open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trummi täüspart

**Trummi täüspart** om kogomik trummõ, taldrikkõ ja mõnikõrd ka tõisi lüükpille (kolmnukk, torokell, tamburiin jne), miä ommaq paigutõduq kompaktsõhe ütele lüüḱpillimängjäle mängmises.

## Täüspart kuun

* Väiku trumm (vai soolotrumm)
* Orkõstri trummiq (vai tommiq. Näio vaest kupalľo tükkü. Egä trumm aśatas väegaq eqisugumadsõq helü)
* Suur trumm (vai aerotrumm)
* *[[Hi-Hat]]* (taldrik, miä sais kuun katõst taldrikust, miä ommaq tõnõtõsõ pääl. Statiivi külen om ka pedaal. Keskmädse helükõvvusõga.)
* *[[Ride]]* (om taldrik, milnk helü om kõgõ vaikligumb.)
* *[[Crash]]* (kõgõ kõvõmba helügaq taldrik)

## Efektitaldriguq

* *[[China]]* (seo om vaegaq tõistugumanõ taldrik ni esiqmuudu tõisist om seo viir üles lüüd)
* *[[Splash]]* (kõgõ vähämb taldrik agaq uutmaldaq kõva helügaq)

Katõgooria:Pilliq
Paidõ liin

**Paidõ liin** om valitsõmisütsüs Järvä maakunnan.

Umavalitsusütsüs tetti 2017. aastaga tallituspüürdmise aigo, ku kokko pantiq Paidõ liin, Paidõ vald ja Roosna-Alliku vald.

2023. aastaga alostusõn elli Paidõ liinan 10 664 inemist. 

## Elondus
Paidõ valitsõmisütsüse all om üts liin (Paidõ), üks alõvik (Roosna-Alliku) ja 39 küllä:

Allikjärve, Anna, Eivere, Esna, Kaaruka, Kihme, Kirila, Kirisaare, Kodasema, Koordi, Korba, Kriilevälja, Mustla, Mustla-Nõmme, Mäeküla, Mäo, Mündi, Nurme, Nurmsi, Oeti, Ojaküla, Otiku, Pikaküla, Puiatu, Purdi, Sargvere, Seinapalu, Sillaotsa, Suurpalu, Sõmeru, Tarbja, Tännapere, Valasti, Valgma, Vedruka, Veskiaru, Viisu, Viraksaare, Võõbu

## Välälingiq
* Paidõ liina kodoleht
Haaslava

**Haaslava** (umakandi kõnnõpruugin ka **Aaslavva**) om külä Tartomaal Kastre vallan.

Inne Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist 2017. aastal oll' külä Haaslava vallan.

Haaslava luudi 1920. aastidõ algusõn inneskidse Haaslava mõisa maa pääle *Haaslava asundusõs*. 1977 tetti asundus küläs.

Külä nimi tulõ 14.–15. aastagasaa mõisaumanigu Hasselow' nimest.

## Vaata ka

* Haaslava parv

## Lätteq


Katõgooria:Kastrõ vald
katõgooria:Tartomaa küläq
Delfiin

**Delfiin** (*Delphinus delphis*) om mereimetäjide pereq delfiini sugukunnan, kohe kuulus õnnõ üts liik, minkal om neli alambat liiki: *D. d. delphis*, *D. d. bairdii*, *D. d. ponticus* ja *D. d. tropicalis*.  

Delfiin om umbõs 1,7 miitret pikk ja kaald umbõs 50 killo. 

## Eloviis

Delfiin eläs kar'an, kon om kümme vai sada eläjät kuun. Kar'al olõ-i juhtjat. Kar'agaq üten peetäs jahti. Delfiiniq piirdväq kalaq ümbre, et nä ärq es päsnüq. Delfiin või ollaq vii all 3–4 minotit. Päält 3–4 minotit piät tää vii pääle hingämä tulõma. Delfiin makas 50 sentimeetre süvvüsen ja käü vii pääl hingämän egä 30 sekondi peräst.

katõgooria:Imetäjäq
Rahvakunstiselts' Leigariq

**Rahvakunstiselts’ Leigariq** om Talliinan ja Tarton teküs tandsu- ja muusigaütisüs. Leigariq hindasõq ja edendäseq päämidselt Eesti perimüst, aq tandsvaq lavatandsu kah. Leigariil om üle 200 liikmõ.

## Aolugu
Leigariq ommaq luuduq urbõkuu 14. pääväl 1969. aastagal, et Eesti vabaõhomuusõumi küläliisile perimüstandsu ja muusikat näüdädäq. Edimäne muusõumietteastminõ tetti hainakuu 26. pääväl 1969. aastagal. Päält tuud ommaq Leigariq vabaõhomuusõumin ette astnuq egäl suvõl puulpäivilde ni pühäpäivilde kell 11. Toonaq toimõnd’ selts’ ilma nimeldäq, nimi Leigariq võeti umas 1971. aastagal. Seldsi edimäne kunstilinõ juht oll’ rahvaperändüseuurija Torobi Kristjan. 

1985. aastagal sai Leigariil täüs 1000 etteastmist. Samal aastagal sai Leigariidõ vahtsõs juhis Järvelä Kalev. Perän Eesti hindäperi saamist sai Leigariist MTÜ Rahvakunstiselts’ Leigariq. 1993. aastagal naksiq Leigariq ette astma vabaõhomuusõumin ka jaaniõdagidõ, miä om parhilla saanuq joba kombõs. 80. ja 90. aastil käüti ka pall’o vällämaal ette astman, näutüses Soomõn, Roodsin, S'aksamaal, a ka Ameeriga Ütisriigen ja Jaapanin.

2008. aastagal tull’ vällä Torobi Kristjani eestikiilne „Viron vakka“ üten DVD-gaq. 2014. aastagal sai kunstilidsõs juhis Kapper-Tiisleri Sille, kiä om taan ammõtin täämbädse pääväni. 2010. aastil sai päält perimuse opmisõ tähtsäs viil taa oppaminõ, näütüses festivalil Sabatants.

2024. aastagal tähüstiq Leigariq umma 55. sünnüpäivä. Parhillaq ommaq Leigariq ette astnuq üle 5000 kõrra.

## Leigariidõ tandsu- ja lauluvara
Leigariidõ varan ommaq Eesti tandsuq *19.* aastagasaast. Kõgõ vanõmbaq ommaq takan tegeväq tandsoq (mustlanõ, kiidsak, pulgatands). Vahtsõmbist ommaq varan kontratandsuq (kaarajaaniq, ingliskaq, kadrilliq, kalamiis jt.) ja rühmätandsuq (kolonn’tands, räditands), ka paaritandsuq. Päält tandsu ommaq Leigariidõ varan tsõõri- ja muuq mängoq. Muusõumikavan ommaq ka tähtsäq vahtsõmbaq ja vanõmbaq rahvalauluq.

### Viron vakka
„Viron vakka“ om Torobi Kristjani raamat, miä seletäs põh’aligult 105 Eesti tandsu. Seo tull’ vällä 2008. aastagal. Üten raamadugaq tull’ vällä kaq samanimeline DVD. DVD kokkopandmist juhtõ Järvelä Kalev ja Kapper-Tiisleri Sille.

katõgooria:Eesti ansambliq
Sillamaa Kaari

**Sillamaa Kaari** (sündünüq 27. kaarnakuu pääväl 1955 Talliinan) om eesti viiemeistre, laulusõnno kirotaja ni muusigaoppaja. 

## Elokäük
Sillamaa Kaari lõpõt’ 1980. aastagal Talliina Riikligu Konservatooriumi muusigaoppaja ala pääl. Perän tuud sai tä Kehrä Muusigakooli direktris ni oll’ tuudaigo kõgõ noorõmb Nõvvokogo Eesti koolidirektri. Kümme aastakku (1984–1994) tüüt’ latsi opitiatri Colombina, kon Sillamaa oll’ üts’ asotaja ni kunstilinõ juht’. 1994. aastagul luudi Leinatammõ Tarmo ettepanõgi pääle Latsi Ilosidõ Kunstõ Kuul (eesti keelen Laste Kaunite Kunstide Kool), mink direktris sai Sillamaa Kaari. Täämbädsel pääväl kand kuul Sillamaa nimme. 

