
*Pardsilump Antsla vallan
*Pardsilump Mõnistõ vallan
*Pautsjärv
*Peräjärv Ähijärve kandin
*Pikkjärv Karula kandin
*Pormeistri järv
*Põrgujärv Peräjärve kandin

## R
*Raudjärv Lüllemäe kandin
*Rautina järv
*Rebäsejärv
*Ruusmäe järv Paluotsa kandin
*Rästä järv

## S
*Saarjärv Vana-Antsla kandin
*Savijärv Savi külä kandin
*Sibula järv
*Sinejärv
*Suur Apja järv
*Suur Pehmejärv

## T
*Tirgu järv
*Tohvri järv
*Tollari järv
*Türäjärv

## V
*Vahejärv Ähijärve kandin
*Vanaesälump
*Vehmerjärv
*Verevä järv
*Vihmjärv
*Viinakuajärv Karula kandin
*Viitka järv
*Väikene Apja järv
*Väikene Pehmejärv
*Väikene Saarjärv
*Väiku-Kuikli järv

## Õ
*Õdri järv

## Ä
*Ähijärv
*Äniniidü lump

## Kaeq viil

*Võromaa järveq
*Võromaa tõisi kihlkundõ järvi nimekiräq: Hargla - Kanepi - Karula - Põlva - Rõugõ - Räpinä - Urvastõ - Vahtsõliina

## Välisligiq

*Aoluulidsõ Võromaa paiganimmi teedüskogo

Katõgooria:Nimekiräq
Lahokülä (Laheda)

**Lahokülä** vai **Laho** om inneskine külä, miä 1977. aastaga panti kokko Himmakülägaq, miä om Põlva kihlkunnan Põlva vallan, Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 7 km, Võrolõ 18 km). 

Külän om kümmekund elämist ni tä jääs suurõsttiist hummogu poolõ. Lahoküläst põh'a poolõ jääs Andre külä, hummogu poolõ Sika külä, lõuna poolõ Himmakülä ja õdagu poolõ Koiolakülä. Külän om Kööbi bussipiätüs. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq
*Laho külä

Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Naruskikülä

**Naruskikülä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.  

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Laheda valda.  

Külän om paarkümmekund elämist. Naruskiküläst põh'a poolõ jääs Sika külä, hummogu poolõ Viinakualaan, lõuna poolõ Vana-Koiola mõts ni õdagu poolõ Ortuskülä ja Himmakülä. Külä õdagujako üteldäs Viinakualaanõ, õdagupoolitsõs piiris om Peri uja. Külän om Hõlmu suu. 

Naruskist lätt läbi Rosma–Tiike–Leevi tii ja sinnäq lätt Tilsi-Naruski tii. 

2020. aastaga alostusõn elli Naruskin 36 inemist. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Koiolakülä

**Koiolakülä** (eesti kiräkeelen **Pragi**) om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.  

Külä om Orajõõ keskjoosul ürgoro viiri pääl. Külän om paarkümmend elämist. Koiolaküläst põh'a poolõ jääs Meemaskülä, hummogu poolõ Himmakülä, lõuna poolõ Vardja külä ja õdagu poolõ Mustajõõ külä. Koiolakülä õdagujako kutstas Vedo, tuu om vanast olnuq eräle külä. 

Koiolakülän om Silmäläteq, külä lähikesen Pragi suu. Koiolakülä lõunõjaon ommaq Vardja järv ja Kundsa järv. 

## Aolugu

Koiolakülä kotussõ pääl ommaq inemiseq elänüq vähämbält 5000 aastakka. Koiolakülän om kolm kivikalmõ kotust ja om lövvet 9 kääbäst.

1977. aastaga nimmati Koiolakülä eesti kiräkeelen ümbre Pragi küläs, kuiki põlidsõ külä vana nimi om Koiola: 1627. aastaga om kirjä pant *Koykuell*, 1900. aastaga ümbre *Койола-Кюла.* Koiola küläst saiõ uma nime Vana-Koiola mõisa. 1990–2017, inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Laheda valda. 

2020. aastaga alostusõn elli Koiolakülän 81 inemist.

## Kuulsambaq inemiseq

*Koiolaküläst om perit arkeoluug Kiristaja Arvis.

## Innemuistinõ jutt

**Kuis Vanapakan pöksegaq ja nõnarätikugaq kivva kand**'

*[[Põlva kihlkund|Põlva kihlkunnah]] [[Vardja mõisa|Pragi (mõisa)vallah]] Koiolaküläh IIvani talo nurmõh om kolm kivivarõmat, minkast rahvajutt niimuudu pajatas. Kõrra võtnuq Vanapakan hindäle nõvvos Koiolakülä ligidäle nurmõ pääle ütte templit vai liina asotadaq, koh tä kõgõ uma suguseldsigaq võinuq elläq. Tuu kotus olnuq katõ suu vaihhõl ja tuuperäst tälle väega miiltpite. Lännüq kah sõs tõnõ mehekene ehitüses kivva tuuma, agaq et täl parõmpat kivvavidämise abinõvvo olõ-s olnuq, sõs võtnuq tä pöksiq jalast ärq ja ajanuq mõlõmbaq seereq kivva täüs. Agaq sõski arvanuq Vanapakan, et tuu kuurma ütes kõrras viiäq viil pall'o väikene om. Võtnuq sõs uma nõnarätiku kah karmanist vällä, ollaq tuu kivva täüs laat'nuq, otsaq kokko sõlmanuq ja sõs nuuq niguq pähklikeseq käe otsa võtnuq, pöksiq kah kivvagaq ola pääle visanuq ja astnuq sõs õigõq tulitsõhõ Koiolakülä poolõ. Saanuq tä parajahe Iiivani talo nurmõ pääle, laulnuq joba külä kikkaq. Vanalpaganal prahvatanuq pöksiseereq lahki ja kõik kiviq sadanuq suurõ mürinägaq kattõ rukka maaha, kuna nõnarätikust maaha sadanuisist kivvast kolmas ruga saanuq. Tuustsaaniq olõ-iq Vanapakan sinnäq inämp tahtnuq templit ehitämä naata. Nuuq kolm kivivarist ommaq sääl nurmõ pääl viil nätäq, agaq mud'oki teedäq olõ-iq nuuq mitte muud ku vanaq kivikalmõq. Sääntseq jutuq ommaq iks kivikalmidõ kotsilõ.*

(Hurda Jakobi rahvaluulõ kogo I 9, 865/6 (179) - Suurkask A., 1898, võro kiilde pandnu Laanõ Valdis)

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Rasmusseni Anders Fogh

**Rasmusseni Anders Fogh** (**Anders Fogh Rasmussen**, sündünü 1953) om Taani poliitik. 27. märtekuu pääväst 2001 kooni 5. mahlakuu pääväni 2009 oll' tä Taani pääministri. 1. põimukuu pääväst 2009 kooni aastagani 2014 oll' tä NATO pääsekretär.

