open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lühkene võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastik

**Lühkene võro-eesti loodusõtsäpendämise sõnastik** om sõnastu, kon ommaq Kasagu Ennu puult vällä märgidüq võrokeelidseq füüsiga-, matõmaatiga- ja tähetiidüsesõnaq. Tuud või pitäq edimädses võrokeelitses eräalasõnastus. Muuhulgan ommaq sääl sõnastun sääntseq sõnaq niguq *loodusõtsäpendämine*, *tüühimo*, *mantkukkamisvägi* jt. 

Sõnastu ilmu kogomigun Kaika Suvõülikuul Kaikal 1990. aastagal.

## Välislink
*Sõnastu võrgon

Katõgooria:Füüsiga
Katõgooria:Võro kiil
Katõgooria:Võro keele sõnaraamaduq
Lehm

**Lehm** om kodoelläi, imäne tõbras. Lehmi peetäs inämbüisi tuu jaos, et piimä saiaq. 

Lehmä tiinüs kest keskmädselt 283 päivä. 

Nuur lehm (kooni aastaganõ) om **vask**, 1-2 aastaganõ om **hõhv**, vanõmbidõ kotsilõ üteldäs joba **lehm**.

Lehmä maol om neli kambrõt, midä kutsutas  
*suuŕmago (e.k. *vats*),
*kupamago (*võrkmik*),
*kõrdmago (*kiidekas*),
*lipõmago (*libedik*).

## Lehmi nimeq Võromaal

Vanast panti Võromaal lehmile sääntsit nimmi: Maasik, Mooni, Roosi, Palmi, Lehvi, Lehik, Milla, Mausi, Kellu, Pühik, Mustik, Maas'o, Eesik, Tõõsik, Haavik, Kirsi, Juta, Luutsi, Toomi, Maara. Kiriväq lehmäq olliq inämbüisi Kiräseq, valgõ pääga lehmäq Päitsikuq, ku täht otsa iin, sõs Tähikuq. 

Nime pandmisõ man võidi rehkendäq nädälipääväga, kuna lehm sündü.
* Iispäiv - Eesik
* Tõõsõpäiv - Tõõsik
* Kolmapäiv - Kolmik
* Neläpäiv - Nelli, Nellik
* Riidi - Reedi, Reedik
* Puulpäiv - Poolik
* Pühäpäiv - Pühik, Püühik
Ku Eesik, Tõõsik vai nii edesi oll' kar'an joba olõman, võidi iispäävä sündünüle vas'kalõ pandaq mõni tõnõ nimi E tähe päält, tõõsõpäävä sündünüle T tähe päält jne. Edimädse Eesti aigu lehmile inemiisi nimmi es pandaq. Kolhoosiaol, ku kar'aq olliq suurõmbaq, olliq lehmil numbrõq, a sõski pantivaq näile nimeq kah. Sõs panti joba inemisenimmi kah.

## Ütlemiisi
* *Lehm ülnüq: Ma lää sõs läbi mää [[suu (likõ kotus)|suu]] ku pernaanõ mullõ niigi pall'o jüvvä and, et egä kõrd ku [[leib]]ä küdsä, uma [[käsi|käeq]] tiä joogi sisse mõsk.* (H I 7, 659/60 (1-10), Kanepi kihlkund, Loodusõ Gustav, 1895)

## Mõistatuisi lehmä kotsilõ
* *Neli andjat, neli kandjat, viies parmupiitsk?* (Lehmä liikmõq. Kanepi kihlkund, 1888.)
* *Neli andjat, neli kandjat, kats pinitääke, üts parmupiitsk?* (Lehm. Kanepi kihlkund, 1895.)
* *Neli kanjat, neli anjat, kats pinihoitjat, üts parmoruusk?* (Lehm. Kanepi kihlkund, 1937.)
* *Neli andjad, neli kandjad, kats taivakaejad ja üts parmupiits?* (Lehm. Harglõ kihlkund, 1888.)
* *Neli sõkk [[suu (likõ kotus)|suud]], kats kaald taivast, üts parmupiitsk?* (Lehm. Kanepi kihlkund, 1910.)
* *Kuum kivi aad'a all?* (Lehmä utar. Räpinä kihlkund, 1889.) 
* *Kuum kivi aida veere all?* (Utar. Kanepi kihlkund, 1888.) 
* *Valgõ kivi aida all?* (Lehmä utar. Rõugõ kihlkund, 1888.) 
* *Valgõ kivi aida all, neli pitskid otsan?* (Lehmä utar. Harglõ kihlkund, 1957.) 
* *Valgõ kivi aida all, neli tikku pääl?* (Lehmä utar. Rõugõ kihlkund, 1890.)

## Lätteq


Katõgooria:Kodoeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Susi

**Susi** (<small>kullõq</small>) om mõtsaelläi, pini sugulanõ. Sussõ eläs maailman kokko umbõs 200 000. 2018. aastal kuulutõdi susi Eesti rahvuseläjäs.

## Vällänägemine
Susi olõ-õi väega tõistsugunõ suurõst pinist. Esiqerälidselt om susi üttemuudu vinne hundigaq. Soel om kõva kihä ni jalaq ni tugõvaq lõgimõq, agaq soe jälg om võrrõldõn pini jälegaq kitsamb ni pikemb. Susi om hariligult hall, agaq või ollaq ka valgõ, verrev, pruun ni sego. Esäne susi kaald hariligult 44 kg ni imäne 38 kg (Eesti rekord om 62 kg ni ilmarekord 78 kg). Susi om 110-160 cm pikk ni 85 cm korgõ. Soel ommaq teräväq kõrvaq ni terräv hõngutundminõ. Susi näge parõmbahe ku tõsõq pini(läse)q. Täüsiälidsel soel om 42 hammast.

## Süümine
Susi om kõva murdja elläi ni süü päämädselt lihha. Soeq kääväq ringi ja jahi pääl inämbähe karahuisi, vaihtõpääl ka ütsindä. Soeq sööväq päämidselt hirvi, kitsi ni põtro, a ka jänessit ni kallo. Süümismaa suurus olõnõs tuu kotusõ luudusõst.

Inemist ründäs õnnõ marun susi.

## Pesä ni pujaq
Sussõ joosuaig om vahtsõaastakuu kooniq radokuu. Sussõ radoao (joosuao) perrä omgi radokuu uma nime saanuq. Soe tiinüs kest keskmädselt 62-65 päiva ni pujaq sünnüseq mahlakuun. Hariligult om kurnun 5-7 tummõ karvaga kutsikat, kiä kaaldvaq 300-500 grammi. 

## Eloviis ni elopaik
Susi eläs luudusõn umbõs 7 aastakka. Soeq kääväq kar'ahuisi sügüsest keväjäniq. Kar'ajuht om imäne susi. Eestin om hariligult kar'an 2-11 sutt. Soekari liigus täpsän rinnan. 

Soeq ommaq levinüq Põh'a-Ameerikan ni Euraasian ni nä harinõsõq häste mitmõsugumaidsi elopaikoga.

## Tunnõtumpi alambsortõ
Õuraasia susi, Mongoolia susi, Tiibedi susi, India susi, Araabia susi.

## Ütlemiisi
* *Egaq susi soe hanna pääle ei situq.*

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Uetersen

**Uetersen** (ˈyːtɐzən) vai **Ütersen** om liin S'aksamaal Schleswig-Holsteinin. Uetersenin elli 2015. aastagal 18 101 inemist. 