## Looming
Sillamaa Kaari om kirotanuq üle 40 latsi- ja nuurimuusikali libreto ni/vai muusiga ni kats’ oratooriummi. Tä om kirotanuq synaq umbõs 800 laululõ, sh “On küll hilja” ni “Neiu mustas kleidis” (autor Targo Mikk), “Kaelakee hääl” (autor Pajusaarõ Priit), “Keelatud maa” (autor Kallaste Harmo). Lisas om tä eesti kiilde ümbre pandnuq vai toimõndanuq muusikallõ, näütüses “Oliver!” ni “West Side Story”.

## Eräslist
Timä latsõq ommaq Sillamaa Janika, Sillamaa Virgo ni Reisneri Franck. Tä om olnuq abielon Sillamaa Ivo ni Reisneri Indrekuga.

## Lätteq


Katõgooria:Viiesepäq
Kohopiim

**Kohopiim** (ka *vaarapiim*) om piimatetüs, midä tetäs hapnõstpiimäst madalal (50–60 °C) lämmäl kiiten niimuudu, et hapupiim hüübüs terälidses ja perrä jääs piaaigu värmildäq vetel vadak.

Kohopiima seen om hulga kaltsiummi ja fosforit ja veidüq väke ni selle om taa väärt tervüssüümise söögikraam.

Kohopiimä süvväs nii soola ku tsukruga ja tarvitõdas mitmõsugumaidsi süüke tegemises.

Kohopiim om teedäq ja levinüq päämidselt Kesk- ja Hummogu-Õuruupan, mõnõl puul tetäs tedä lämmistämise asõmõl nõrgõstamisõga ja mõnõl puul pandas kalõndamisõs laapi mano.

katõgooria:söögiq
Kardohkas

**Kardohkas** vai **kardohk** om maavitsaliidsi sugukunna maavitsa perrehe kuuluva hariligu kardohka (*Solanum tuberosum*) jonn.

## Aolugu ja levimine'''

Kardohkas om peri Lõunõ-Ameerikast Andõ korgmäkist.

## Kardohkas [[Eesti|Eestin]]

Kardohka jonnõ tarvitõdas Eestin lajalt söögis ni tuuperäst kutsutas kardohkat kombõperitsehe "tõsõs leeväs", sammamuudu ommaq võro keelen levinüq nimeq *kartol*, *kartli*, *maaupin* (eesti keele murdin ka *tuhlis*, *tuhvel* jm).

Kardohkas joudsõ läbi Vinnemaa Eestihte 18. aastagasaa kesken.

katõgooria:aidviläq
Erirelatiivsusteooria

**Erirelatiivsusteooria** om füüsigateooria ao ja ruumi köüdüssest. Einsteini Alberti 1905. aastaga artiklin "Liikuvidõ kihhi elektrodünaamikast" näüdätäs teooriat ku tuginõvat õnnõ katõlõ postulaadilõ. Edimäne noist om relatiivsusõpõhimõtõq, miä ütles, et füüsiga säädüseq ommaq invariantsõq ehk masvaq üttemuudu kõigin intertsiaalsin (kipõndusõldaq) tagaperäsüstemiin. Tõõnõ postulaat ütles, et valgusõ kibõhus vaakumin om kõigilõ kaejilõ üteviisiline, olõnõmaldaq valgusõ lättest vai kaejast. Nii revidiir erirelatiivsusteooria Newtoni mekaanikat ja Maxwelli elektrodünaamikat, ehitäs noidõ pääle kokkokõlalidsõ teooria.

Relatiivsuspõhimõttõst tulõ vällä, et pikkusõq ja kestüseq olõnõsõq kaejidõ liikmisõst ja tegeligult absoluutsõt ruumi ja absoluutsõt aigu ei lövvüq. Aigu ja ruumi või tuuperäst kaia ku ütte aigruumi. Erirelatiivsusteooria tõõnõ tähtsä järeldüs om massi ja energiä ekvivalentsüs. Erirelatiivsusteooria edesiarõndus om üldrelatiivsusteooria, miä tegeles inertsiaalsidõ tagaperäsüstemidegaq ja gravitatsioonigaq, taandõn tuud aigruumi kõvõrdusõlõ.

Katõgooria:Füüsiga
Lemsalu Liis

**Lemsalu-Kodu Liis** (sündünüq 20. rehekuu pääväl 1992 Pärnon) om eesti poplaulja.

Edimäne kokkoputminõ laulmisõga oll' Liisil Norran, kon tä võtt' üles kooriga norrakeelitsist latsilaulõst kokko pantu albumi.

2006. aastagal kolisi Lemsalu Liis tagasi Eestihte ja nakas' mängmä Nõmmõ Kalju jalgpalli naiskunnan. Perän jätse tä jalgpalli maaha ja nakas' opma WAF Laulu- ja Tandsukoolin Koppeli Kadri käe all. Lemsalu lõpõt' 2012. aastagal Tal'na Nõmmõ Gümnaasiumi.

Liis om abielon Kodu Karl-Erikugaq. Näil sündü 2023. aastagal poig.
Katõgooria:Eesti lauljaq
Gnostitsism

**Gnostitsism** om 1.-3. aastagasaal levinüq ristiuso, Kreeka, India ja Lähkü-Hummogumaa uso ja vahtsõ-platonistliidsi mõotusigaq sünkreetiline usk. Gnostitsism vai **gnoosis** tähendäs ristiuso tähendüsen ilmutusõ saamist ehk ülembät tiidmist. Usolinõ gnoosis om köüdet ilmutusõ saamisõga. Gnostitsistlidsõ uurmisõ man om tähtsä põhiidee, et inemine käkk hindän jumalikku kibõnat, miä om ka timä hing. Tuu jumalik kipõn om ummakõrda matõriaalsõ kihä sisse kinniq võet ja tä piät vällä saama. Inemine sais gnostitsismi perrä kuun kolmõst osast: vaim, heng ja kihä ehk jummal, demiurg ja mateeriä.  

Gnostitsism tekkü ja nakas' levinemä Rooma keisririigin 1.–4. aastagasaal. Kõgõ tähtsämbis gnostitsismi keskuisis saivaq Süüriä, Egüptüs ja Palõstiina. Gnostitsismin pruugitas ristiuso oppusõ tõlgutamisõs platonistlikku filosoofiat. Läbi aoluu om gnostitsismi peet ütes ristiuso moodus, a kõgõ vanõmbaq gnostitsistliguq tekstiq näütäseq vastapiten.

## Lätteq


katõgooria:Ristiusk
Flüügelhorn

**Flüügelhorn** om vaskpuhkpill. Taa toro om sama pikk ku trompõdi uma. Tuuperäst om ka helüküündümine väega väiku. Flüügelhorn, nigu trompõt, om B-pill (Si-bemoll). Tuu tähendäs, et ilma ventiilidä om võimalik mängiq nooti B, F, B, D, F jne. Noidõ nuutõ vaihõl saa ventiile abiga mängiq kromaatilidsõlt. Flüügelhorn om tõistmuudu ku trompõt tuu poolõst, et toro nakkas varrampa laembas minemä, lätt laembas püsümäldä ja om lõpus trompõdi umast kõvastõ laemb. Tuuperäst om flüügelhornil pall'o pehmemb helü ku trompõtil. Flüügelhorni nimi tulõ s’aksa keelest, kon taa tähendäs siivasarvõ.

Katõgooria:Pilliq
Mõõgavaal

**Mõõgavaalaq**  kuulusõq delfiine sugukunda. Nääq ommavaq sääl sugukunnan kõgõ suurõmbaq. Nääq ommavaq rühmän eläväq tippmurdjaq eläjäq. 