Katõgooria:Taani poliitiguq
Cherubini Luigi

**Cherubini Luigi** (Luigi Cherubini, 1760-1842) oll' itaalia viiesepp. Tä sündü 14. süküskuu pääväl 1760 ja kuuli 15. urbõkuu pääväl 1842.

## Välislink
*Luigi Cherubinist raamatun ''The Catholic Encyclopedia''

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia viiesepäq
Kurów

**[[Kurówi külä vapp]]**

**Kurów** om külä Lõunahummogu-Poolan, Puławy ja Lublini vaihõl, Kurówka jõõ veeren. Kurówin elli 2006. aastagal 2782 inemist.
Katõgooria:Poola küläq
Koli-ramat (Körber)

**"Koli-ramat"** oll' Vändra kerkoopõtaja Körberi Carli toimõndõt ja 1854 anonüümselt ilmunu eestikeelitside vallakooliraamatidõ rida.

*"Arwamisse ehk rehkendamisse ramat, mis koli-laste kassuks on üllespandud", Gebhardt, 1854
*"ABD-ramat", Körberi Carl, 1854
*"Lühhikenne öppetus wanna ja ue Testamenti ramatuttest, ja Luggemissed", Körberi Carl, 1854
*"Wanna ja Ue Testamenti salmid", Körberi Carl, 1854

## Kaeq viil
*Koli-ramat
Härmsi Mihkli

**Härmsi Mihkli** (**Mihkel Härms**, 1874-1941) oll' Eesti edimäne elokutsõlinõ tsirgouurja (ornitoluug), tsirkõ rõngastamisõ ja helü perrä tundmaop'misõ algataja Eestin. Tä sündü Põlva kihlkunnan Vana-Koiola vallan Vanakülän nink kuuli Tarton. 

Härmsi Mihkli käve tsirkõ uur'man Valgõl merel, Pamiirin, Iraanin ja muialgi. Tä põh'and' Tarto ülikooli zooloogiamuusõumi Eesti tsirkõ kogo ja pand' kokko Eesti tsirkõ süstemaatilidsõ nimekirä. Kõrrald' tsirkõ kaitsmist (1925 käve Luksõmburgin rahvusvaihhõlidsõl tsirkõ kaitsmisõ kongressil). 1926-1930 oll' rahvusvaihhõlidsõn ornitoloogilidsõn komiteen Eesti esindäjä.

## Tüükotussõq

*1890. aastagil oll' Hellenurmõn Middendorffe tsirgokogo perräkaeja
*1922 Tarto ülikooli zooloogiamuusõumi aotinõ kõrraldaja
*1923-1939 Tarto ülikooli zooloogiamuusõumi konservaatri

## Tiidüstüü

Tsirgo-uur'misreisiq:
*1897 Matsalu lahel
*1898 Kuramaal
*1898 Loodõ-Eestin ja Pakri saari pääl
*1899 Arhangelski kubõrmangon
*1900-1901 Taga-Kaspian, Turkestanin ja Hummogu-Pärsian

Juhõnd' Luudusõuur'jidõ Seldsi tsirgouur'jit.

## Teossõq

*"Eesti linnustik", 1927
*"Kodumaa kullilised", 1935
*"Eesti. Maa, rahvas, kultuur", 1926 (üts mitmõst autorist)
Schwartzi Johann Georg

**Schwartzi Johann Georg** (**Johann Georg Schwartz**, 1793-1874) oll' usu- ja haridustegeläne, kiä suurõmba jao umast elost elli ja tüüt' Põlvan. Tä and' vällä uma ao kotsilõ välläpaistva säitsmejaolidsõ kooliraamatidõ ria "Koli-ramat", noist säitsmest jaost kirot' esiq kolm. Nuuq raamadoq pand' tä kirja lõunaeesti keelen, avaldamises panti nuuq põh'aeesti kiilde ümbre. Lõunaeesti keelen om ilmunu timä kirotõt lugõmisõraamat "Eesti Laste sõbber". Rahva hulgan kutsuti tedä Edimäne Varts vai Vana Varts. Peräst tedä olliq Põlvan kerkoopõtajaq timä poig Johann Georg (1868-1903) ja pujapoig Johann Christoph (1903-1933).

Schwartz kirot' üles võro keele sõnno ja saat' noid Faehlmannilõ, Kreutzwaldilõ ja Wiedemannilõ. Tä oll' Kreutzwaldi hää sõbõr, timä Põlva koton vai Põlva pargin mängeq nääq tihtipääle malõt ja arodiq ilmaasjo. Schwartzi aol 1822. aastagal saivaq Põlva kihlkunna inemiseq hindäle priinimeq. Noid võisõvaq nääq esiq vabalt valliq. 

## Elokäük

Schwartzi Johann Georg sündü 25. piimäkuu pääväl 1793 Riian, kuuli 19. urbõkuu pääväl 1874 Põlvan nink om matõt Põlva kalmuaida.

## Pereh

*Esä: Schwartzi Johann Bernhard, latsi var'opaiga sekretär, ildampa Riia raeherr
*Imä: Schwartzi (Gericke) Christine Amalie
*Naasõq: 
**Schwartzi (Ditmari) Anna (kuuli 1832), laulatõt 13. piimäkuu pääväl 1817
***Poig Voldemar, Põlva kihlkunnakohtunik
**Schwartzi (Feldmanni) Agatha (kuuli 1850), laulatõt 7. piimäkuu pääväl 1837
***Poig Johann Georg (1838-1903), 1866 võtt' naasõs Karowi Helene

## Haridus

*1800-1804 Riia tuumkuul 
*1804-1811 Riia Ringkunna Gümnaasium
*1812-1814 oppõ Tarto ülikoolin teoloogiat, lõpoeksämi tekk' 1918

## Tüükotussõq

*1814 kodooppaja Ruhjan, Lätin
*1814-1820 kodooppaja Vändra mõisan von Ditmari Woldemari man
*1820-1838 abiopõtaja Põlvan
*1838-1868 kerkoopõtaja Põlvan
*1840-1849 vaimolik koolirevident
*1849-1852 Võromaa praavuski kotussõtäütjä 

## Ütiskundlinõ tegevüs

*Oll' Opat Eesti Seldsi liigõq aastagast 1859.
*1840 tekk' tä Põlvahe karskusseldsi, miä oll' edimäne umataolinõ terven Eestin ja midä kutsuti Kasinus-seldsis. Seldsin oll' päält 1000 liikmõ. Schwartz võtt' 1036-lt inemiselt sõna, et nuuq inämb viina ei juuq. Tuud sõnna ollõv murdnuq õnnõ 16 inemist.