1987. aastagal alost' Rusti Mathias umma kuulsat lindu Uetersenist. 

Katõgooria:S'aksamaa liinaq
Dziecinów

**Dziecinów** om külä Lõunahummogu-Poolan. Dziecinówin elli 2007. aastagal 704 inemist.

Katõgooria:Poola küläq
Fotokunst

**Fotokunst** vai **fotograafia** on kunst, minka võetas üles valgustundligu matõrjaali või valgustundligu elektroonilidsõ aparaadi abiga as'ost tõõperäliidsi ja täpsit kujotuisi. Aparaati, midä pruugitas kujotusõ ülesvõtmisõs, nimitedäs fotokaamõras vai fotoaparaadis. Saadut pilti nimitedäs fotos vai pääväpildis ni taa ülesvõtmist kutsutas pildistämises.

Katõgooria:Fotokunst
Rahvaq ja hõimuq

Artiklin **Rahvaq ja hõimuq** om mittetävvelik nimekiri maailma rahvist, hõimõst ja muist etniliidsist rühmist.

__NOTOC__  A B D E F G H I J K L M N O P R S Š T U V Õ Ä Ö Ü Z Ž 
 


### A
abasiiniq - abhaasiq - adžaariq - adõgeeq - afrikandriq (buuriq) - aimaraq - ainuq - akaq - albaanlasõq - alõuudiq - alžiirläseq - altailasõq - amhariq - andorralasõq - araablasõq - arakaniq - arapahoq - aravakiq - armiinläseq - asandõq - asõriq - assüürläseq - asteegiq - Aškenazi juudiq - austõrlasõq - avaariq

### B
bakaq - baskiq - baškiiriq - †bataaviq - batvaq - beduiiniq - belgläseq - berberiq - bhiliq - bihaariq - †boilasõq - brasiillasõq - bretooniq - bulgaarlasõq - burjaadiq - bušmaniq

### D
druusiq

### E
eenedsiq - eestläseq (väliseestläseq) - ersäq - eveq - eveeniq - evengiq
### F
flaamiq - †foiniiklasõq - friisiq - fulbõq - fäärläseq

### G
gagauusiq - gioq - Goajiro aravakiq - gondiq - grusiiniq
### H
handiq - hausaq - †helleniq - hesaariq - hiinlasõq (haniq) - hinduq - hindustanlasõq - hispaanlasõq - hollandlasõq - horvaadiq - hotõntotiq - hueiq (dunganiq) - hutuq

### I
iboq - iirläseq - iisraellasõq - †illüürläseq - ingerisuumlasõq - ingläseq - ingušiq - islandlasõq - †insubõriq - isuriq - itaallasõq

### J
jaaganiq - jaapanlasõq - jaavalasõq - jaoq - †jatvingiq - jorubaq - jukagiiriq - juudiq

### K
kalmõkiq - kamassiq - karaiimiq - kar'alasõq - kasahhiq - kasagaq - kašuubiq - katalaaniq - ketšuaq - khmeeriq - kikujuq - kirgiisiq - kisiq - komiq - koptiq - korealasõq - korjakiq - korkuq - korsiklasõq - kosaq - kpelleq - kreekläseq - krimmitatarlasõq - kurdiq - kuubalasõq - kõmriq

### L
†langobardiq - laoq - leedulasõq - liibanonlasõq - liivlasõq - luoq - lätläseq

### M
makõduunlasõq - malailasõq - maltalasõq - mansiq - marathiq - mariq - masaiq - megreliq - mehhiklasõq - †merjalasõq - mokšaq - monegaskiq - mongoliq - montenegrolasõq (tšernoguurlasõq) - mordvalasõq - moroq - mustlasõq (romaq) - mägijuudiq

### N
neenedsiq - nepallasõq - nganassaaniq - norralasõq - nuubialasõq
### O
osseediq
### P
pandžabiq - peruulasõq - †petšeneegiq - †piktiq - pomooriq - poolakõsõq - prantslasõq - †preisläseq - puertoriikolasõq - puštuq - pärsläseq - pügmeeq

### R
radžastanlasõq - ruutslasõq - ruandaq - rumiinläseq - russiiniq
### S
saamiq - s'akslasõq - samoalasõq - sardiq - Sefaradi juudiq - serbläseq - setoq - sindhiq - singaliq - †sküüdiq - slovakiq - sloveeniq - somaaliq - suumlasõq - sorbiq - suahiiliq - suaaviq - †sumõriq - suuluq - svaasiq - sveitsläseq - sölkupiq - süürläseq

### Š
šotlasõq

### T
taanlased - tailasõq - tainoq - tamiliq - tatarlasõq - tiibetläseq - tlingitiq - tongalasõq - tsehhiq - tserkessiq - tsetseeniq - ts'uvassiq - tuareegiq - tutsiq - tvaaq - tšuangiq - tõvalasõq - türkmeeniq

### U
udmurdiq - uiguuriq - ukrainlasõq - †umbriq - ungarlasõq

### V
vad'alasõq - valgõvindläseq - vallooniq - †vandaaliq - vepsläseq - vietnamlasõq - vindläseq - volgas'akslasõq - volofiq - võrokõsõq

### Õ
### Ä
### Ö
### Ü
### Z
### Ž

Katõgooria:Rahvaq ja hõimuq
Vapp

**Vapp** om kimmä säädü peri keskao sõariisto elemendest kokkopant märk, midä riik, valitsõja, maakund, liin, vald, äriütisüs, sugukund, pereq, inemine vm pruuk hindä püsüväs tunnustähes. Vahtsõmbal aol nimitedäs vapõs ka märke, miä olõ-õiq tettüq heraldiga säädüisi perrä.

## Kaeq viil
Võromaa vapiq

Katõgooria:Vapiq
Ilmajago

**Ilmajago** om suur tükk maad, midä kokkoleppelidselt niimuudu kutsutas. 

Ilmajakõ om kuus tükkü: 
* Aasia
* Afriga
* Ameeriga
* Antarktiga
* Austraalia ja Okõaania
* Õuruupa

Katõgooria:Maatiidüs
Õuruupa

**Õuruupa** vai **Õuropa** (vai ka **Euruupa** vai **Europa**) om üts kuvvõst ilmajaost. 

Õuruupast põhja jääs Põh'a-Iämeri, õdagu poolõ Atlandi suurmeri, lõunahe Vaihõmeri ja hummogu poolõ Aasia. Õuruupa ja Aasia piir om küländki tinglik, inämbüisi loetas, et tuu lätt Uurali mäki, Uurali jõkõ ja Kaspia merd pite. 

Õuruupa suurus om , tuu katt umbõs 2% Maa pinnast. Ilmajakõst om suurusõ poolõst Õuruupast vähämb õnnõ Austraalia ja Okõaania. 


Katõgooria:Ilmajaoq
Aasia

**Aasia** om üts kuvvõst ilmajaost. 

Aasiast hummogu poolõ jääs Tasalik suurmeri, lõuna poolõ India suurmeri, õdagu poolõ Õuruupa ja põh'a poolõ Põh'a-Iämeri. 

Aasia suurus om  ja tuuga om tä ilmajakõ hulgan kõgõ suurõmb. Aasia võtt hindä ala 8,6% Maa pinnast. 


Katõgooria:Ilmajaoq
Antarktiga

**Antarktiga** vai **Antarktik** om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Antarktisõ maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq. 

Antarktiga om kõgõ külmemb ilmajago.