## Vällänägemine
Mõõgavaalal om must sälg ja valgõ kõtt. Silmäl om valgõ plekk. Esävaal kaald 7–10 tonni ja om 7–9,8 miitret pikk. Imävaal kaald 4–6 tonni ja om umbõs 6,4 miitret pikk. Esävaal eläs kooniq 50 aastakka ja imävaal 100 aastakka. 

## Süümine

Mõõgavaalaq sööväq kallo, mereimetäjit ja ka tsirkõ. Päämine süük om sõskiq kalaq. Vaalaq püüdväq söögi kuun ja jagavaq tuud umavaihõl.

katõgooria:imetäjäq
Koššõr

**Koššõr** om nimitüs, midä pruugitas söögi kotsilõ, miä om tett juutõ kasruti süümissäädüisi perrä. Kasruti säädüseq käüväq eläjist saaduisi süüke kotsilõ ja lupasõq söögis pruukiq õnnõ kimmäst sorti imetäjit, tsirkõ ja kallo. Söögisäädüs sääd, määntside tingimõisi perrä eläjit süvväq või ja kuis piät eläjä tapma. Juudi süümissäädüsen om tähtsä, et eläjit ja tsirkõ tappõn piät laskma näil verest tühäs juuskõq, selle et inemine tohe-iq verd süvväq.

Kasvosöögiq ommaq uma loomu perrä koššõriq, agaq näide tegemise ja süümise aigo tulõ näid soolaviin lopahutaq, et võimaligõst mutikist vallalõ saiaq. Päält tuu om koššõri söögi tegemise man tähtsä, et piimä- ja lihasüüke hoitõtas eräle külmäkapin ja et aiakraami, lihha ja kalla lõigatas esiq lõikamislavva pääl. Päält tuu om koššõrsöögis tävveste keelet tsialiha, jäneseliha ja kaamliliha, selle et nuuq eläjäq ommaq judaismi perrä kasimaldaq. Koššõr lupa süvväq kalla.

Viil om juudõl kombõs pitäq valgit kanamunnõ pruunõst ettembis, selle et pruunõ munnõ koorõ pääl võivaq ollaq pruuniq plekiq, midä peetäs vereplekes, kuigi nä periselt tuud ei olõq.

katõgooria:söögiq
katõgooria:judaism
Lahokülä (Põlva)

Üts inneskine külä Põlva kihlkunnan om kaq Lahokülä nimegaq.

**Lahokülä** vai **Laho** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Mooste valda.

Lahoküläst lätt läbi Himmastõ–Rasina tii.

Lahoküläst lõunõõdagu pooolõ jääs Mooste.

## Lätteq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Paju laheng

**Paju laheng** toimu Eesti Vabahussõa aigu 31. vahtsõaastakuu pääväl 1919 Eesti Rahvaväe ja Verevä väe vaihõl, minka Eesti väeq saiq hinele Valga liina ja raudtiisõlmõ. Eesti poolõ pääl olliq lahengun Kuperjanovi partisaniq ja Põh'a Poigi I pataljon ni suurõtükürühm, Verevä väe poolõ pääl Läti vereväq kütüq.

Lahengun saiõ rassõstõ haavadaq Eesti väki pääleminekit uh'anuq Kuperjanovi Julius, kiä kolm päivä ildampa Tarton haavo kätte kuuli.

Eesti kaot' lahengun 140 miist, noist 34 kuuli lahengun ja 104 sai haavadaq, kinkast 12 ildampa haavo kätte kuuli; kats jäiq kadonus. Verevide poolõ pääl kuuli nii 30 sõamiist ja vähämbält 40 saiq haavadaq.

## Lätteq


Katõgooria:Eesti Vabahussõda
Leevi

Ärq aaguq segi seod Leevi küllä ja tõist Leevi küllä Rõugõ kihlkunnan Räpinä vallan.

**Leevi** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. Kiräkeelen panti 1977. aastaga seo külä nimes **Leevijõe**, et tõisi Leevi nimega kotussiga vaiht tetäq.

Küläst lätväq läbi Leevi jõgi ja Põlva–Reola tii. Külä hummogupiiris om Tarto–Koidula raudtii.

2019. aastaga alostusõn elli Leevil 73 inemist.

## Lätteq


Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
2025

**2025.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10238.** aastak sirvikallendri perrä.

## Sündmüseq

### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa|Setomaal]]

* ...

### [[Eesti|Eestin]]

* ...

### Maailman

* 5. lehekuu pääväl lõpõtõdi Skype'i tüü ärq.

## Sündünüq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]]

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
Katõgooria:2025
Logina

**Logina** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 

Aastil 1990–2017 käve külä Vahtsõ-Kuustõ valda.

Logina kõrval om ka Alakülä, minka Logina kõik aig köüdet om olnuq, mõlõmaq küläq ommaq olnu nii Alakülä ku Logina nimegaq.

Loginalt lätt läbi Tarto–Koidula raudtii ja Loginal oll' kooniq 2001. aastaganiq Laanõ raudtiipiätüs.

2019. aastaga alostusõn elli Loginal 43 inemist.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Loko (Põlva)

Loko nimega külä oll' vanast ka Kanepi kihlkunnan, kaeq Loko (Kanepi).

**Loko** vai **Lokokurm** vai **Lokokurmu** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

18.–19. aastagasaal oll' Loko üts osa Ah'a küllä, 1744. aastagast ommaq kirjä pantuq *Locko Mattis* ja *Locko Jonas*. Tarto- ja võrokeeline *-kurm* tähendäs umaette nulka, tsoppa vai eräle olõjat kotust.

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalituisi tallituspüürdmiseniq käve külä Ah'a valda.

Küläst lätt läbi Ah'a–Vahtsõ-Kuustõ tii.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Loko

**Loko** om mitmõ külä nimi. 

*Loko, inneskine külä Kanepi kihlkunnan.
*Loko, külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.
Luutvina

**Luutvina** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Luutvina lähikesen om Luutvina suu.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõ-Kuustõ valda.

2020. aastaga alostusõn elli Luutvinan 123 inemist.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Rüütli Arnold

**Rüütli Arnold** (Arnold Rüütel, sündünüq 10. lehekuu pääväl 1928 Laimjala vallan Saarõmaal, koolnuq 31. joulukuu pääväl 2024) oll' eesti poliitik ja Eesti Vabariigi kolmas president aastil 2001–2006. 

Inne Rüütlit oll' president Mere Lennart, päält Rüütlit oll' ammõtin Ilvese Toomas Hendrik.

Katõgooria:Eesti poliitiguq
Põvvati Samuel

**Põvvati Samuel** (sündünüq 3. vahtsõaastakuu pääväl 1882 Tartomaal (vana kallõndri perrä 22. joulukuu pääväl 1881) Kavastu vallan; koolnuq 14. mahlakuu pääväl 1957 Põlvan) oll' kivitüüstüsettevõtja ja seldsitegeläne.

Oll' aastil 1936–1941 Rahvaharidusõ Seldsi edemiis.

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Õunapuu Lauri

**Õunapuu** **Lauri** (sündünüq 1. joulukuu pääväl 1976) om eesti perimüsmuusik.

Tä om ansambliidõ Metsatöll (1999. aastagast), Ülemakstud Rentslihärrad, Harju Mehed ja Sinimaniseele (2002. aastagast) liigõq ni Arhailise Meestelaulu Seltsi alostajaliigõq. Om olnuq ansambliin Messier ja Tsõdsõpujaleelo.

Tä laul ni mäng mitund pilli: eelektri- ja akustilist kitrat, eesti toropilli, väikut kannõld, rahvakannõld, Hiio kannõld, flüüti, parmupilli, moldpilli.

Õunapuu Lauri om Vikerraadio saatõ "Huvitaja" jao "Päritud laul" saatõjuht.

Õunapuu Lauri om abielon perimüsmuusik Hainsoo Meelikaga. Näil om poig Laas ja tütär Lee.