## Teossõq

*"Lühhikenne öppetus öigest kirjotamissest", Tarto, 1852
*"Wisika, ehk öppetus lodud asjade issewisidest ja wäggedest", Tarto, 1855
*"Sündinud asjade juttustaminne", Tarto, ilmu katõn jaon, 1858 ja 1861
*"Saksakeele Õpimise-raamat", Tarto, 1866
*"Eesti Laste sõbber", Tarto 1873, 2. tr. 1875

## Tunnustusõq

*1858 kuldrist

## Mälehtüse hoitminõ

*1991 - mälehtüskivi Schwartzilõ ja Oldekopi Gustavilõ Põlva kerikaia takan, järve puul.
Koli-ramat

*Taa artikli kõnõlõs Põlva kerkoopõtaja Schwartzi toimõndõt kooliraamatist. Vändra kerkoopõtaja Körberi toimõndõt kooliraamatidõ kotsilõ kaeq artiklit [["Koli-ramat" (Körber)]].*

**Koli-ramat** om Põlva kerkoopõtaja Schwartzi Johann Georgi toimõndõt ja 1852-1861 anonüümselt ilmunu säitsmeosalinõ eestikeelitside kooliraamatidõ rida, miä oll' mõtõld oppajilõ käsiraamatis ni kihlkunnakooli- ja seminäriopilaisilõ oppõraamatis. Nuuq raamadoq anniq oppõtüü jaos inämb ja mitmõkülgsempä matõrjaali ku varatsõmbaq kooliraamadoq, eriti reaalainidõ osan. Raamadoq olliq kirotõduq nii, et nääq avitanuq ette val'mista tulõvaisi põllomiihi.

*Edimäne jago: "Lühhikenne öppetus öigest kirjotamissest", Schwartzi Johann Georg, Tarto, 1852
*Tõnõ jago: "Arwamisse ehk rehkendamisse ramat" üten maamõõtmisõ oppusõgaq, Jõhvi kerkoopõtaja Meyer ja maamõõtja Brasch, Tarto, 1852
*Kolmas jago: "Öppetus Jummala lomadest, mis Ma peäl on", Võro kerkoopõtaja Lossius, Tarto, 1853
*Neläs jago: "Lühhikenne öppetus terwisse hoidmissest", Kreutzwaldi Friedrich Reinhold, Tarto, 1854
*Viies jago: "Keograhwi, ehk öppetus Ma-ilma surussest ja Ma-ilma madest", Otõmpää kerkoopõtaja Kauzmann ja Pärnu kerkoopõtaja Schultz, Tarto, 1854
*Kuvvõs jago: "Wisika, ehk öppetus lodud asjade issewisidest ja wäggedest", Schwartzi Johann Georg, Tarto, 1855
*Säitsmes jago: "Sündinud asjade juttustaminne", Schwartzi Johann Georg, Tarto, ilmu katõn jaon, 1858 ja 1861

Kolmanda, neländä ja viiendä jao tõnõ trükk ilmu 1860. Mõnõq jaoq jäiväq tarvitusõlõ pikembäs aos, näist ilmu kuni 6 trükkü.
Võromaa kooliq

**Võromaa kuulõ** naati tegemä Roodsi ao lõpun. 1687 võtt' Liivimaa maapäiv vasta kõrra, et ekkä kihlkunda tulõ uma kuul tetäq, kõrralinõ kuulmeistre ammõtihe pandaq ja koolimaa vällä mõõtaq. 1690. aastagil oll' lugu kehv olnuq Kanepi kooliasjogaq ja Urvastõn ollõv koolimaa vilets olnuq, a muial Võromaal oll' koolioppus pääle naanuq.

*Hargla kihlkunna kooliq
*Kanepi kihlkunna kooliq
*Karula kihlkunna kooliq
*Põlva kihlkunna kooliq
*Rõugõ kihlkunna kooliq
*Räpinä kihlkunna kooliq
*Urvastõ kihlkunna kooliq
*Vahtsõliina kihlkunna kooliq
*Võro liina kooliq

## Kirändüs

* Reimanni Nele, "Võromaa kodolugu", Võro Instituut, Võro, 2004
Põlva kihlkunna kooliq

**Põlva kihlkunna kuulõ nimekiri** lugõ üles Põlva kihlkunna kooliq.  

## Keskkooliq

*Parksepä Keskkuul
*Põlva Keskkuul
*Põlva Ütisgümnaasium

## Põhikooliq

*Johannese Kuul Rosmal
*Kauksi Põhikuul
*Kääpä Põhikuul
*Moostõ Põhikuul
*Tilsi Põhikuul

## Algkooliq

*Mammastõ Latsiaid-Algkuul

## Erivajaduisiga latsi kooliq

*Roosi Kuul

## Kutsõkooliq

*Võromaa Kutsõhariduskeskus

## Huvikooliq

*Põlva Muusigakuul
*Põlva Kunstikuul
*Põlva Spordikuul

## Vanaq kooliq

(Kooliq, miä ommaq uma tüü lõpõtanuq.)
*Põlva köstrikuul
*Põlva kihlkunnakuul
*Põlva tütärlatsi kihlkunnakuul
*Põlva õigõusu kihlkunnakuul
*Adistõ kuul
*Himmastõ Algkuul
*Jaanimõisa kuul
*Joosu kuul
*Karilatsi kuul
*Kiuma kuul
*Mõtstõ kuul
*Navi kuul
*Partsi kuul
*Pauli kuul
*Pragi kuul
*Sika kuul
*Tsolgo kuul
*Tännässilmä kuul
*Vanakülä kuul
*Vana-Koiola kuul
*Varbusõ kuul
*Väimälä kuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq

Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Harglõ kihlkunna kooliq

**Harglõ kihlkunna kuulõ nimekiri** lugõ üles Harglõ kihlkunna kooliq.  

## Põhikooliq

*Harglõ Põhikuul
*Mõnistõ Kuul

## Algkooliq

*Koikkülä Latsiaid-Algkuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
Kanepi kihlkunna kooliq

**Kanepi kihlkunna kuulõ nimekiri** lugõ üles Kanepi kihlkunna kooliq.  

## Keskkooliq

*Kanepi Gümnaasium

## Põhikooliq

*Kruutusõ Põhikuul
*Sabõrna Põhikuul
*Valgjärve Põhikuul

## Algkooliq

*Põlgastõ Latsiaid-Algkuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
Karula kihlkunna kooliq

**Karula kihlkunna kuulõ nimekiri** lugõ üles Karula kihlkunna kooliq.  

## Põhikooliq

*Lüllemäe Põhikuul

## Algkooliq

*Kaagjärve Latsiaid-Algkuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
Rõugõ kihlkunna kooliq

**Rõugõ kihlkunna kuulõ nimekiri** lugõ üles Rõugõ kihlkunna kooliq.  

## Keskkooliq

*Varstu Keskkuul

## Põhikooliq

*Haani-Ruusmäe Põhikuul
*Krabi Põhikuul
*Lepistü Põhikuul
*Pikäkannu Põhikuul
*Puiga Põhikuul
*Rõugõ Põhikuul

## Algkooliq

*Leevi Algkuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
Räpinä kihlkunna kooliq