Katõgooria:Ilmajaoq
Afriga

**Afriga** vai **Afrik** om üts kuvvõst ilmajaost. Timä ala kuulussõq Afriga maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq. 

Afriga suurus om , Õuruupast om tä umbõs kolm kõrda suurõmb. 

Afriga om kõgõ lämmämb ilmajago. 


Katõgooria:Ilmajaoq
Austraalia ja Okõaania

**Austraalia ja Okõaania** om üts kuvvõst ilmajaost. Tä sais kuun Austraalia maisõmaast ja suurõst hulgast saarist. 


Katõgooria:Ilmajaoq
Ameeriga

**Ameeriga** vai **Ameerik** om üts kuvvõst ilmajaost. Tä võtt hindä ala Põh'a-Ameeriga ja Lõuna-Ameeriga maisõmaaq ja saarõq, miä ommaq näide ümbre. 


Katõgooria:Ilmajaoq
Maisõmaa

**Maisõmaa** vai **kontinent** om ilmamerest ümbritset suur maatükk. Maisõmaaq vai näide osaq üten saarigaq moodustasõq ilmajakõ. 

Maisõmaid om kuus tükkü:
* Afriga
* Antarktis
* Austraalia
* Õuraasia
* Lõuna-Ameeriga
* Põh'a-Ameeriga

Katõgooria:Maatiidüs
Afriga maisõmaa

**Afriga** om üts kuvvõst maisõmaast. Afriga suurus om  29,2 mill'onat kruutkilomiitrit, timäst suurõmb om õnnõ Õuraasia. Õuraasia om kah Afrikalõ kõgõ ligemb maisõmaa, näide vaihõlõ jääseq Vaihõmeri ja Verrev meri. 

Üten saariga moodustas Aafriga maisõmaa Afriga ilmajao. 

Katõgooria:Maatiidüs
Õuraasia

**Õuraasia** vai **Euraasia** om üts kuvvõst maisõmaast. Õuraasiahe jääs suurõmb jago Õuruupa ja Aasia ilmajaost. Vaihõmere ja Verevä merega om tä eräldet Afrikast. 

Õuraasia om kõgõ suurõmb maisõmaa, timä suurus om 54 mill'onat kruutkilomiitrit. 

Katõgooria:Maatiidüs
Lõunõ-Ameeriga

**Lõunõ-Ameeriga** vai **Lõuna-Ameeriga** om üts kuvvõst maisõmaast. Üten Põh'a-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao. 

Lõunõ-Ameeriga suurus om 17,84 mill'onat kruutkilomiitrit. 

Katõgooria:Maatiidüs
Põh'a-Ameeriga

**Põh'a-Ameeriga** om üts kuvvõst maisõmaast. Üten Lõuna-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao. 

Põh'a-Ameeriga maisõmaa lõunõjako kutsutas Kesk-Ameerikas.
Internetitunnus

**Internetitunnus** (inglüse keelen *top-level domain*, lühendedült TLD) om internetiaadrõssi perämäne jago, tuu tähendäs nuuq täheq, miä ommaq aadrõssin pääle peämäst punkti. Näütüses aadrõssin fiu-vro.wikipedia.org om internetitunnus org. 

Internetitunnussit om kolmõsugutsit:
* riigi internetitunnus,
* ülene internetitunnus, 
* infrastruktuuri internetitunnus.

Katõgooria:Internet
Riigi internetitunnus

**Riigi internetitunnus** (inglüse keelen *country code top-level domain*, lühendedült ccTLD) om internetitunnus, miä om annõt riigile vai sõltuvalõ maalõ. 

Riigi internetitunnussõq ommaq katõtähelidseq ja kõik katõtähelidseq internetitunnussõq ommaq riike umaq. Näütüses Eesti internetitunnus om ee. 

Katõgooria:Internet
.ee

**.ee** om Eesti internetitunnus, mink iist pidä huult Eesti Interneti Tsihtasutus (EIS), miä om Vabariigi Valitsuse ni Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liido (ITL) asutõt eräõiguslik tsihtasutus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.

2021. aastaga märtekuun oll' .ee tunnusõga registreerit 146 909 lehekülge.

## Tunnusõreform
Kooniq 2010. aastaga hainakuuniq pidi .*ee* tunnusõ iist huult Eesti Haridusõ ja Tiidüse Andmõsidõvõrk EENet, tunnusõ kõrraldaja oll' Lippmaa Endel. 5. hainakuu pääväst 2010 minti üle vahtsõ kõrra pääle. .ee registri kõrraldamisõ võtt' EENetilt hindä pääle Eesti Interneti Tsihtasutus. Vahtsõ tunnusõ kõrraga saavaq nii eräisikuq ku vällämaalasõq registriiriq lõpmadaq hulga domeene õkva .ee alaq. Lõpõtõdi kõrraldusõ kinnimasminõ riigi rahast, registriirmises panti pääle taso.

* 13. piimäkuu pääväst 2011 alatõn saa *.ee* tunnusõga aadressin pruukiq ka eesti tähistü tähti *õ, ä, ö, ü, š, ž.*
* 1. urbõkuu pääväst 2013 saa tunnusit registriiriq ka katõs vai kolmõs aastagas.

## Lätteq


Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Antarktis

**Antarktis** om üts kuvvõst maisõmaast. Tä om lõunanaba ümbre, tuuperäst om sääl väega külm ja inemiisi sääl elä-iq.

Antarktisõ suurus om 13,9 mill'onat kruutkilomiitrit. 


File: 061212-nordkapp.jpg
File:GletscherMM.jpg
File:Fryxellsee Opt.jpg
File:Mount Erebus Aerial 2.jpg
File:Aurore australe - Aurora australis.jpg


Katõgooria:Maatiidüs
Austraalia maisõmaa

**Austraalia** om üts kuvvõst maisõmaast. 

Austraalia suurus om 7,7 mill'onat kruutkilomiitrit ja tuu poolõst om tä kõgõ vähämb maisõmaiõ hulgan. 

Austraalia om ainugõnõ maisõmaa, kon olõ-iq liustikka ei ka elävit tulõmäki. 

Katõgooria:Maatiidüs
.ad

**.ad** om Andorra internetitunnus, mink iist pidä huult asotus *Servei de Telecommunicacions d’Andorra*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ae

**.ae** om Araabia Ütisemiraatõ internetitunnus, mink iist pidä huult *.ae Domain Administration* (aeDA). Tunnust võeti pruukmistõ aastagal 1992.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Ülene internetitunnus

**Ülene internetitunnus** (inglüse keelen *generic top-level domain*, lühendedült gTLD) om internetitunnus, midä tarvitõdas määnestki tüüpi organisats'uunõ jaos. Näütüses tunnus com om äriettevõttidõ jaos. Ületsin internetitunnussin om kolm vai inämb tähte. 