## Raamaduq

* 2013 – "Külalaulik 1. Rahvalaule sajanditaguseilt Eesti külatänavailt", 
* 2019 – "Papa laulik. Rahvalikke laule eelmise sajandi algusest", SP Kirjastus, 

## Kitmiseq

* 2016 Eesti Folkloorinõvvokogo avvohind Teotugi
* 2020 Etnokulp (perimüsmuusiga keskusõ erikulp)
* 2021 stipendium "Ela ja sära"
* 2023 aokirä Keel ja Kirjandus aastagaavvohind (artikli "Atlandi ookeani varjatud allhoovused" iist, miä om Juhan Smuuli 1956. aastaga näütemängon "Atlandi ookean" ette kantuisist ja kõnõlduisist 22 laulust, neide mitund laida olõmisõst ja tähendüsest).

## Lätteq
Katõgooria:Eesti muusiguq


## Välälingiq

* Õunapuu Lauri Metsatöllu kodolehe pääl
* Eesti Folkloorinõukogu avvohinna laurõaat
Sarvõ Vaike

**Sarvõ Vaike** (sündünüq 6. vahtsõaastakuu pääväl 1946, koolnuq 27. mahlakuu pääväl 2004) oll' muusigatiidläne ja seto rahvalaulõ uurja.

Sarvõ Vaike uur' pall'o seto ikukultuuri. Tä kõrrald' seto lauluparkõ etteastmiisi kodo- ja vällämaal ja tekk' mitu dokumantaalfilmi seto perimüsest, säälhulgahn "Setu lauluema Veera Pähnapuu", "Lihavõtted Lepal", Paabaprasnik Polovinas". 

Sarvõ Vaike lõpõt' 1976. aastaga Tallinna Riikligun Konservatooriumin muusigatiidüse pääl, timä juhendajaq olliq Tampere Herbert ja Rüütli Ingrid. Sarvõ Vaike oll' viil ENSV Tiidüisi Akadeemiä aspirantuurin ja aastil 1995–2000 Tampere ülikoolin etnomusikoloogia instituudin, kon timä juhendaja oll' Leisiö Timo. 1998. aastaga kaits' Sarvõ Vaike Tarto Ülikooli filosoofiatiidüskunnan magistritüü eesti ja võrdõlõja rahvaluulõ pääl, tüü oll' "Uurimusi setu lauludest ja laulikutest: entomusikoloogiline aspekt", 2000. aastaga kaits' Tampere Ülikooli humanitaartiidüskunnan doktoritüü etnomusikoloogia pääl seto ikukultuurist.

Sarvõ Vaike tüüt' aastil 1978–2004 Eesti Keele Instituudi rahvamuusiga osakunnan, minkast saiõ ildampa etnomusikoloogia osakund Eesti Kirändusmuuseõmin. 1982. aastagast kooniq elo lõpuniq oll' tä oppaja Eesti Muusigaakadeemiän (2001. aastagast dotsent), kon juhat' üliopilaisi välätöid Setomaal vei neid Tartohe Eesti Rahvaluulõ Arhiivi nuuri tiidläisi konvõrendsele ja and' rahvamuusiga kursuisi.

## Avvohinnaq

* Eesti Vabariigi kultuuripreemiä (1994)
* Avatud Eesti Fondi preemiä (1995)
* Aokirä Teater. Muusika. Kino aastapreemiä (1997)
* Kultuurilehe Sirp aastapreemiä (1998)
* Anne Vabarna aastapreemiä (1999)
* Eesti Kultuurkaptali rahvakultuuri ja helikunsti sihtkapitali aastapreemiäq (2000)
* Jakob Hurda rahvuskultuuri avvohind (2003).

Katõgooria:Eesti tiidläseq
Mustakurmu

**Mustakurmu** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Ah'a valda.

Mustakurmu küläst lätväq läbi Ah'a–Vahtsõ-Kuustõ tii ja sinnäq lätt Mõtskülä–Mustakurmu tii.

Mustastkurmust põh'a poolõ jääs Mõtskülä, hummogu poolõ Loko ja Kärsä küläq, lõunõhe jääseq Kiidjärve ni Padari ja õdaguhe Luutvina külä.

Mustakurmu õdagujaon ommaq Roestusuu, Vahisuu ja Erne järv, hummogjaon ärqkasunuq Härgjärv.

2019. aastaga alostusõn elli Mustankurmun 51 inemist.

## Lätteq


Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Mõtskülä

**Mõtskülä** vai **Ahja-Mõtskülä** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Mõtskülä põh'aõdagu jako kutstas Paldsinukk, lõunõn om Paloalune ja põh'an Praksiots.

Mõtsküläst põh'a poolõ jääs Ruukõsõ külä, hummogu poolõ Kosova külä, lõunõhe Mustakurmu külä ja õdaguhe Luutvina külä.

Mõtsküläst lätt läbi Kosova–Voorõkülä tii.

2020. aastaga alostusõn elli Mõtskülän 62 inemist.

## Lätteq


Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Noorits-Mõtskülä

**Noorits-Mõtskülä** vai **Loorits-Mõtskülä** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Edimält oll' külä nimi Mõtskülä, *Noorits*- vai *Loorits*- panti sinnäq ette XVII aastagasaa lõpuotsan, et tetäq vaiht seo Mõtskülä ja Ahja-Mõtskülä vaihõl. Noorits-Metsküla oll' kooniq 1977. aastaganiq ammõtlik kiräkiilne nimi, päält tuud üteldäs eesti kiräkeelen Nooritsmetsa. Noorits-Mõtskülä nulgaq ommaq Aeniidü (Plv) põh'an ja Paloots õdagun. Nõvvokogo aost pääle om üts jago Noorits-Mõtskülä vannotallõ Kaaru külä all.

Noorits-Mõtsküläst põh'a poolõ jääs Mooste, põh'ahummogu poolõ Jaanimõisa, hummogu poolõ Kaaru, lõunõ poolõ Miiastõ ja Adistõ, õdagu poolõ Säässaarõ külä.

2021. aastaga alostusõn elli külän 51 inemist. 

## Lätteq


Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Padari

**Padari** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve külä Vahtsõ-Kuustõ valda.

Küläst lätt läbi Ah'a–Vahtsõ-Kuustõ tii.

Padari lõunõõdagunukan ommaq Suursuu ja Tsõõriksuu, lõunõõdagupiiris om Tarto–Koidula raudtii.

Padarilt õdagu poolõ jääs Vahtsõ-Kuustõ, põh'a poolõ Mustakurmu, hummogu poolõ Kiidjärve, lõunõ poolõ Valgimõtsa.

2019. aastaga alostusõn elli Padaril 26 inemist.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Rasina

**Rasina** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Rasina põh'ajaku kutstas Rabandigu. Rasinalt põh'aõdagu poolõ jääs Kastmõkua.

Rasinalt lätt läbi Lutsu jõgi. 

Peris Rasina õdagupiiri lähkün ommaq Paagnapalo kääpäq, mink vaihõlt lätt läbi Viislimõtsa tii. Viislimõtsa tii lähkün om Rasina ristipetäi ja vana Märtnä kerigu kotus, mink kalmuaid om kaitsõ all.

## Lätteq


Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Õurovisiooni lauluvõigõlus

**Õurovisiooni lauluvõigõlus** (prantsusõ keelen *Concours Eurovision de la chanson*) om lauluvõigõlus, midä kõrrald Õuruupa Kavvõhelü Liit (EBU). 

Katõgooria:Muusiga
Katõgooria:Televisiuun
Kuala Lumpur

**Kuala Lumpur** om Malaisia pääliin ja kõgõ suurõmb liin, üts katõst liidoalast. 2024. aastaga elli Kuala Lumpurin 243 km2 päält 2 075 600 inemise. Ku sisse rehkendäq ka kõik nuuq, kiä liina veere pääl eläseq, om sääl kokko nii 8,8 mill'onat inemist. Kuala Lumpur om Lõunõhummogu-Aasia kõgõ kibõhõmpa kasujit liino, nii rahva hulga ku majandusõ poolõst.