**Räpinä kihlkunna kuulõ nimekiri** lugõ üles Räpinä kihlkunna kooliq.  

## Keskkooliq

*Räpinä Ütisgümnaasium

## Põhikooliq

*Mehikuurma Põhikuul
*Ruusa Põhikuul
*Vilustõ Põhikuul

## Algkooliq

*Naha Algkuul

## Kutsõkooliq

*Räpinä Aianduskuul

## Huvikooliq

*Räpinä Muusigakuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
Urvastõ kihlkunna kooliq

**Urvastõ kihlkunna kuulõ nimekiri** lugõ üles Urvastõ kihlkunna kooliq.  

## Keskkooliq

*Antsla Gümnaasium

## Põhikooliq

*Kuldri Põhikuul
*Osula Põhikuul
*Sõmmõrpalo Põhikuul
*Urvastõ kuul

## Algkooliq

*Lusti Algkuul-Latsiaid

## Kutsõkooliq

*Vana-Antsla Kutsõkeskkuul

## Huvikooliq

*Antsla Muusigakuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
Vahtsõliina kihlkunna kooliq

**Vahtsõliina kihlkunna kuulõ nimekiri** lugõ üles Vahtsõliina kihlkunna kooliq.  

## Keskkooliq

*Miss'o Keskkuul
*Vahtsõliina Gümnaasium

## Põhikooliq

*Orava Põhikuul
*Vahtsõliina Internaatkuul

## Algkooliq

*Viitka Algkuul

## Huvikooliq

*Vahtsõliina Muusigakuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
Võro liina kooliq

**Võro liina kuulõ nimekiri** lugõ üles Võro kooliq.  

## Keskkooliq

*Võro Keskliina Gümnaasium
*Võro Kreutzwaldi Gümnaasium
*Võro Täüskasunuisi Gümnaasium
*Võro Vinne Gümnaasium

## Põhikooliq

*Võro 1. Põhikuul
*Võro Järve Kuul

## Huvikooliq

*Võro Muusigakuul
*Võro Spordikuul

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
Võromaa vallaq

**Võromaa valdo nimekiri** lugõ üles vallaq, miä ommaq tävveniste vai suurõmpalt jaolt Võromaal.  

; Liin: Võro 

; Vallaq: Antsla vald – Kanepi vald – Põlva vald – Rõugõ vald – Räpinä vald – Valga vald – Võro vald (+ Setomaa vald)

## Endised vallaq
*Antsla vald
*Haani vald
*Kanepi vald
*Karula vald
*Kõllõstõ vald
*Laheda vald 
*Lasva vald
*Miiksi vald
*Miss'o vald 
*Moostõ vald
*Mõnistõ vald
*Orava vald 
*Põlva vald
*Rõugõ vald
*Räpinä vald 
*Sõmmõrpalo vald 
*Taheva vald
*Urvastõ vald
*Valgjärve vald
*Vahtsõliina vald
*Varstu vald
*Veriora vald 
*Võro vald

## Võromaa vanaq vallaq
Kunagi Võromaal olnuq vallaq, mink nimeliidsi s'oo ilma aigu inämb olõ-iq.

*Hargla kihlkund
**Saru vald
**Vahtsõ-Roosa vald

*Kanepi kihlkund
**Erästvere vald
**Koorastõ vald
**Põlgastõ vald

*Karula kihlkund
**Vana-Antsla vald

*Põlva kihlkund
**Aleksandri vald
**Karilatsi vald
**Kioma vald
**Koiola vald
**Kähri vald
**Moisekatsi vald
**Peri vald
**Timmo vald

*Räpinä kihlkund
**Kahkva vald
**Toolamaa vald

*Rõugõ kihlkund
**Kasaritsa vald
**Krabi vald
**Nursi vald
**Pindi vald
**Rogosi vald
**Saalusõ vald
**Tsooru vald
**Vana-Laitsna vald
**Vana-Roosa vald
**Viitinä vald

*Urvastõ kihlkund
**Kärgula vald
**Liinamäe vald
**Vaabina vald
**Vahtsõ-Antsla vald

*Vahtsõliina kihlkund
**Loosi vald

Katõgooria:Nimekiräq
Katõgooria:Võromaa
Ortuskülä

**Ortuskülä** oll' külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km, tiist hummogu puul).

Külän oll' kümmekund elämist.

Ortusküläst põh'a poolõ jääs Himmakülä, hummogu poolõ Naruskikülä, lõuna poolõ Vana-Koiola ni õdagu poolõ Vardja. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Vedo külä

**Vedo külä** om inneskine külä Põlva kihlkunnan, Orajõõ keskjoosul, miä seo ilma aigu om Koiolakülä alaq pant.

Külän ommaq mõnõq elämiseq. Vedo küläst põh'a poolõ jääs Piksõlaan, hummogu poolõ Koiolakülä, lõuna poolõ Tilsi ja õdagu poolõ Mäni külä. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Mäni

**Mäni** (käänetäs *Mänile, Mänil*) om inneskine külä Põlva kihlkunnan. Külän ommaq mõnõq elämiseq. Mäni küläst põh'a ja hummogu poolõ jääs Piksõlaan, lõuna poolõ Mustajõõ külä ja õdagu poolõ Sõrõstõ külä.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Mustajõõ

**Mustajõõ** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. 

Kooniq Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq 2017. aastaga käve külä Laheda valda. Külä om Orajõõ vai Mustajõõ alambjoosul, vana Võro tii veeren. Külän om kümmekund elämist. Mustajõõ küläst põh'a poolõ jääväq Sõrõstõ ja Mäni, hummogu poolõ Tilsi, lõuna poolõ Kruuta külä ja õdagu poolõ Põlgastõ külä. 

## Aolugu

Mustajõõ külä perrä sai uma nime Vinne aignõ Mustajõõ külänõvvokogo.

## Midä kaiaq tasos

*Mustajõõ kõrdsi hoonõq
*Mustajõõ-Mäni tii veeren om ohvrikivi.


Mustajõe, Põlva county.jpg|Mustajõõ kõrdsi hoonõq
Mustajõõ.jpg|Mustajõõ külä


## Kuulsambaq inemiseq

Mustaltjõõlt om perit kunstnik Lepä Lembit.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kruuta

**Kruuta** om inneskine külä Põlva kihlkunnan.

Külä om vana Võro tii veeren, jääs tuust õdagu poolõ. Külän ommaq mõnõq elämiseq.

Kruuta küläst põh'a poolõ jääs Mustajõõ külä, hummogu poolõ Koolitarõ külä, lõuna poolõ Lahe külä ja õdagu poolõ Roosi külä. Küläst juusk läbi Orajõgi vai Mustjõgi.

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Tilsi (Laheda)

**Tilsi** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan. Külä jääs suurõmbalt jaolt Pikkjärve ja Kõrbjärve vaihõlõ. Külän eläs mõnisada inemist. Tilsist põh'a poolõ jääs Vedo külä, hummogu poolõ Vardja ja Viuperä külä, lõuna poolõ Koolitarõ külä ja õdagu poolõ Mustajõõ külä. 