Põrõhõlla ommaq tarvitusõl sääntseq ületseq internetitunnussõq: 
* .aero - linnundusõ jaos
* .asia - Hummogu-Aasia ja Australaasia ettevõttidõ, organisats'uunõ ja inemiisi jaos 
* .biz - äri jaos 
* .cat - katalaani keele ja kultuuri jaos 
* .com - äriettevõttidõ jaos, a mitte õnnõ
* .coop - kopõratiivõ jaos
* .edu - korgharidusasotuisi jaos
* .gov - Ameeriga Ütisriike val'tsusasotuisi jaos
* .info - teedüskotussidõ jaos, a mitte õnnõ
* .int - lepingidega luud riikevaihõliidsi organisats'uunõ jaos 
* .jobs - tüüotsmis ja -pakmiskotussidõ jaos 
* .mil - Ameeriga Ütisriike sõaväe jaos
* .mobi - mobiilsõ võrgo jaos
* .museum - muusõummõ jaos
* .name - perride ja inemiisi jaos
* .net - võrgo infrastruktuuri jaos, a mitte õnnõ 
* .org - organisats'uunõ jaos, miä ei käü tõisi tunnussidõ ala, a mitte õnnõ 
* .pro - ammõdimiihi jaos
* .tel - telefonivõrgo ja interneti läbisaamisõga köüdet teenüsside jaos 
* .travel - reismisega köüdet asjo jaos

Katõgooria:Internet
.asia

**.asia** om ülene internetitunnus Hummogu-Aasia ja Australaasia ettevõttidõ, organisats'uunõ ja inemiisi jaos.   

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.com

**.com** om kõgõ inämb tarvitõt ülene internetitunnus. Edimält oll' tä mõtõld äri (kommertsi) jaos, a 1990. aastagidõ keskpaigast anti timä tarvitaminõ vabas ja tuust pääle ommaq sääntse tunnussõga internetiaadrõssi kõik võunuvaq võtta.    

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.edu

**.edu** om ülene internetitunnus haridusasotuisi jaos, innekõkkõ Ameeriga Ütisriigen.   

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.info

**.info** om ülene internetitunnus võrgolehti jaos, kost saa määnestki teedüst.   

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.int

**.int** om ülene internetitunnus lepingidega luud riikevaihhõliidsi organisats'uunõ jaos. 

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.pro

**.pro** om ülene internetitunnus ammõdimiihi jaos, kiä umma tüüd häste tundvaq ja hinnat ommaq. 

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.tel

**.tel** om ülene internetitunnus telefonivõrgo ja interneti läbisaamisõga köüdet teenüsside jaos. 

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
Lähkü-Hummogumaa

**Lähkü-Hummogumaa** om piirkund, kohe jääs Aasia õdagujago ja Afriga põh'ahummogunukk. Lähkü-Hummogumaa ala käüväq Türgü, Egüptüs, Araabia puulsaar, Iraan ni maaq, miä jääseq näide vaihõlõ.

Katõgooria:Aasia
Katõgooria:Afriga
Raha

**Raha** om ülene säädüslik masmisõ asi, mink vasta saa vaihtaq kaupo vaihõkõrraga, miä kujonõs raha ostmisõ väe ja kaupo hindo perrä.

Raha olõmisõ alossõs om ütiskundlinõ kokkolepmine tuu kotsilõ, et määnestki asja pruugitas kaupo vasta vaihtamisõs. Taa kokkolepmine või ollaq kas vabast tahtmisõst vai sunduslik. Raha häädüs või muutudaq inflatsiooni ja deflatsiooni mõol.

## Kaeq viil
* Õuro
* Eesti kruun

Katõgooria:Majandus
Da Vinci Leonardo

**Da Vinci Leonardo** (Leonardo da Vinci, 1452-1519) oll' Itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüsmiis, vällälöüdjä ja insinör. Tä sündü 15. mahlakuu pääväl 1452 Itaailan, Anchianon ja kuuli 2. lehekuu pääväl 1519 Prantsusmaal Cloux'n.

Leonardo kõgõ kuulsambaq pildiq ommaq "Pühä õdagusüümaig" ja "Mona Lisa".

Katõgooria:Itaalia inemiseq
Katõgooria:Itaalia kunstniguq
.net

**.net** om ülene internetitunnus, miä edimält oll' mõtõld võrgo infrastruktuuri jaos, a põrõhõlla om vabas annõt. 

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.org

**.org** om ülene internetitunnus miä edimält oll' mõtõld organisats'uunõ jaos, miä tõisi tunnussidõ ala es käüq. Põrõhõlla võivaq taad tunnust kõik tarvitaq.    

Katõgooria:Üledseq internetitunnussõq
.af

**.af** om Afganistani internetitunnus, mink iist pidä huult AFGNIC. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ag

**.ag** om Antigua ja Barbuda internetitunnus, mink iist pidä huult NicAg. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.al

**.al** om Albaania internetitunnus, mink iist pidä huult Albaania posti ni puutriposti ammõt AKEP (*Autoriteti i Komunikimeve Elektronike dhe Postare*). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992. 

.al tunnust võivaq pruukiq Albaania kodaniguq ja Albaaniahe registreeridüq ettevõttõq. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.am

**.am** om Armeeniä internetitunnus, mink iist pidä huult ISOC-AM. Tunnus võeti pruukmistõ 1994. aastagal. 

.am tunnus om mõtõld registriirmises kõigilõ, kiä taad tahtvaq. Armeeniä säädüs kiild tunnusõ pruukmisõ rämpspostis, pornos ja terrorismis. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.aq

**.aq** om Antarktiga internetitunnus, mink iist pidä huult Peter Mott ja Mott and Associates. Tunnus võeti pruukmistõ 1992. aastagal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ar

**.ar** om Argentina internetitunnus, mink iist pidä huult NIC Argentina. Tunnus võeti pruukmistõ 1987. aastagal. 2008. aastaga märtekuust saa tunnusõga pruukiq ka tähti *ñ, á, é, í ó, ú, ä, ë, ï, ö,* ja *ü.* 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.as

**.as** om Ameeriga Samoa internetitunnus, mink iist pidä huult AS Domain Registry. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997. 

.as tunnusõ registriirmises määntsit piirangit ei olõq, selle pruukvaq taad ka leheq, minkal määnestki kokkoputmist Ameeriga Samoaga olõ-õiq.  

AS vai A/S tähendäs mitmõl maal, nt Norran, Taanin, agaq ka Eestin aktsiaseltsi. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.at

**.at** om Austria internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.AT. Tunnus võeti pruukmistõ 1988. aastagal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.aw

**.aw** om Aruba internetitunnus, mink iist pidä huult SETAR. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.an

**.an** oll' Hollandi Antille internetitunnus, mink iist pidi huult Hollandi Antillie'i ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1993. aastagal ja pruukmisõst mahaq 2015. aastagal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ao

**.ao** om Angola internetitunnus, mink iist pidä huult Aghonsio Neto ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1995. aastagal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ax

**.ax** om Ahunamaa (Ålandi Saari) internetitunnus, mink iist pidä huult Ahunamaa maakunnavalitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 2006, inne tuud pruugiti tunnust aland.fi. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ba

**.ba** om Bosnia ja Hertsegoviina internetitunnus, mink iist pidä huult University Teleinformation Center. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bb

**.bb** om Barbadosõ internetitunnus, midä sponsoriir Barbadosõ valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.be

**.be** om Belgiä internetitunnus, mink iist pidä huult DNS Belgium. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1988. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bf

**.bf** om Burkina Faso internetitunnus, mink iist pidä huult DELGI, registriirmise iist vastutas ONATEL. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993.  

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bh

**.bh** om Bahreini internetitunnus, mink iist pidä huult BATELCO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.  

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bg

**.bg** om Bulgaaria internetitunnus, mink iist pidä huult Register.bg. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995.  

.bg tunnus om mõtõld õnnõ bulgaarlaisilõ ja Bulgiaariaga köüdetüile ettevõttilõ. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bi

**.bi** om Burundi internetitunnus, mink iist pidä huult *Burundi National Center of Information Technology*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996.  