Liin naas' 19. aastagasaa keskpaigan kasuma tinakaivanduisi ümbre. Parhillaq om Kuala Lumpur Malaisia kultuuri, majandusõ, turismi ja poliitiga keskus. Sääl ommaq Malaisia parlament ja monarki residents. 

2019. aastaga oll' Kuala Lumpur kuvvõs liin, kon turistiq kõgõ inämb käveq. Kümnes maailma kõgõ suurõmbas kaubakeskusõst kolm ommaq Kuala Lumpurin. 2020. aastaga oll' Kuala Lumpur UNESCO raamadupääliin. 

Katõgooria:Malaisia
Katõgooria:Aasia riike pääliinaq
Kalimantan

**Borneo** (malai keele perrä) vai **Kalimantan** (indoneesiä keele perrä) om suurusõ poolõst maailma kolmas saar. Saarõ pindala om 748 168 km² ja 2020. aastaga rahvalugõmisõ perrä eläs sääl 23 053 723 inemist.

Borneo om ärq jaet kolmõ riigi vaihõl. Brunei all om nii 1% saart. Nii 73% Borneost jääs Indoneesiä alaq, saarõ põh'ajago, nii 26% om Malaisia all. 

Saarõ pääl om nii 140 mill'onat aastakka vana vihmamõts, kon kasusõq päämädselt katsiksiibvillälidseq. Vihmamõts om üts viimätsit kotussit, kon luudusligult eläseq Borneo orangutaniq, a sääl eläseq viil mitmõq välläkuulmisohon liigiq: Borneo eelevants, Hummogu-Sumatra nõnasarvik, Borneo leopart, Borneo kivikunn jt.

Katõgooria:Malaisia
Katõgooria:Indoneesiä
Valgimõtsa

**Valgimõtsa** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Vahtsõ-Kuustõ valda.

Valgimõtsa külä om Ah'a jõõ veeren, küläst lätt läbi Tarto–Koidula raudtii, sääl om Valgimõtsa raudtiipiätüs.

Valgimõtsast õdagu poolõ jääs Leevijõõ, põh'a poolõ Padari, lõunõhummogu poolõ Kiidjärve ja lõunõ poolõ Kuurvere.

Valgimõtsa tegüsi Tarto–Petseri raudtii ehitämisega, ku tetti raudtiijaam ja suvitamisõ kotus. Edimäne suvila tetti 1932. aastaga, 40. aastagas oll' naid joba 60. Valgimõtsa saiõ ammõtligus küläs 1977. aastaga.

## Lätteq


Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Valgesuu

**Valgesuu** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Valgesuu põh'ajako kutstas Mütäots, põh'aõdagu jako Palonurme. Külä lõunõjaon om Ah'a jõgi.

Valgesuu küläst õdagu ja põh'aõdagu poolõ jääs Kiidjärve, põh'a poolõ Akste, põh'ahummogu poolõ Säässaarõ, hummogu poolõ Eostõ, lõunõ ja lõunõõdagu poolõ Taivaskua. naaberküladeks on läänes ja loodes Kiidjärve, põhjas Akste, loodes Säässaare, idas Eoste ning lõunas ja edelas Taevaskoja küla.

Valgesuu küläst lätt läbi Kärsä–Eostõ tii.

2020. aastaga alostusõn elli Valgesuu külän 45 inemist.

## Lätteq
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Vanamõisa (Põlva)

**Vanamõisa** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Vanamõisa küläst põh'a poolõ jääs Ibastõ, hummogu poolõ Kadaja, lõunõ poolõ Ah'a, õdagu poolõ Kosova.

Vanamõisa põh'ajaon om Kibenakülä, lõunõn Kurekülä vai Kurekurmu, inneskine külä, miä lahuti 1860. aastil.

Nika ku 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmiseniq käve Vanamõisa külä Ah'a valda.

2019. aastaga alostusõn elli Vanamõisa külän 51 inemist.

## Lätteq
Katõgooria:Põlva kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Savimäe (Põlva)

Seo artikli om Võnnu kihlkunna Savimäe küläst Põlva vallan. Ku tahat kaiaq Setomaa Savimäe küllä, kaeq Savimäe (Rõugõ).

**Savimäe** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan. 

Savimäelt põh'a poolõ jääs Sikakurmu külä, hummogu ja lõunõ poolõ Kõnnu külä, õdagu poolõ Rasina. Savimäelt lätt läbi Räpinä–Rasina tii. 

Savimäel om Arojärv, Aro uja ja Aro suu. Savimäelt lõunõ poolõ jääs Määrästü suu, põh'ahummogu poolõ Esäkeste suu.  

Savimäe külä mano panti 1977. aastaga Arojärve (Savikurmu) ja Matsisaarõ külä. 

2020. aastaga alostusõn elli Savimäel 25 inemist.

## Lätteq

Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Terepi

**Terepi** vai **Terepinukk** vai **Ülelüisi** om külä Võnnu kihlkunnan Põlva vallan.

Terepi küläst põh'a poolõ jääs Rasina, hummogu poolõ Savimäe külä ja Määrästü suu, lõunõ poolõ jääseq Mooste, Jaanimõisa ja S'akna, õdagu poolõ Laho külä.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi ümbretegemist käve külä Mooste valda.

Terepi küläst lätt läbi Himmastõ-Rasina tii.

2020. aastaga alostusõn elli Terepil 35 inemist.

## Lätteq


Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Voorekülä

**Voorekülä** om külä Võnnu ja Kamja kihlkunna piiri pääl Põlva vallan.

Vooreküläst põh'a poolõ jääs Kõrkkülä, hummogu poolõ Luutvina ja Vahtsõ-Kuustõ, lõunõ poolõ Karilatsi ja Voorepalu, õdagu poolõ Prangli, põh'aõdagu poolõ Talvikese. Külä põh'ahummogu piiris om Tarto–Koidula raudtii. Üts jago hummogupiiri lätt Porijõkõ piten.

Voorekülä om vana põlinõ külä, miä om vanastõ olnuq Vahtsõ-Kuustõ mõisa, 1859. aastagast Suurõ-Kamja mõisa all. 1977. aastaga panti Voorekülä mano Liiva külä, miä om parhillaq kant Talvikese ja Voorekülä piiri pääl. Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve Voorekülä Vahtsõ-Kuustõ valda.

Vooreküläst lätt läbi Põlva–Reola maantii.

Voorekülän om sündünüq kiränik Buki Villem.

## Lätteq


Katõgooria:Kamja kihlkund
Katõgooria:Võnnu kihlkunna küläq
Katõgooria:Põlva valla küläq
Kraasna kiil

**Kraasna kiil** vai **Kraasna murrõq** om häönüq lõunõeesti vai seto keele variants, midä kõnõldi Kraasna vai Krasnogorodskoje ümbre Vinnemaal.

Arvadaq kuuliq perämädseq kraasna keele kõnõlõjaq inne tõist ilmasõta.

Kraasna keelest ommaq alalõ mõnõq vahatrullõ pääle võeduq helüülesvõttõq ja käsikirän tekstiq.

Kõgõ inämb läts kraasna kiil kokko seto keelega, sääl tarvitõdi *h*-seenkäänüst (*Petserih*), *st-*saajakäänüst, oll' pall'o tagaeitüst (*tihka-as*).

Kõgõ inämb võtiq kraasna kiilt üles ja panniq kirjä Kalda Oskar ni Ojansuu Heikki. Viimätsel aol ommaq kraasna kiilt uurnu Weberi Tobias ni Ernidsä Enn.
Katõgooria:Lõunaeesti kiil
Espresso Macchiato (laul)

"**Espresso Macchiato**" om eesti räpimehe ja laulja Cashi Tommy laul, mink tä kirot' üten soomõ laulukirotaja Naukkarisõ Johannesegaq. 

"Espresso Macchiato" võit' Eesti Laulu ja läts' 2025. aastaga Eestit edüstämä Õurovisiooni lauluvõigõlusõlõ, kon taa saiõ 356 punktigaq kolmanda kotusõ.  