Tilsi käve inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist Laheda valda. 

Tilsin om Laheda vallamaja, kuul, latsikodo, raamatokogo ja kats puuti.

## Midä kaiaq tasos

*Tilsi mõisa huunõq ja park
*II ilmasõan hukkasaanuisi ütishaud Tilsi mõisa pargin
*Pikkjärv
*Kõrbjärv

## Kaeq viil
*Tilsi
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Vana-Koiola

**Vana-Koiola** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 10 km, Võrolõ 15 km). Külän om paarkümmend elämist. Vanast-Koiolast põh'a poolõ jääseq Vardja ja Ortuskülä, hummogu poolõ Vana-Koiola mõts, lõuna poolõ Joosu ni õdagu poolõ Lüüsi ja Viuperä küläq. Külä om tekkünüq Vana-Koiola järve viirde. Vanan-Koiolan tüütäs algkuul ja kultuurimaja. Külän ommaq Vana-Koiola, Luiga ja Kommõri bussipiätüseq. 

## Aolugu

Vana-Koiola järve veeren ommaq inemiseq elänüq 5000 aastakka. Külän oll' umal aol Vana-Koiola mõisa süä. 

2006. aastaga põimukuun peeti Vanan-Koiolan Kaika suvõülikuuli.

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve Vana-Koiola Laheda valda.

## Midä kaiaq tasos

Vana-Koiola järv.

## Kuulsambaq inemiseq
*Elektroteknigatiidläne Plaki Paul sündü Vanan-Koiolan.

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Vardja

**Vardja** vai **Vardja mõisa** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan Võro-Põlva tii veeren (Põlvahe 8 km, Võrolõ 17 km, tiist õdagu puul). Külän om paarkümmend elämist. Vardjast põh'a poolõ jääväq Koiolakülä ja Himmakülä, hummogu poolõ inneskine Ortuskülä, lõuna poolõ Vana-Koiola ni õdagu poolõ Tilsi. Külän om Vardja järv. Vardjan tüütäs Vardja massinaütistü. Külä hummoguveere pääl ommaq Lemmiku puut ja bussipiätüs. Umal aol oll' Vardjan Vardja mõisa vai Pragi mõisa. 

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve Vardja külä Laheda valda.  

2020. aastaga alostusõn elli Vardja külän 133 inemist.  

## Midä kaiaq tasos

*Vardja järv
*Vardja mõisa


Kauplus Lemmik Vardja külas.jpg|Lemmiku puut Vardjan
Vardja (Põlva).jpg|Vardja


## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq


Katõgooria:Põlva valla küläq
Koolitarõ külä

**Koolitarõ külä** vai **Palokülä** om inneskine külä Põlva kihlkunnan.

Külän ommaq mõnõq elämiseq.

Koolitarõ küläst põh'a ja hummogu poolõ jääs Tilsi, lõuna poolõ Suurkülä ja õdagu poolõ Kruuta külä. 

## Kaeq viil

*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Viuperä

**Viuperä** om inneskine külä, miä 1977. aastaga panti Tilsi külä alaq, parhilladsõ jaotusõ perrä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.  

Külän ommaq mõnõq elämiseq. Viuperä küläst põh'a poolõ jääs Vardja, hummogu poolõ Vana-Koiola, lõuna poolõ Lüüsi külä ja õdagu poolõ Tilsi. 

## Lätteq

Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Lüüsi (Laheda)

**Lüüsi** om inneskine külä Põlva kihlkunnan.

Külän ommaq mõnõq elämiseq. Lüüsi küläst põh'a poolõ jääs Viuperä külä, hummogu poolõ Vana-Koiola külä, lõuna ja õdagu poolõ Suurkülä. 

## Kaeq viil
*Lüüsi
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Meltssaarõ

**Meltssaarõ** om inneskine külä Põlva kihlkunnan.

Külän ommaq mõnõq elämiseq. Meltssaarõ küläst põh'a poolõ jääs Suurkülä, hummogu poolõ Joosu, lõuna poolõ Parksepä ja õdagu poolõ Kanariku külä. 

## Kaeq viil
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Mõrgi (Laheda)

**Mõrgi** (käänetäs *Mõrki*, *Mõrgih*) om inneskine külä Põlva kihlkunnan Laheda vallan. Külän om kümmekund elämist. Mõrgi küläst hummogu poolõ jääs Olõski külä õdagu poolõ Joosu. 

## Huvitavat kaemist

Mõrgi ja Joosu vaihhõlõ jääs vana savikarjäär, kon põrõhõlla om järv.

## Kaeq viil

*Mõrgi
*Põlva kihlkunna küläq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Inneskidseq Võromaa küläq
Pragi kuul

**Pragi kuul** oll' algkuul Põlva kihlkunnan Aleksandri vallan (Vardja/Pragi mõisan) Koiolakülän. Koolin naati oppama 1812. a. ja sääl opati 1972. aastagani. Koolimaja Orajõõ veeren om alalõ ja sääl eletäs.

## Aolugu

Kuul luudi 1812. a. Pragi mõisa ala käüvän Koiolakülän. 

1925. aastagal oll' kuul 2-klassilinõ, sääl oppõ 64 last ja opas' 1 oppaja. 

1934. aastagast oll' kuul 5-klassilinõ, 1939. aastagast 6-klassilinõ. 

1944. a. oll' opilaisi 69 (noist tütärlatsi 38). Sõs oll' kuul 6-klassilinõ mittetävvelik keskkuul. 1945 oll' opilaisi joba 86 (noist 50 tütärlast) ja kuul oll' 7-klassilinõ, sääl oll' kolm klassikomplekti ja kolm oppajat. Mõnõq aastaq püssü koolilatsi arv 80 ümbre ja oppajit tull' üts mano. 1948.-1949. opiaastagast muudõti kuul 4-klassilidsõs algkoolis, kon oll' 2 klassikomplekti ja 2 oppajat. Opilaisi oll' sõs 43 (20 tütärlast). Säält edesi naas' opilaisi arv kahanõma. 1955 oll' kuul 4-klassilinõ ja 1 klassikomplektiga (16 last ja 1 oppaja). Kuul panti kinniq 1972. a.

## Juhatajaq

## Lõpõtajaq

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq
*Pragi mõisa

## Kirändüs
* Esko Enn, Põlvamaa aladelt kadunud koolid 1700-2010 ehk raamat Põlvamaa aladel kunagi olnud koolidest, Põlva, 2010. 

Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Suurkülä (Laheda)

**Suurkülä** om külä Põlva kihlkunnan Põlva vallan.  

Külän om paarkümmend elämist. Suurküläst põh'a poolõ jääs parhilladsõ Tilsi külä külge pantuq Koolitarõ külä ja Viuperä külä, hummogu poolõ Joosu ja Vana-Koiola, lõuna poolõ Parksepä külä ja õdagu poolõ Lahe külä. 