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bj

**.bj** om Benini internetitunnus, mink iist pidä huult *Office of Stations and Telecommunications of Benin*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bm

**.bm** om Bermuda internetitunnus, mink iist pidä huult BermudaNIC. Tunnus võeti pruukmistõ Bermuda ülikoolin aastagal 1993. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bn

**.bn** om Brunei internetitunnus, mink iist pidä huult TelBru (*Telecom Brunei Berhad*), varrampa *Jabatan Telekom Brunei*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.  

.bn tunnus om mõtõld Bruneihe registreeritüile ettevõttilõ. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bt

**.bt** om Bhutani internetitunnus, mink iist pidä huult Bhutani Kommunikatsiooniministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.

## Välislink
* IANA .bt whois 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.by

**.by** om Valgõvinne internetitunnus, mink iist pidä huult Valgõvinne presidendi tiidekaitsõkeskus (*Государственный центр безопасности информации при Президенте Республики Беларусь*). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.br

**.br** om Brasiilia internetitunnus, mink iist pidä 2005. aastagast huult *Núcleo de Informação e Coordenação do Ponto br*, varrampa *Comitê Gestor da Internet no Brasil.* Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1989. Võrgolehti pääl saa pruukiq portugali keele tähti. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bz

**.bz** om Belize internetitunnus, mink iist pidä huult Belize ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ca

**.ca** om Kanada internetitunnus, mink iist pidä huult Canadian Internet Registration Authority. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cg

**.cg** om Kongo Vabariigi internetitunnus, OPT Congo ja Interpoint Switzerland. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ch

**.ch** om Sveitsi internetitunnus, mink iist pidä huult SWITCH Information Technology Services. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ck

**.ck** om Cooki Saari internetitunnus, mink iist pidä huult *Oyster Internet Services* ja sponsoriir *Telecom Cook Islands*. Tunnus võeti pruukmistõ 1995. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cm

**.cm** om Kamõruni internetitunnus, mink iist pidä huult Camtel. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cn

**.cn** om Hiina Rahvavabariigi internetitunnus, mink iist pidä huult Hiina tüüstüs- ja tiidüsministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ 1990. aastagal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.co

**.co** om Colombia internetitunnus, mink iist pidäväq huult CO Internet S.A.S., Arcelandia S.A. ja Neustar, Inc. (NYSE:NSR). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cr

**.cr** om Costa Rica internetitunnus, mink iist pidä huult NIC-Internet Costa Rica. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cu

**.cu** om Kuuba internetitunnus, mink iist pidä huult Cuba-NIC, sponsoriir CENIAInternet. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992. 

.cu tunnus om mõtõld kuubalaisilõ. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cv

**.cv** om Cabo Verde internetitunnus, mink iist pidä huult *Instituto Superior de Engenharia e Ciências do Mar*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cx

**.cx** om Joulusaarõ internetitunnus, mink iist pidä huult CIIA (*Christmas Island Internet Administration*). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.cy

**.cy** om Küprüse internetitunnus, mink iist pidä huult Kyprüse ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.  

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.de

**.de** om S'aksamaa internetitunnus, mink iist pidä huult DENIC. Tunnus võeti pruukmistõ 1986 toonadsõl Õdagu-S'aksamaal, päält S'aksamaiõ liitmist aastagal 1990 pruugitas tunnust egäl puul S'aksamaal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.dj

**.dj** om Djibouti internetitunnus, mink iist pidä huult *dotDJ*, sponsoriir *STID* (*Djibouti Telecom*). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.dk

**.dk** om Taani internetitunnus, mink iist pidä huult DK Hostmaster, sponsoriir *Dansk Internet Forum*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1987. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.dm

**.dm** om Dominica internetitunnus, mink iist pidä huult *DotDM Corporation*, sponsoriir Puerto Rico ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.do

**.do** om Dominikaani Vabariigi internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.DO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1991. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.dz

**.dz** om Alžeeriä internetitunnus, mink iist pidä huult Network Internet Center. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.es

**.es** om Hispaania internetitunnus, mink iist pidä huult Network Information Center of Spain. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1988. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.fi

**.fi** om Soomõ internetitunnus, mink iist pidä huult Soomõ kommunikatsiooniministeeriüm (soomõ keelen *Viestintävirasto*). Tunnus võeti pruukmistõ 17. joulukuu pääväl 1986. 

2005. aastaga süküskuust saa .fi tunnusõga aadrõssin pruukiq ka tähti *å*, *ä* ja *ö*. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.eu

**.eu** om Õuruupa Liido internetitunnus, mink iist pidä huult EURid. Tunnus võeti pruukmistõ 7. joulukuu pääväl 2005.  

.eu internetitunnus om mõtõld egäle inemisele, firmalõ vai muulõ ütisüsele, kiä om Õuruupa Liidon. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.fj

**.fj** om Fidži internetitunnus, mink iist pidä huult *University of the South Pacific*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.  

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.fk

**.fk** om Falklandi saari internetitunnus, mink iist pidä huult *Falkland Islands Development Corporation*, sponsoriit Falklandi saari valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.fm

**.fm** om Mikroneesiä internetitunnus, mink iist pidä huult *dotFM*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gd

**.gd** om Grenada internetitunnus, mink iist pidä huult *AdamsNames*, sponsoriir *The National Telecommunications Regulatory Commission*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992.  

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gf

**.gf** om Prantsusõ Guajaana internetitunnus, mink iist pidä huult ISP *Net Plus.* Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gg

**.gg** om Guernsey internetitunnus, mink iist pidä huult Island Networks. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gh

**.gh** om Ghana internetitunnus, mink iist pidä huult *Ghana Network Information Center*, sponsoriit *Network Computer Systems*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gl

**.gl** om Gröönimaa internetitunnus, mink iist pidä huult TELE Greenland A/S. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994.  

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gn

**.gn** om Ginea internetitunnus, mink iist pidä huult *PSGnet*, sponsoriir *Centre National des Sciences Halieutiques de Boussoura*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gp

**.gp** om Guadeloupe internetitunnus, miä võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gq

**.gq** om Ekvatoriaal-Ginea internetitunnus, mink iist pidä huult GETESA. Tunnus võeti pruukmistõ 1997. aastagal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gs

**.gs** om Lõunõ-Georgia ja Lõunõ-Sandwichi saari internetitunnus, miä võeti pruukmistõ 1997. aastagal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gt

**.gt** om Guatemala internetitunnus, mink iist pidä huult *Universidad del Valle de Guatemala.* Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gu

**.gu** om Guami internetitunnus, mink iist pidä huult *Guam Network Information Center.* Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gw

**.gw** om Ginea-Bissau internetitunnus, mink iist pidä huult *IT & Media University* (*The Fundacão IT & Media Universidade De Bissau*). Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.gy

**.gy** om Guyana internetitunnus, mink iist pidä huult Guyanan ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1994. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.hk

**.hk** om Hongkongi internetitunnus, mink iist pidä huult Asian Institute of Technology. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.hm

**.hm** om Heardi ja McDonaldi internetitunnus, mink iist pidä huult *HM Domain Registry*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.hn

**.hn** om Hondurasõ internetitunnus, mink iist pidä huult *Red de Desarrollo Sostenible Honduras*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.hr

**.hr** om Horvaatia internetitunnus, mink iist pidä huult CARnet. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1993. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ht

**.ht** om Haiti internetitunnus, mink iist pidä huult *Réseau de Développement Durable d'Haïti*, sponsoriir *Consortium FDS/RDDH*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997.  