## Laulu sisu
"Espresso Macchiato" om poplaul, mink sõnaq ommaq vigatsõn inglüse keelen, inglüse-hispaania segäkeelen ja ameerigaperätsen itaalia keelen. 

Laul om tuust, et ku kohvi juuminõ käü elämise mano ja ku kohvi juut, sis saa elo parõmb.

## Muusigavideo
Laululõ om tett kats videot. Edimätsen om Tommy Cash lavva takan ja juu macchiato kohvi. Video om ummamuudu Lethi Jørgeni 1982. aastaga kino "Warholi Andy süü hamburgõrit" perrätegemine. Tõõsõn om kats Tommy Cashi pruunin ülikunnan ja näq tandsvaq.

## Lätteq
Katõgooria:Lauluq
Valga–Koidula raudtii

**Valga–Koidula raudtii** om üte rüüpmepaariga raudtii.

2001. aastaga keväjäst Valga–Koidula raudtii pääl inämb reisiringiq ei sõidaq. Ütsiguq rongiq, miä sääl viil sõitvaq, vidäväq puid.

Valga–Petseri raudtiil olliq piätüseq:

* Valga raudtiijaam. Tarvitõdas viil täämbä, säält lätväq rongiq Tartohe (kaeq Tarto–Valga raudtii) ja Riiga (kaeq Valga–Riia raudtii).
** Ratsimäe raudtiipiätüs
** Mürgi raudtiipiätüs
* Karula raudtiijaam
** Tuulõmäe raudtiipiätüs
** Anne raudtiipiätüs
* Antsla raudtiijaam
** Vaabina raudtiipiätüs
** Kurõnurmõ raudtiipiätüs
* Sõmmõrpalo raudtiijaam
** Vagula raudtiipiätüs
* Võro raudtiijaam
** Nõnovi raudtiipiätüs
** Husari raudtiipiätüs
** Otsa raudtiipiätüs
* Lepässaarõ raudtiijaam (Vahtsõliina raudtiijaam)
** Tudõrna raudtiipiätüs
* Piusa raudtiijaam
** Veski raudtiipiätüs

* Petseri raudtiijaam

Pilt:Valga-Petseri_raudtee.JPG|link=Fail:Valga-Petseri_raudtee.JPG|Kaehus Valga raudtiijaamast Koidula poolõ kaiaq.
Pilt:Võru_raudteejaam_ja_kaubarong.jpg|link=Fail:Võru_raudteejaam_ja_kaubarong.jpg|Võro raudtiijaam ja kaubarong
Pilt: Tuderna raudteesild.jpg|link=Fail: Tuderna raudteesild.jpg|Tudrõna raudtiisild
Pilt:Tunnel Tuderna peatuse lähedal.jpg|link=Fail:Tunnel Tuderna peatuse lähedal.jpg|Tunnõl Tudõrna piätüse lähedal
Pilt:Kaubarong Piusa lähedal.jpg|link=Fail:Kaubarong Piusa lähedal.jpg|Kaubarong Piusa lähikesen
Pilt:22.05.19_Piusa_2233_(47961539578).jpg|link=Fail:22.05.19_Piusa_2233_(47961539578).jpg|Elroni reisirong Piusa jaamas

Katõgooria:Põlva maakund
Katõgooria:Võromaa
Katõgooria:Valga maakund
Katõgooria:Raudtii
Lutsu Oskar

**Oskar Luts** (sündünüq 7. vahtsõaastakuu pääväl 1887 (vana kallõndri perrä 26. joulukuu 1886) Järvepera külän Palamusõ kihlkunnan; koolnuq 23. urbõkuu pääväl 1953 Tarton) oll' eesti kiränik ja farmatseut. 

Lutsu tekstiq ommaq rahvaliguq ja realistliguq. Kirändüsuurja Puhvali Heino om ütelnüq, et Lutsu jutuq ommaq humoorigaq ja sääl ollõv sentimentaalsõt pehmehüst.

Lutsu Oskari kõgõ tähtsämbäq ja häste tunnõduq raamaduq ommaq nii üteldäq Toodsi jutuq: "Kevväi" (eesti keelen "Kevade", 1912–1913), "Suvi" (1918–1919), "Süküs" (eesti keelen "Sügis", 1938, 1988) ja  jutustusõq "Toodsi pulm" ja "Argipäiv". Sama sar'a jutu "Talv" (eesti keelen "Talve") kotsilõ om arvat, et või ollaq Luts taad kirodaq es. 

Toodsi juttõ seen om Paunvere, miä om Palamusõ muudu, ja samaq tegeläseq, kiä "Keväjä" raamatun viil kihlkunnakuuli käüväq. Mitmõq Lutsu tegeläseq – Toodsi Joosep, Tali Arno, Raja Teele, Kiire Jorh, Tõnisson, Lible, köstri Julk-Jüri, oppaja Laur – ommaq saanu arketüübes, neide perrä om nimmat mitu preemiät ja institutsiuuni. Toodsi juttõ perrä tettüq kinoq "Kevade" (1969), "Suvi" (1976), "Sügis" (1990), "Talve" (2020) ommaq rahva seen väega tunnõduq ja teedäq.

Katõgooria:Eesti kiräniguq
Veriora

**Veriora** vai **Veriora jaam** om alõvik Räpinä kihlkunnan Räpinä vallan.

## Nimi
Veriora tähendä-äiq verist varrast, a punatsõhe vai verevähe paistujat ojja vai orra.

Rahvakeelen kutstas Veriorra viil *Verka*.

## Aolugu
Veriora alõvik tegüsi Tarto–Petseri raudtii ehitämise aigu 1927–1931. Raudtii ja Võro–Räpinä maantii risti juuskmisõ kotusõ pääle tetti jaam, minkalõ panti valla perrä nimes Veriora, miä umakõrda saiõ nime Veriora mõisa päält. Inne tuud oll' parhilladsõ Veriora maa Vilustõ külä veeremaa.

## Lätteq


Katõgooria:Räpinä kihlkunna küläq
Katõgooria:Räpinä vald
Kõrva August Voldemar

**Kõrva August Voldemar** (sündünüq 30. urbõkuu pääväl 1899 Koorastõn, koolnuq 31. joulukuu pääväl 1941 vai 7. vahtsõaastakuu pääväl 1942 Vinnemaal vangilaagrin) oll' eesti keeleuurja, oppaja ja sõnaraamatidõ kokkosäädjä.

1930. aastaga lõpõt' Tarto Ülikooli magistri, lõputüü oll' värsimõõdust M. Veske "Eesti rahvalaulõn".

Kõrv oll' Pärnon, Tarton, Valgan ja Tal'nan oppaja, 1932. aastagast Korõmba Sõakooli lektri. 

30. aastil pand' kokko neli sõnaraamatut, midä pruugiti Eesti koolõn aastil 1935–1940.

Võeti 24. piimäkuu pääväl 1941 Tal'nan kinniq ja viidi Vinnemaalõ Permi oblastihe Solikamskihe vangilaagrihe, kon tä 1942. aastaga alostusõn kuuli. 

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Nal'apäiv

**Nal'apäiv** om 1. mahlakuu pääväl, ku tetäs aprillinall'a.

Nal'apäivä kirotõdas nall'auudissit, lastas nal'asaatiid ja aias suust häüssä vällä, et inemiisile pikk nõna saiaq. Ku tõõnõ uskma jääs, üteldäs "Aprill!". 

Mõnõq pidäväq nal'apäivä 30. mahlakuu pääväl kah.

## Lätteq
Katõgooria:Mahlakuu
Katõgooria:Tähtpääväq
Tšipati

**Tšipati** (läti keelen *Čipati*) om lätistünüq leivu külä Lätin Gulbene piirkunnan Lejasciemsi vallan.

Tšipati külä jääs Sinole–Silakrogsi tii päält Aluliina puult tullaq hääd kätt. 1999. aastaga elli Tšipatin 9 inemist.