Külä hummogujago om Lüüsi, miä om 30. aastil eräle külä olnuq. 1977. aastaga panti Suurõkülä mano Meltssaarõ. 

Suurõkülä õdagujaon om Ridali linnuväli. 

Suurkülän om inne Tilssi kolimist olnuq Laheda valla ja inne tuud Musajõõ külänõvvokogo keskus.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Suurkülä Laheda valda.

2020. aastaga alostusõn elli Suurõnkülän 86 inemist. 

## Kaeq viil
*Suurkülä
*Põlva kihlkunna küläq

## Lätteq

Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Vana-Koiola kuul

**Vana-Koiola kuul** oll' kuul Põlva kihlkunnan Laheda vallan Vana-Koiola külän. Kuul tüüt' aastagil 1926-2010, tä om olnuq nii algkuul ku ka põhikuul. Vanaq kooli huunõq ommavaq õkvalt Vana-Koiola järve veeren, põh'a puul. 

## Aolugu

Neläklassilinõ Vana-Koiola algkuul naas' tüüle 1926. aastagal Vana-Koiola rendimõisa huunõn. Kooli edimäne juhataja oll' Henno Alfred, kiä tüüt' koolin 1941. aastaganiq. 1946. aastagal tetti kuul säitsmeklassilidsõs, 1962. aastagal katsaklassilidsõs, 1989. aastagal ütsäklassilidsõs, 2001. aastagal jälq kuvvõklassilidsõs algkoolis. 2010. aastagal, ku opilaisi oll' jäänüq väega veitüs, panti kuul kinniq.

Kõgõ pikembält oll' kooli juhis Polli Aksel, kiä juhtõ kuuli päält 25 aastaka (1953-1979). Timä aol paranõsi kooli majanduslik olukõrd joudsahe: kuuli panti eelektri, koolimajalõ ehitediq mano vahtsõnõ jago ja süüklahoonõq.

85 aastaga joosul oll' koolil 13 juhti ja päält saa oppaja. 

## Juhatajaq

*1926-1941 Henno Alfred
*1941-1942 Värsi Leida
*1942-1944 Tuulingu Enn
*1944-1952 Raidla Viktor
*01.09.1952-31.10.1952 Seeba Helmut
*01.11.1952-14.12.1953 Juhansoni Aleksander
*15.12.1953-31.08.1979 Polli Aksel
*01.09.1979-31.08.1981 Luiga Heino
*01.09.1981-31.08.1999 Silmä Mai
*01.09.1999-2003 Kuusiku Anne
*2003-2008 Lillemäe Siret
*2008-2010 Laansalu Anneli
*2010 (5 kuud) Toova Ellen 

## Lõpõtajaq

Aastil 1949-2000 lõpõt' kooli 545 opilast. Noist tuntumbaq ommaq bioloogiadoktor Saksa Valdur ja mõtsamajandusõ tippspetsiälist Tasso Enn.

## Kuul ja võro kiil

Vana-Koiola koolin om opat võro kiilt ja opilasõq ommaq ossa võtnuq võrokeelitside kirätöie võistluisist. 2005. aastagal peeti kooli man 17. Kaika suvõülikuul.

## Kaeq viil

*Võromaa kooliq

## Välislink

*Vana-Koiola koolist Laheda valla kodolehe pääl

Katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
Võro liina lipp

**Võro liina lipp** om ristküligukujolinõ rohilinõ kangas, mink ülevän ja all veeren om kõllanõ horisontaalnõ riba. Lipu normaalmõõdoq ommaq 1650x1050 mm, pikkusõ ja lakjusõ vaihõkõrd om 11 : 7.

## Kaeq viil

*Võro
*Võro liina vapp
*Võro lipp

## Välislingiq

*Võro lipp Riigikandsõlei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa lipuq
Katõgooria:Võro
Põlva

**Põlva** om liin Põh'a-Võromaa keskosan Orajõõ alambjoosul. Põlva liin om Põlva kihlkunna ja põrõhõlladsõ Põlva maakunna ni Põlva valla keskus. Põlvast om Võrolõ 25 km ja Tartohe 50 km, liinast lätt läbi Tarto–Petseri raudtii.

Põlva liina pindala om 5,46 km&sup2;. Saisogaq 01.01.2005 elli Põlvan 6440 inemist. 

## Aolugu

Tsaariaol oll' Põlva väikene kerkokülä. 

1910 panti nukakivi Põlva seldsimajalõ, prõllatsõlõ Põlva Keskraamadukogo huunõlõ. Projektiirjä oll' põllumiis ja ehitüsettevõtja Plado Jaan, ehitüsmeistre oll' J. Sarv Otõmpäält.

Eesti Vabariigi saiõn kasvi Põlva joudsahe. Majandustegevüsele and' huugu Tarto-Petseri raudtii valmissaaminõ 1931. a. märtekuun. Suurõmbaq huunõq, miä ehitediq, olliq Põlva Ütispank (1929), majandusütisüse (1932) ja apteegi (1936) huunõq nink Pikka Villavabrik ja Tanningu rõiva- ja värvmistüükoda.

16. põimukuu pääväl 1944 häösi sõatulõn alõvi keskosa: koolimaja, apteek, pastoraat, majandusütisüse maja ja mito puuuti.

1950 alost' 7-klassilidsõ kooli baasil tüüd Põlva Keskkuul, prõllanõ Põlva Ütisgümnaasium.

1965. a. 1. rehekuu pääväl saiq valmis Põlva Piimätuutidõ kombinaadi vahtsõq huunõq. Toodangut naati andma 1966. a. alostusõst.

1980 sai valmis vahtsõnõ Põlva haigla hoonõq (projektiirnüq Väärtnõu Ell).

21. hainakuu pääväl 1984 tetti vallalõ Põlva tervüsespordimaja (põrõhõllanõ Põlva Spordikeskus), 28. piimäkuu pääväl 1991 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus.

Põlva allõv sai liina staatusõ 10. põimukuu pääväl 1993.

## Majandus

## Haridus ja kultuurielo

### Kooliq

Põlva liinan om (2006. a. saisogaq) 6 kuuli: 
*Põlva Ütisgümnaasium,
*Põlva keskkuul,
*Roosi kuul
*Põlva Muusigakuul,
*Põlva Kunstikuul,
*Põlva Spordikuul.

### Latsiaiaq

*Põlva Latsiaid "Mesimumm" 
*Põlva Latsiaid "Lepätriinu" 

### Kultuuriasotusõq

*Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus

### Kultuurielo

*Indsikurmun toimusõq egal suvõl laulu- ja tandsupeoq.
*Ega-aastagast eesti rahvamuusigatüütlüisi festivali kõrraldõdiq edimält Põlva Folkfesti nime all Põlva Kultuuri- ja Huvikeskusõn. 2007. aastagast om tedä Moisekatsi Elohelü nime all peet Moostõn. 
*Põlva liina päivi peetäs ega aastaga lehekuun. Ega kõrd toosõ pall'o rahvast kokko moodorilda massinidega mäest allasõitminõ. Pääle tuu ommaq Põlva päivil viil kontserdiq, vällänäütüseq jm.