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.hu

**.hu** om Ungari internetitunnus, mink iist pidä huult *Council of Hungarian Internet Providers*. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1990. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.il

**.il** om Iisraeli internetitunnus, mink iist pidä huult Israel Internet Association. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1985. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.im

**.im** om Mani saarõ internetitunnus, mink iist pidä huult Mani saarõ valitsus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.iq

**.iq** om Iraagi internetitunnus, mink iist pidä huult Network Information Center of Iraq, sponsoriir *Iraqi Communications and Media Commission*. Tunnus võeti pruukmistõ 1997. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.is

**.is** om Islandi internetitunnus, mink iist pidä huult *ISNIC*. McAfee' uurmisõ perrä om *.is* üts julgõmbit tunnustõ maailman. Tunnus võeti pruukmistõ 1987. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.jo

**.jo** om Jordaania internetitunnus. Seo luudi aastagal 1994 ja seo valitsõjas om NITC.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.jp

**.jp** om Jaapani internetitunnus, mink iist pidä huult *Japan Registry Services*. Tunnus võeti pruukmistõ 1986. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ir

**.ir** om Iraani internetitunnus, mink iist pidä huult *Institute for Research in Fundamental Sciences* (پژوهشگاه دانشهای بنیادی). Tunnus võeti pruukmistõ 1994. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.io

**.io** om Briti India ilmamere ala internetitunnus, mink iist pidä huult NIC.IO. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.kg

**.kg** om Kõrgõstani internetitunnus, mink iist pidä huult *AsiaInfo Telecommunication Enterprise*. Tunnus võeti pruukmistõ 1995. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.kh

**.kh** om Kambodža internetitunnus, mink iist pidä huult Kambodža posti- ja sideministeeriüm. Tunnus võeti pruukmistõ 1996. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.kr

**.kr** om Lõunõ-Korea internetitunnus, mink iist pidä huult *NIDA*. Tunnus võeti pruukmistõ 1986. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.kp

**.kp** om Põh'a-Korea internetitunnus, miä võeti pruukmistõ 2007. aastagal. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.ki

**.ki** om Kiribati internetitunnus, mink iist pidä huult *Telecommunications Authority of Kiribati.* Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1995. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.kn

**.kn** om Saint Kittsi ja Nevise internetitunnus, mink iist pidä huult Puerto Rico ülikuul. Tunnus võeti pruukmistõ 1991. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.kw

**.kw** om Kuveidi internetitunnus, mink iist pidä huult Kuwait Institute for Scientific Research. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1992. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.se

**.se** om Roodsi internetitunnus, mink iist pidä huult asotus *Stiftelsen för Internetinfrastruktur*.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.zw

**.zw** om Zimbabwe internetitunnus. Tunnusõ registriirmise iist vastutas ZISPA ja rahastas *Telecommunications Regulatory Authority*. Tunnust naati pruukma 1991. aastagal.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.bv

**.bv** om Bouvet' saarõ (miä kuulus Norralõ) internetitunnus. Sääl saarõ pääl inemiisi ei eläq. Tunnus olõ-iq tarvitusõl. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.eh

**.eh** om internetitunnus, miä om reserveerit Õdagu-Sahara jaos. 

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.sj

**.sj** om Svalbardi ja Jan Mayeni internetitunnus. Tunnus olõ-iq tarvitusõl, s'ollõ et Svalbard ja Jan Mayen ommaq Norra osaq.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Gaussi Carl Friedrich

**Gaussi Carl Friedrich** (Johann Carl Friedrich Gauß, 1777–1855) oll' s'aksa matõmaatik ja tiidläne, kiä tüüt väega mitmõn vallan, muuhulgan arvoteoorian, statistikan, matõmaatilidsõn analüüsin, diferentsiaalgeomeetriän, geodeesiän, elektrostaatikan, tähetiidüsen ja optikan. Tedä peetäs ütes kõgõ kõvõmbas matõmaatikus, kiä om elänü. 

Joba latsõn paistu tä silmä uma anniga. Edimädseq tähtsäq tulõmusõq tõõst' tä joba sõs, ku es olõq viil katõkümnenegiq. Uma pääteossõ "*Disquisitiones Arithmeticae*" sai tä valmis 1798. a., ku oll' 21 aastakka vana. Raamat ilmu 1801. aastagal. Tuu raamaduga pand' tä alossõ s'ooilmaaigsõlõ arvoteoorialõ.

Katõgooria:S'aksamaa inemiseq
Katõgooria:S'aksamaa matõmaatiguq
Peruu

**Peruu** Vabariik (hispaania keelen *República del Perú*, ketšua keelen *Piruw Republika*) om Lõunõ-Ameeriga riik. Pääliin om Lima.

## Luudus

Peruu ja Boliivia piiri pääl om Titicaca järv.

Katõgooria:Peruu
Katõgooria:Lõunõ-Ameeriga riigiq
Arvotäht

**Arvotäht** vai **nummõr** om täht, mink abil positsioonilidsõn arvosüstemin kirotõdas üles arvõ (täpsembält arvosõnno), nii niguq kirätähtiga kirotõdas üles kõnõldu keele sõnno. Kümnendsüstemi arvotäheq (vai **kümnendtäheq** vai **araabia arvotäheq**) ommaq 0,1,2,3,4,5,6,7,8 ja 9. 

Katõgooria:Matõmaatiga
Matõmaatigatäht

**Matõmaatigatäht** vai **matõmaatilinõ sümbol** om täht, midä tarvitõdas matõmaatikan avaldiisi ülesmärkmises. Matõmaatigatäheq ommaq näütüses arvotäheq, ütsvõrrasustäht =, kokkoarvamistäht +, lõpmatustäht \infty, kruutjuurõtäht  ja tõsõq. 

Katõgooria:Matõmaatiga
Tüküarv

**Tüküarv** vai **naturaalarv** (ladinakeelitsest sõnast *numerus naturalis* - loomulik arv) om kas üts arvõst 1,2,3,... (hääq terveqarvoq) vai arvõst 0,1,2,3,... (mittekur'aq terveqarvoq). Arvoteoorian hariligult nulli ei loetaq tüküarvos, matõmaatilidsõn loogikan, hulgateoorian ja puutritiidüsen jälq loetas. 

Tüküarvõ tarvitõdas asjo ülelugõmisõs, näide abiga saa ärq näüdädäq vai üteldäq, kupall'o määntsitki asjo tükü perrä om. Kümnendüstemin kirotõdas tüküarvõ üles arvotähti 0 kooni 9 abil. Kõiki tüküarvõ hulka tähüstedäs tähega \mathbb{N}.

Katõgooria:Arvoteooria
.ac

**.ac** om Ütiskuningriigi saarõ Ascensioni internetitunnus. Tunnus võeti pruukmistõ aastagal 1997 ja tuu iist pidä huult NIC.AC.

.ac tunnusõ registriirmine om mõtõld kõigilõ, kiä tuud tahtvaq.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
.je

**.je** om Jersey internetitunnus, mink iist pidä huult *Island Networks*. Tunnus võeti pruukmistõ 1996.

Katõgooria:Riike internetitunnussõq
Terveharv

**Terveharv** vai **täüsarv** om kas tüküarv (1,2,3,...), tüküarvo vastanarv (-1,-2,-3,...) vai null. Tuu tähendäs, terveharv om hulga {...,-2,-1,0,1,2,3,...} elonik. Kõiki tüküarvõ hulka tähüstedäs tähega \mathbb{Z}. 