Vanost leivu külist om Tšipati üts lõunõpoolitsõmpi, lõunõ poolõ jääs õnnõ Alamõiža. Samal aol om taa üts noid, miä kõgõ varrampa lätikeelitses muutuma naas': joq 1849. aastaga kirot' Kreutzwaldi küsümise pääle Alamõiža abikerigu pastor Schillingi Georg, et Tšipati külän mõistvaq eesti [leivu] kiilt õnnõ ütsiguq vanaqinemiseq.

## Lätteq


Katõgooria:Läti küläq
Katõgooria:Leivu keelesaarõ küläq
ChatGPT

**ChatGPT** om OpenAI 2022. aastaga vällä ant kõnnõrobot ja netiavitai. ChatGPT-d saa pruukiq mitmidõ asju jaos, kon om vaia kirotaq teksti vai midä rehkendäq. ChatGPT om kunstmudsu, miä om teksti kirotama opnuq mill'ardidõ internetin kirotõtuisi tekste päält. 

ChatGPT mõist varrampa kõnõldu perrä rehkendäq, midä pruukja tahtaq või. Ku ChatGPT vastus ei olõq sääne ku pruukja taht, või laskõq vastusõ vahtsõst tetäq, tuud täpsämpä kirotaq vai vahtsõq oppusõq andaq.
Katõgooria:Kunstmudsu
Kafka Franz

**Kafka Franz** (Franz Kafka, 3. hainakuu 1883 – 3. piimäkuu 1924) oll' s'aksakeeline juudi perrest peri kiränik, kiä elli Praha liinan. 

Timä kõgõ kuulsambaq kirätüüq ommaq lõpõtamaldaq romaaniq "Kohtukäüḱ" ("Der Prozeß", ilmunuq 1925. aastagal) ja "Loss" ("Das Schloß", ilmunuq 1926. aastagal) ni lühküjutt "Muudus" ("Die Verwandlung", eesti keelen "Metamorfoos", ilmunuq 1915. aastagal).

Katõgooria:Kiräniguq
Puhvali Heino

**Puhvali Heino** (Heino Puhvel, 26. süküskuu 1926 Patkülä vald, Mulgimaa – 29. põimukuu 2001 Tarto) oll' eesti kirändüstiidläne. 

Tä om uurnuq A. H. Tammsaare teossiid ja toimõndanuq timä kokkokor'atuisi töie välläannõt (1978–1993).

Puhvali Heino oll' ka aastagil 1965–1991 ilmunu eesti kirändüse tiidüsligu aoluu üts tegijit, III köüte (1969) toimõndaja. 

Katõgooria:Eesti inemiseq
Sahha

**Sahha** (sahha keelen Саха сирэ, ammõtlinõ nimi **Sahha Vabariik**) om Vinnemaa võimu alonõ vabariik Hummogu-Tsiberin. Sahha, mink pindala om pia 3 100 000 km2, om Vinnemaa kõgõ suurõmb vabariik ja maailma kõgõ suurõmb valitsõmisütsüs.

Sahha pääliin om Jakutsk, miä sais Leena jõõ veeren.

Ammõtlidsõq keeleq Sahha Vabariigin ommaq sahha kiil ja vinne kiil. 

## Nimi
Sahha põlidsõ rahva kotsilõ pruugitas tõnõkõrd nimme jakuudiq. Jakuutia nimme kand’ Sahha maa Nõvvokogo aol.

## Rahvas
2021. aastaga rahva kokkulugõmisõ perrä elli Sahhan 995 686 inemist. Neist 55,3% olliq sahhaq ja 32,3% vindläseq ni pääle näid viil hulk tõisi rahvit. 

## Kiil
Sahha kiil om turgi keelerühmän. Tä om aglutiniirjä kiil ja sääl om vabahelükokkokõla. Keelen om säidse käänüst ni olõ-i keelelist suku. Sahha kiräkiil pruuk' kirillitsat üten viie esierälidse tähe ja helügäq, midä vinne keelen olõ-i. Neoq ommaq Ҕ [ɣ; ʁ], Ҥ [ŋ], Һ [h], Ө [ø] ja Ү [y].

## Luudus, ilm
Sahhan ommaq mäeq, platuuq ja suurõq jõõq. Kogo maa pääl om paks igikelds. Sääl om elotusõgaq maiõst kõgõ rassõmb ilmastu. Vahtsõaastakuu keskmäne kraat om -43,5°C ja hainakuu keskmäne lämmüs 19°C.

## Lätteq


Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Vinnemaa
Lajalehidseq mõtsaq

**Lajalehidseq mõtsaq** ommaq mõtsaq, kon puurindõn ommaq ülekaalun küländ suuri lehtigaq puuq. Lajalehidseq puuq ommaq näütüses pähn, vaher, saarnõq, tamm, jallai jms.
Atsõtuun (bänd)

**Atsetuun** om Setomaa kõgõ tuntumb perimüsmuusiga- ja folkrokkpunkräppansambli.

## Aolugu

Atsetuun sündü Seto DIY skeenest 2023. aastagal ja nääq ommaq seoniaoni vällä andnuq üte demo “ATSETOON (MONED DEMOD)” ja üte albumi “Atsetoon - Lohakad laulud”. Bänd om üles astnuq mitmõl kontsõrdil Tal’nan, Tarton, Parksepän, Meremäel ja Püssin üten mitmõ tõsõ nimegaq vällämaa ja paigpäälidse bändigaq. Edimält oll' bändin neli liigõnd, vaihõpääl oll' viis ja täämbädsel pääväl om jälq neli liigõnd.

## Muusiga

Atsetuun om trimmer mink küteq om salasiidri ja kodooluq. Näide muusiga olõ-iq *crust punk* egaq *sludge metal*, a kogoni midägi muud. Tuu om tasakaal häötüse ja kõrra piiri pääl: objõktiivnõ ilmahalu, luutusõldaq, ilmadu tahtminõ ja ummamuudu mõttõq. Lavamäng om täüs lihha ja toorõst eloväke ja tuud või üteldäq ku peris hää. Periselt taht egä poiskõnõ bändin vast tõistmuudu muusikat tetäq.

## Albumiq
* ATSETOON (MONED DEMOD) (2024) - Umbõ hää.
* Atsetoon - Lohakad laulud (2025) - Kavva oodõt album. Kõnõldas, et Eesti agro pungi heränemine.
Toropill

**Toropill** om muusigariist. Toropill om puupuhkpill.

Toropillil om neli ossa:
# nahast õhukott
# puhkmistoro ehk napp
# bassitoroq ehk burdooniq
# viisitoro

Toropilli kott om tett nahast. Vanastõ tetti tuu päämidselt kitsõ-, lamba-, lehmä- vai tsianahast. Saari pääl tetti kott hülgenahast.

Toropilli mängitäs nii, et pillimiis puhk koti täüs ja pitsitäs säält õhu vällä.

## Aolugu
Arvadaq om toropill perit Mesopotaamiast vai Indiast. Toropill om arvadaq 3000 aastagat vana.

Kõgõ vanõmbaq toropilliq Eestin ommaq löütüq 16. aastagasaast. 19. aastagasaaniq oll' toropill päämine tandsupill. Üts hää pillimees oll' näütüses Hiiumaa miis Maakeri Juhan ehk Toropilli Juss.

Täämbädsel pääväl om toropill kah väega populaarnõ. Tuud mängitäs pall'o pidon. Hääq pillimeheq ommaq näütüses Mäe Cätlin ja Sillamaa Sandra.

Katõgooria:Pilliq
Merevaik

**Merevaik** om kasvõst peri amorfnõ mineraali muudu ollus (mineraloid). Taa om tekkünüq nõglapuiõ kõvahtunust vaigust, miä om peri umbõs 65–2 mill'oni aastaga tagotsõst aost. Vaihõpääl om merevaigu sisen kasvõ vai mutukidõ kivistüisi, miä muutvaq merevaigutüküq esiqerälidselt väärtüsliidsis.

Merevaik sais kuun päämidselt hüdsäsnigust (79%), vesäsnigust (11%) ja hapasnigust (10%). Veidükese om sääl ka väävlit ja rauda.