### Sport
Põlvan om küländ kõrralinõ staadion ja Mesikäpä Hall, kon saa käsipalli, korvpalli ja võrkpalli mängi. Põlva om kuulsa uma käsipallimiiskunna Serviti poolõst, miä om üts Eesti parõmbit.

## Midä kaiaq tasos

*Põlva kalmuaid
*Põlva Vabahussõa mälehtüssammas
*Indsikurmu laululava
*Põlva Maarja kerik

## Kuulsambaq inemiseq

*Oldekopi Gustav
*Schwartzi Johann Georg

## Kaeq viil
*Kaika suvõülikuul 1994 Põlvan

## Lätteq


## Välislingiq
* Põlva liina kodoleht
* Põlva FolkFesti kodoleht

Katõgooria:Põlva vald
Katõgooria:Eesti liinaq
Põlva liina lipp

**Põlva liina lipp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva liina lipp. Lipp om kinnütet 23. vahtsõaastakuu pääväl 1995.

## Vällänägemine
Lipu pääl om 6 võrdsõ lakjusõga horisontaalsõt triipo: üleväst alatõn rohilinõ, valgõ, sinine, sinine, valgõ, rohilinõ. Kats keskmäst sinist triipo moodustasõq üte laja sinidse riba. Lipu kesken om Põlva liina vapp.

## Seletüs
Lipu värmiq tähendäseq linakasvatust. Põlva ümbrüse talopujaq teeneq pikkä aigo lina kasvatamisõga hääd rahha. Tuu raha iist naksiq nääq 19. aastagasaal talla perises ostma. 

Värviq sümbolisiirväq: rohilinõ - lina vars, sinine - lina häitseq, valgõ - linakivvust saad toodang.

## Kaeq viil
*Põlva
*Põlva liina vapp

## Välislingiq
*Põlva lipp Riigikandsõlei kodolehe pääl
Põlva liina vapp

**Põlva liina vapp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Põlva liina vapp. Vapp om kinnitet 23. vahtsõaastakuu pääväl 1995.

## Vällänägemine
Hõbõjõdsõ vapikilbi keskel sais rohilinõ kikas. Vapi ülevän veeren ommaq kats sinist viieharolist häitset. Kikas hoit jään ülesnõstõt jalan (kaardi)keppi, kur'a jalagaq toetas tä neerukujolidsõ rohilidsõ jalgõalotsõ pääle.

## Seletüs
Kikas om sümbolinaq katõ tähendüsegaq. Ühelt puult om tä heraldikan vabadusõ sümbol, ja Põlva  oll' tagasi tett Eesti Vabariigin edimäne allõv, miä hinnäst liinas kuulut'. Tõsõst külest, eriti üten  kaardikepigaq, om (aabitsa)kikas haridusõ ja koolioppusõ sümbol. Põlva liin om vällä kasunu  kihlkunnakerko ümbre olnust küläst. Põlva kerkon om pikkä aigo opõtajanaq tüütänüq Eesti haridusaoluun  pall'o ärq tennüq Schwartzi Johann Georg, kiä and' vällä kooliraamatidõ joro "Koli-ramat",  ni Oldekopi Gustav. Pääle tuu ommaq Põlvagaq köüdet olnuq üts rahvusligu liikmisõ juhtõ ja folkloori korjamisõ algataja Hurda Jakob ni eesti rahvusligu pedagoogikatiidüse üts luujit Käisi Johannes. Põlva om pikkä aigu olnuq vähämbält uma ligembä ümbrüse hariduskeskusõs, tan asosi 1688. a. üts katõst Võromaa koolist, 1833 tüüd alostanuq kihlkunnakuul oll' tuul aol edimäne Võromaal. Neeru kujogaq rohilinõ jalgõalone sümbolisiir Põlva liina asomist mitmõ künkä ja Ora ürgoro pervi pääl. Kats sinist viieharolist häitset omaq stiliseerit linahäitsmeq, miä viitasõq linakasutusõlõ. 
Tuuga tiinseväq Põlva kihlkunna talopujaq pikkä aigu hääd rahha. Kats häitset sümbolisiirväq viil tuud, et Põlval om kats ossa. Noist üts om kujonõnuq kerkokülä suurõmbas kasumisõl ja tõnõ paar kilomiitrit kavvõmban raudtiijaama ümbre.

## Kaeq viil
*Põlva
*Põlva liina lipp

## Välislingiq
*Põlva vapp Riigikantselei kodolehe pääl
Räpinä

**Räpinä** om liin Põh'ahummogu-Võromaal Võhandu jõõ alambjoosul. Räpinä liin om Räpinä valla ja Räpinä kihlkunna keskus. Räpinält om Võrolõ 44 km ja Tartohe 64 km.

## Aolugu

## Majandus

## Haridus ja kultuurielo

### Kooliq

Räpinä liinan om (2006. a. saisogaq) 3 kuuli: 
*Räpinä Ütisgümnaasium,
*Räpinä Aianduskuul,
*Räpinä Muusigakuul.

### Latsiaiaq

### Kultuuriasotusõq

### Kultuuriüritüseq

### Sport

## Midä kaiaq tasos
*Räpinä Vabahussõa mälehtüssammas

## Kuulsambaq inemiseq
*Ilvesse Aapo

## Lätteq


## Välislingiq
*Räpinä valla kodoleht

Katõgooria:Räpinä vald
Räpinä valla lipp

**Räpinä lipp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Räpinä valla lipp. Lipp om kinnütet 11. vahtsõaastakuu pääväl 2000.

## Vällänägemine

Räpinä lipp om vapilipp, mink normaalmõõdoq ommaq 105 x 105 cm.

## Kaeq viil

*Räpinä
*Räpinä vapp

## Välislingiq

*Räpinä lipp Riigikandsõlei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa lipuq
Võro liina vapp

**Võro liina vapi** kinnit' Võro liinalõ 4. rehekuu pääväl 1788 Vinne keisrinna Katariina II: "Vapi pääl om kuldsõ välä pääl kuus ku märk tuust, et ümbre taa liina om küländ pall'o taad puud kasuman."

## Kaeq viil

*Võro liina lipp

## Välislingiq

*Võro vapp  Riigikantselei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa vapiq
Katõgooria:Võro
Räpinä valla vapp

**Räpinä vapp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Räpinä valla vapp. Vapp om kinnitet 11. vahtsõaastakuu pääväl 2000.

## Vällänägemine

Sinitse, kuusõlõikõlidsõ päütsegaq kilbi pääl om nelä paarinkõdaragaq vesiratas, mink keskel om  vesiroosi katsa lehegaq topõlthäidseq - kõik nuuq ommaq hõbõjõdsõq. Häitsme tsõõrik süä om kuldnõ. 