Ega terveharv om jagoarv, mink jagaja om 1. Jagoarvõst ommaq terveq nuuq, mink jaetav jagonõs täpsehe jagajaga. Näütüses jagoarv 6/3 om terveharv, a 6/4=3/2=1½ olõ-iq. 

Matõmaatikan (arvoteoorian) luvvasõq terveqarvoq hariligult ku tüküarvõ paarõ ekvivalendsiklassiq.

Katõgooria:Arvoteooria
Jagoarv

**Jagoarv** vai **ratsionaalarv** om katõ tervearvo jago, kon jagaja olõ-iq null. Jagoarvõ kirotõdas üles kujol 
:\frac{m}{n},
vai *m/n* (loetas: *m* *n*-ndät ossa), kon *m* om terveharv ja *n* om terveharv, miä olõ-iq null. Jagoarv *m/n* mõõt kogust, miä saias, ku üts terveh jaetas *n* ütesuurõs osas ja noist ossõst võetas *m* tükkü. Näütüses 2/7 28-st pääväst om 8 päivä.

Kattõ jagoarvo *a/b* ja *c/d* loetas samas, ku *ad=bc*. Näütüses 1/2, 2/4 ja 19/38 ommaq kõik üts ja sama jagoarv.

Ega jagoarvo saa andaq kujol *m/n*, kon *m* om terveharv ja *n* tüküarv. Näütüses 3/-5=-3/5. 

Kõiki jagoarvõ hulka tähüstedäs tähega \mathbb{Q}. 

Jagoarvõ ja irratsionaalarvõ hulkõ kogo om reaalarvõ hulk.

Katõgooria:Arvoteooria
Kompleksarv

**Kompleksarv** om arv, miä formaalsõlt defineeritäs ku reaalarvõ rittasäet paar (*a*,*b*), midä tihti pandas kirja kujol 
: a + bi \,
kon loetas, et *i*2 = −1.

Ega reaalarv om kompleksarv, a om kompleksarvõ (nt. *i = 0 + 1i*), miä olõ-iq reaalarvoq. 

Kompleksarvõ hulka tähüstedäs \mathbb{C}. 

Katõgooria:Arvoteooria
Reaalarv

**Reaalarv** om arv, midä saa kirja pandaq ku lõpmadat komaarvo. Ega jagoarv om reaalarv. Reaalarvõ, miä olõ-iq jagoarvoq (näütüses kruutjuur katõst), kutsutas irratsionaalarvõs. Reaalarvõ hulga tähüs om \mathbb{R}. Reaalarvoq vastasõq ütsütele arvõgvajoonõ punktõlõ. 

Reaalarvõ täpse välläseletüse andminõ oll' 19. aastagasaa matõmaatiga üts tähtsämp saavutus. Täämpädsel pääväl luvvasõq reaalarvoq harilikult ku jagoarvoliidsi Cauchy rongõ ekvivalentsiklassiq vai Dedekindi lõikõq. 

Reaalarvõ hulk om ütetselt ärq määrät ummi matõmaatiliidsi umahuisiga: taa om ainugõnõ tävveline võrdõlõmisõga kund. Reaalarvõ kund olõ-iq sõski algõbralidsõlt kinnine.

## Kaeq viil
* Jagoarv
* Irratsionaalarv

Katõgooria:Arvoteooria
Muutuja

**Muutuja** vai **muutuja suurus** vai **tundmalda** om matõmaatigan sümbol, miä tähüstäs suurust, mink väärtüs om tiidmäldä vai miä või muutuq määntsegi hulga piiren. 

Muutujit pruugitas näütüses võrrandidõ kirjapandmisõs. Näütüses võrrandin *x* + 2 = 5 om *x* muutuja, mink väärtüst otsitas arvõ hulgast.

Katõgooria:Matõmaatiga
Algõbra

**Algõbra** om matõmaatiga haro, miä uur algõbraliidsi struktuurõ. 

Lajan lastun jagonõs algõbra kolmõs: 
* algõbra alostus vai elementaarnõ algõbra,
* lineaaralgõbra,
* abstraktnõ algõbra.

Katõgooria:Matõmaatiga
Võrrand

**Võrrand** om võrdus, miä sisaldas vähämpält ütte muutujat. 

Näütüses *3x + 7y = 2* om võrrand katõ muutujaga *x* ja *y*.

Katõgooria:Matõmaatiga
Trigonomeetriä

**Trigonomeetriä** vai **kolmnukaoppus** om matõmaatiga haro, miä uur kolmnukkõ, muuhulgan ristkolmnukkõ tasapinna pääl. Trigonomeetriä tegeles säädüisiga, miä köütväq umavaihhõl kolmnuka külgi pikkuisi ja nukkõ suuruisi.

Katõgooria:Matõmaatiga
Nava lava

Viissada miiterd Läti piirist Lilli külä veere pääl seis Nava talu, kos joba paar suve om tettu mulgikeelist talutiaterd. Nava om esiärälik kultuurisaareke, kunkottale ei ole tiid pikäs pidänu umbes puultõist tuhat tiatre- ja mulgi kultuuri uvilist. Talu peremiis Jaak Kõdar om sinna ehiten ilusa ja mitut viisi tarvitedeve lava ja tennu selle pääle päevä- ja vihmavarjus purjekatuse.

Nava lava tiatretüki oma kah Jaak Kõdari kirjutet. Nava püüne ja muru pääl om mängitu joba katte tükki "Kolm risti" ja "Muinassaar" ja 2008. aaste suvel tule vällä kolmas tükk "Jukra". Kik nii luu kõneleve Mulgimaa elust ja saatusest läbi Nava talu ja inimeste silme. Mulgi keelel om tiatretükken tähtis osa, selleperäst et sedä kõneldes sääl pallu. Mõlembist näitemängest, mes seni om lavastet, om raamatukse kah vällä ant ja tüki esi om vilmi pääle võet.

Katõgooria:Mulgimaa
Kaplinski Jaan

**Kaplinski Jaan** (Jaan Kaplinski, sündünüq 22. vahtsõaastakuu pääväl 1941 Tarton, koolnuq 8. põimukuu pääväl 2021) oll' eesti kiränik, tõlkja, kultuurikriitik ja mõttõtiidläne.

## Elokäük

Kaplinski Jaan lõpõt' 1958 Tarto 1. Keskkooli ja oppõ 1958-1964 Tarto Ülikoolin romaani filoloogiat. Pääle tuud oll' tä mitmõn ammõtin. Ildampa sai täst vabakutsõlinõ kiränik.

1968. aastagast oll' Kaplinski Eesti Kiränike Liido liigõq.
1980. aastagal oll' tä üts kuulsa 40 kirä kokkopandjit. Tä kirot' kirä edimädse variandi, miä tõi üten läbiotsmisõ ja ähvärdüisi.
Eesti vahtsõ hindäperi ao algusaastil oll' Kaplinski poliitik ja kuulu 1992-1995 Eesti Vabariigi Riigikokko. Kaplinski Jaan elli uman talon Vana-Tartomaa piiri pääl vasta Võromaad.

Imä Nora Kapilinski (Raudsepp) om peri Eoste küläst, Taivaskua lähedält. Sääl sugulaisi man oll latsõiän suviti Jaan. Tollõst om raamat „Latsepõlve suve“. Jaan Kaplinski kynõl ummist Võromaa juurist Kaika suvõülikoolin Pikäkannun 2001. aastagal.    