## Kaeq viil

*Räpinä
*Räpinä lipp

## Välislingiq

*Räpinä vapp Riigikantselei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa vapiq
India

**India Vabariik** (hindi keelen *Bhārat Ganarājya*) om riik Lõuna-Aasian, rahvaarvo poolõst Hiina perän tõõnõ riik maailman. Indian eläs üle mill'ardi inimese, kiä kõnõlõsõq inämb ku sata kiilt. Indial om maapiir Bangladeshi, Myanmari, Hiina, Bhutani, Nepali ja Pakistaniga. India suurmeren India ranna lähkün ommaq Sri Lanka ja Maldiiviq. 

## Aolugu

## Poliitiga

## Luudus

## Valitsõmisjaotus

## Majandus

## Rahvastik

## Kultuur

## Välislingiq

## Kaeq viil
* Briti India
* India jagaminõ

Katõgooria:India
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Laheda vald

**Laheda vald** oll' vald Võromaa keskpaigan. Suurõmb jago Laheda vallast jäi Põlva kihlkunda. Lahe ja Roosi küläq jäiq Kanepi kihlkunda.  

Eesti umavalitsuisi ümbrekõrraldamisõga 2017. aastagal panti Laheda vald Ah'a, Moostõ, Põlva ja Vastse-Kuuste vallaga kokko ja tetti vahtsõnõ Põlva vald. 

## Küläq

Laheda vallan oll´ 21 küllä: 

Himmakülä - Joosu - Koiolakülä - Koolitarõ - Kruuta - Lahe - Lahokülä - Lüüsi - Meltssaarõ - Mustajõõ - Mõrgi - Mäni - Naruskikülä -  Ortuskülä - Roosi - Suurkülä - Tilsi - Vana-Koiola - Vardja - Vedo - Viuperä

## Kaeq viil
* Aleksandri vald
* Mustajõõ külänõvvokogo

Laheda vald
Katõgooria:Võromaa vanaq vallaq
Tõõlinõ Jeesusõ Kerik

**Tõõlinõ Jeesusõ Kerik** (traditsioonilidsõn hiina kirän 真耶穌教會) om hindäperi Hiina kerik, miä om saanuq algusõ nelipühikerikust. Kerik luudi Pekingin 1917. Parhilla tüütäs taa 38 maal. Liikmit arvatas ollõv 1,5 mill'onat. 

## 10 sakramenti

### Pühä Vaim

Pühä Vaimu vastavõtminõ, minkast and tunnistust kiiliga kõnõlõminõ, and meile perändüseosa taivadsõn kuningriigin.

### Ristmine

Viiga ristmine om sakrament pattõ maahamõskmisõs et vaim saasiq vahtsõmbas minnäq. Ristmine tulõ läbi viiäq luuduslidsõn elävän viin, näütüses jõõn, meren vai lätten. 

Ristjä, kiä om joba inne saanuq Pühä Vaimu ristmise, juhatas ristmist Jeesusõ Krõstusõ nimel. Tuu kedä ristitäs tulõ allapoolõ painutõt pääga ja nägo allapoolõ üleni vette kasta. 

### Jalgo mõskminõ

Jalgo mõskmisõ sakrament võimaldas Jeesusõga üts ollaq. Tuu tulõtas meile kõikaig miilde armastust, pühädüst, alandlikkust, andisandmist ja tiinmist. Ega inemine, kiä om viiga ristit, piät laskma ummi jalgo Jeesusõ Krõstusõ nimel mõskõ. 

### Armulaud

Armulaud om sakrament, midä toimõtadas Jeesuse Krõstusõ surma mälehtüses. Tuu võimaldas meil ossa saiaq uma Esändä verest ja ihost nink ollaq timäga kuun nii, et mi saa egävedse elo ja meid pästetäs viimädsel kohtopääväl. Armulauda toimõtadas ega kõrd, ku tuu om võimalik. Armulaual tarvitõdas õnnõ ütte hapõndamata leibä ja viinamar'amahla. 

### Sabat

Sabatipäiv, säitsmes nädälipäiv (puulpäiv), om pühä päiv, minka Jummal õnnist' ja pühits'. Tuud peetäs Esändä armust Jumala luumisõtüü ja ärqpästmise mälehtüses, luutõn egävest puhkust tulõvadsõn elon.

### Jeesus Krõstus

Jeesus Krõstus, Sõna, miä sai lihas, kuuli risti pääl patotsidõ lunastusõs, nõssi üles kolmandal pääväl ja läts' üles taivahe. Tä om inemkunna ainugõnõ Pästjä ja ainugõnõ tõõlinõ Jummal.

### Pühä Piibli

Pühä Piibli, miä sais kuun Vanast ja Vahtsõst Tõstamendist, om Jumalast inspireerit, ainugõnõ pühäkirätõtõ ja krõstligu elo standard.

### Ärqpästmine

Ärq pästetäs Jumala armust usu läbi. Uskliguq piät tugõma Pühäle Vaimule, et taotlõdaq pühhä ello, avvustaq Jumalat ja armastaq inemiisi.

### Kerik

Tõõlinõ Jeesusõ Kerik, minka põh'and' Esänd Jeesus Krõstus Pühä Vaimu läbi "illadsõ vihma" aigu, om tagasi tennüq apostlidõaigsõ tõõlidsõ kerigu.

### Viimädse päävä kohus

Esändä tõnõ tulõminõ toimus viimädsel kohtopääväl, kui tä tulõ kohot mõistma maailma üle: õigõq saavaq egävedse elo, aga hõelaq mõistõtas egäveste hukatustõ.

Katõgooria:Ristiusk
Laheda valla lipp

**Laheda valla lipp** om Eesti Vabariigi inneskidse valitsõmisütsüse Laheda valla lipp. Lipp om kinnütet 27. urbõkuu pääväl 1995.

## Vällänägemine

Laheda valla lipp om kruudukujolinõ vapilipp. Normaalmõõdoq ommaq 105 X 105 cm.

## Kaeq viil

*Laheda vald
*Laheda valla vapp

## Välislingiq

*Laheda valla lipp Riigikandsõlei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa lipuq
Katõgooria:Laheda vald
Laheda valla vapp

**Laheda valla vapp** om Eesti Vabariigi valitsõmisütsüse Laheda valla vapp. Vapp om kinnitet 27. urbõkuu pääväl 1995.

## Vällänägemine

Sinitse kilbi pääl nõsõs alomadsõst serväst hõbõjõnõ vähk. Kuldsõn pähütsin om neli sinist linahäidset.

## Seletüs

Vapi värmiq ja kujondiq tähistäseq puhast luudust, linakasotust ja sinist savvi. Kuldnõ pähüts viitas Põlva maakunna vapilõ. Linahäitsmide arv märk' valla maiõ pääl olnuq neljä mõisat.

## Kaeq viil

*Laheda vald
*Laheda valla lipp

## Välislingiq

*Laheda valla vapp Riigikantselei kodolehe pääl

Katõgooria:Võromaa vapiq
Katõgooria:Laheda vald