## Looming

### Luulõq

* Jäljed allikal (1965)
* Kalad punuvad pesi (1966)
* Tolmust ja värvidest (1967)
* Valge joon Võrumaa kohale (1972)
* Ma vaatasin päikese aknasse (1976)
* Uute kivide kasvamine (1977)
* Raske on kergeks saada (1982)
* Tule tagasi helmemänd (1984)
* Õhtu toob tagasi kõik (1985)
* Käoraamat. Luulet 1956–1980 (1986)
* Hinge tagasitulek (1990)
* Tükk elatud elu. Tekste 1986–1989 (1991)
* Mitu suve ja kevadet (1995)
* Öölinnud. Öömõtted. Luuletusi 1995–1997 (1998)
* Sõnad sõnatusse (2005; eesti ja vene keeles)
* Vaikus saab värvideks (2006)
* Teiselpool järve (2008)
* Tiivulise sõrme jälg (avaldamata, vene keeles)

### Proosa

* Kust tuli öö (1990)
* Teekond Ayia Triadasse (1993)
* Jää ja Titanic (1995)
* Silm / Hektor (2000)
* Kevad kahel rannikul ehk Tundeline teekond Ameerikasse (2000)
* Kajakas võltsmunal (2000)
* Isale (2003)
* Seesama jõgi (2007)
* Jää ... (2009)
* Jutte (2014)
* Latsepõlve suve (2019)

### Näütemänguq

* "Neljakuningapäev" (lavastatud aastal 1977, raamatuna ilmunud 2015)
* "Liblikas ja peegel" (kirjutatud aastal 1980)

### Latsiraamaduq

* Kuhu need värvid jäävad (1975) koos Tiia Toometiga
* Udujutt (1977)
* Kes mida sööb, kes keda sööb (1977)
* Jänes (1980)
* Jalgrataste talveuni (1987)
* Kaks päikest (2005)
* Põhjatuul ja lõunatuul (2006)

### Artikliq ja esseeq

* *Poliitika ja antipoliitika* (1992)
* *See ja teine* (1996)
* *Võimaluste võimalikkus* (1997)
* *Usk on uskmatus* (1998)
* *Euroopa piirid ja piirivalvurid* (EE 2003)
* *Kõik on ime* (Sarjast "Eesti mõttelugu") (2004)
* *Paralleele ja parallelisme*. (Artiklid ja killud. Sarjast "Kaasaegne mõte.") Tartu Ülikooli Kirjastus 2009. 276 lk. ISSN 1736-3136. ISBN 978-9949-19-040-9
* *Eesti, estoranto ja teised keeled* (2020)

**Artikliid perioodikan**

* Eesti ja Eurussia..., EPL.ee, 9. september 2009
* Müür ja karneval, EPL.ee, 10. november 2009

## Lätteq


Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Võro kiräniguq
Suguvõso

**Suguvõso** om rahvakeeline ütelüs sugulaisi kogo kotsilõ, laemb mõistõq ku pereh. Või tähendäq ka kõiki üte mehe vai edevanõmbidõ paari perrätulõjit nii miis- ku naisliinin, a olõ-i sama miä sugukund. Sugulusköüdüsside graafilist kujotust üteldäs sugupuus.

## Kaeq viil
Sugulus

katõgooria:genealoogia
1900

**1900. ** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10113.** aastak sirvikallendri perrä.

## Miä sündmü
### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa]]l
* Kaika kerik sai valmis.

### Eestin
* ...

### Muial ilman
* ...

## Sündünüq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* 19. süküskuu päiv - Urgarti Oskar, kirändüskriitik ja bibliograaf

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* ...

## Koolnuq
### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq
* ...

### Eesti inemiseq
* ...

### Muu ilma inemiseq
* 30. märtekuu päiv - Wilde'i Oscar, iiri kiränik

 

Katõgooria:19. aastagasada
1900
Odysseus

**Odysseus** [odüsseus] (lad. Ulysses ja Ulixes) om kreeka mütoloogian julgõ, kavval ja tark Trooja sõa kangõlanõ, Ithaka kuning, Laertese ja Antikleia poig (mõnõn Homerose-järgsen müüdin Sisyphose poig).

Odysseuse ettepanõgi perrä olliq Helenä kosilasõq sunniduq avitama timä vällävalitut, ku tuu pulka jääs. Pääle Helenä rüüvmist olõsiq Odysseus pidänüq minemä Trooja sõtta, a tä mänge ulli, selle et oraakli oll' ette kuulutanuq, et tä püürd kodo tagasi 20 aasta peräst. Et Palamedes timä kavalusõ ärq näkk', usk' tä uma naasõ Penelope, poja Telemachose ja majapidämise sõbra Mentori huuldõ ni läts' siski sõtta. Tä löüd' Achilleuse, meelüt' Iphigeneia Eulissehe ja sõdõ Trooja peräst julgõhe. Rassõn saison avidiq timä tarkus ja kõnnõosavus. Üten Diomedesega sai tä kätte Doloni, kuun Aiasõga tõi tagasi Achilleuse kihä ja sai hindäle timä sõariistaq. Vangivõtõt Helenosõlt sai tä teedäq, mis nõudmiisil saa Troojat vallutaq. Pääle tuud tõi tä sõtta Lemnose Philoktetese ja Skyrosõ Neoptolemosõ. Kavalusõga saat' tä surma Palamedese ja rüüve kuun Diomedesega Troojast Athena kujo. Odysseus and' nõvvo ehitäq Trooja vallutamisõs puuhopõn.

Pääle Trooja allahiitmist naksiq kodo tagasi minevä Odysseuse 10 aastat kestnüq essüroiduq. Tä hojot' kikonidõ, lotofaagõ ja ütssilm Polyphemosõ man. Ku Odysseus oll' joba Ithaka ligi, pillu tä jälq kavvõhe merele tõisi rumalusõ peräst: nääq teiq vallalõ tuulõjumalalt Aiolosõlt saadu nahkkoti, kohe olliq kinniq pantuq vastatuulõq. Päsnüq inemisesüüjide ja laistrüguunõ käest õnnõ üte laivaga, lask' Odysseus Kirke nõvvol põrgo sissekäügi man Teiresiäse hengel hindäle tulõvikku kuulutaq. Tä päst' umaq sõbraq sireene hirmilosa, a hukutaja laulu iist ja sõit' läbi merekuru, midä vaheq Skylla ja Charybdis. Et Odysseuse sõbraq olliq Teresiasõ hoiatusõst huulmaldaq otsatanuq Thrinakia saarõl pääväjumala Heliose eläjäkar'a, läts' marutsõl merel Odysseuse laiv katski. Odysseus ütsi pässi Ogygia saarõ pääle ja jäi säitsmes aastagas nümf Kalypso mano. Ku tä edesi pur'ot', elli tä jälq üle laivakao. Odysseuse päst' Leukothea umma leieriga. Nausikaa vei Odysseuse umma esä, fajaakõ kuninga Alkinoose mano, kink abiga tä peräkõrd Ithakalõ joud'. Sandin kodo tulnuq, tapp' Odysseus Telemachosõ abiga Penelope kosilasõq. Tä sai surma uma poja Telegonose käe läbi, kiä tedä ärq es tunnõq.

Katõgooria:Kreeka müüdiq
Aovüü

**Aovüü** om 15 pikkuskraadi lakjunõ ütelt puult tõsõni küündüv "riba" Maakeräl, kon om üts ja sama kelläaig – vüüaig. Aovöid om 40.

Katõgooria:Maatiidüs