## Levik
Merevaiku om egäl maisõmaal. Kõgõ rohkõmb om merevaiku löüdäq parhilla Vinnemaa ala käüvän Kaliningradi oblastin ja Leedu ranna veeren. Eestin löüd merevaiku harva.

## Umahusõq
Merevaik om vällänägemise poolõst miikõllanõ, pihlõnõ, kõllanõ-valgõ, kõllanõ-verrev, harva sinine, rohikas vai must. Hariligult taa õhetas läbi vai paistus tävveste läbi. Merevaik lätt pehmes 150 °C ja sulas 350–375 °C man. Merevaik om suurõ hapnõ ja korgõ lämmäkraadi vasta hell. Taad piät kaitsma higi ja päävävalgusõ iist.

## Pruukminõ
Merevaiku om pruugit joba vanõmbast kiviaost pääle. Läbi ao om taad pruugit ehtekivis, rahas, hõngusegon, savitüükunstin.

Katõgooria:Kalliqkiviq
Viländi ordoliin

**Viländi ordoliin** om üts kõgõ vanõmb kivikants, miä om Eestin ehitet.  

Viländi pääkants oll' Liivimaal Riia pääkandsi perrä suurusõ poolõst tõõnõ kants. 17. aastagasaa alostusõn jäi liin varõmihe. Päält tuud ommaq liinavarõmõq saanuq puhkusõalas ja võeduq ehitüsmälehtüses riigikaitsõ ala. Viländläseq kutsvaq Lossimäki hellänimega "Loss'adõs" (eesti keelen *Lossad*).  

## Aolugu

Viländi ordoliina paiga pääl oll' eestläisi Viländi muistinõ liin, miä oll' ehitet kõgõ ildampa viikingiaol (8.–11. aastagasada). Viländi ordoliina nimmati edimäst kõrda Henrigu "Liivimaa kroonikan". 13. aastagasaa alostusõn oll' Viländi Sakala muinasmaakunna kõgõ tähtsämb keskus. 1211. aastaga algusõn piird' liina Riia piiskobi, Mõõgavelji ordo, latgallaisi ja liivlaisi vägi, a liina är võttaq nä es saaq. Kimmämbä võimu Sakala üle saivaq riialasõq päält Madisõpäävä lahingut 1217. aastagal. 

Kiviliina ehitämist om edimäst kõrda nimmat 1224. aastagal. Aastagal 1600 võtiq liina ärq ruutslasõq. Järgmäidsil aastil käve kants Poola-Roodsi tapõluisiga käest-kätte ja oll' 1611. aastagas ärq häötet. 

Täämbädsel pääväl kõrraldõdas sääl kontsõrtõ ja muid ettevõtmiisi.

Katõgooria:Viländi
Katõgooria:kandsiq
Malleus Maleficarum

**"Malleus Maleficarum"** vai **"Nõiavassar"** om 1487. aastagal vällä antu traktaat nõiakunsti kottalõ. Raamadu autor oll' Saksa dominikaani munk ni inkvisiitor Heinrich Kramer (ladinaperätselt Henricus Institoris). Teno Gutenbergi trükümassinalõ (miä luudi 15. aastagasaa keskpaigah) läts' raamat kipõlt üle kõgõ Euruupa lakja ni tiinse suurõ prestiisi (nii katoliiklikkõ ku protestantlikkõ) teoluugõ hulgah. "Nõiavasaral" oll' suur mõjo 15.–18. aastagasaa nõiaprotsessele. "Nõiavasarat" peetäs 15. aastagasaa kristligu demonoloogia kokkovõttõs. 

## Raamadu sisu
Kramer ütles, õt nõiakunsti jaos om vaia kolmõ elementi: 1) nõia kurjõ plaanõ; 2) Saadana api; 3) Jumala lupa. 

"Nõiavasara" pääjago sais kuuh kolmõst osast: 

* I osah kõnõldas nõiakunstist teoloogilidsõ ni filosoofilidsõ oppusõ perrä. Kramer arotõlõs, kas nõiakunst om tõtõstõ olõmah vai om tuu õnnõ vaivadu meele vällämõtõldus. Tä vastas, õt nõiakunst piät olõma tõtõstõ olõmah, kuna Saadan om tõtõstõ olõmah. Nõiakunst om nõia tiidlik leping Saadanaga.
* II osah kõnõldas, kuis naisi meelütedäs nõias nakkama. Kramer ütles, õt naisi meelütämine om päämidselt nõido tüü ni Saadan tuust kuikiq pall'o ossa võta-ai. Kramer kõnõlõs lähembält, kuis meelütämise protsess käü.
* III osah kõnõldas, kuis nõiaprotsesse täüde viiäq. Tä seletäs kõrd-kõrrast, kuis tulõ nõiaprotsessi alostaq, kahtlusalost ni tunnistajid üle kullõldaq (muuhulgah piinadaq) ni nuhtlust määrädäq. Krameri sõnno perrä ommaq kimmähe nõiaq nuuq naasõq, kiä protsessi joosul ikõ-õi.

Kramer arvas, õt naasõq ommaq deemonligõlõ ahvatluisilõ kergembähe alluvaq ku meheq ni tuuperäst sakõmbahe nõiaq (ka sõna *malefica* raamadu ladinakeelidseh päälkiräh om naissuust ni tuuperäst käü kurjõ plaanõga üleloomuligu väega naasõ kottalõ). Inne "Nõiavasarat" olõ-õs tuuh kontekstih nii kimmäst eräldämist miihi ja naisi vaihõl. Pääle "Nõiavasara" ilmumist ollivaq kolm neländikku nõiaprotsessel hukatavist inemiisist naasõq.

katõgooria:Keskao kirändüs
Tarto Ülikooli Akadeemiline Naisikuur

**Tarto Ülikooli Akadeemiline Naisikuur** (eesti keelen *Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor*, lühendüs TÜAN) om suurõkoolikuur, miä luudi kolmõndal märdikuu pääväl tuhandõ ütsäsada neläkümne viiendäl aastagal.

Naisikoori luuja ja edimäne koorijuht oll' Ritsingu Richard (1903–1994), kiä and' tuhandõ ütsäsaa kuvvõkümne kolmandal aastal koori üle Uibopuu Vaikele (sündünüq 1940).

Uibopuu Vaike om korgõhe kitet Eesti koorijuht ja oppaja. Timä opja Kochi Triin (sündünü 1975) om naisikoori koorijuht 2005. aastagast pääle. Kochi Triin om kaq korgõhe kitet Eesti koorijuht ja tää sai 2025. aastagal IV klassi Valgõtähe avvuraha. Kochi Triin om laulupido perimüse edesividäjä ja tää om edimäne naanõ, kiä juhatas laulupidol kuulsat laulu "Tuljak".

Tarto Ülikooli Akadeemilist Naisikuuri ommaq juhtnuq õnnõ korgõ haridusõgaq ja tunnustõduq muusiguq ja tuu paistus välla naisikoori helüst. Naisikuur om võitnuq mitu riikevaihõlist võidõlust ja üles astnuq tähtsil umamaitsil kontsõrdiil. Naisikoori lauljaq ommaq Tarto Ülikuuli opilasõq, vilistläseq, tüütäjäq ja sõbraq.

Naisikuur lauliskõllõs Eesti muusiga klassikat nigu Saarõ Mardi, Tormisõ Veljo ja Mäe Estri, aq kaq vällämaa muusikat ja nuuri viiemeistride muusikat nigu Voorandi Kadri, Puuri Rasmus ja Undi Patrik Sebastian.

Kochi Triin om peri Võromaalt Sulbi külast, kos 2007. aastagast pääle peetäs egäl hainakuu pääväl laulupäivä ja kontsõrti Sulbi laululava pääl.

## Lätteq


katõgooria:eesti kooriq
Katõgooria:Tarto Ülikuul
Kõrbaja nõkõs

**Kõrbaja nõkõs** (*Urtica dioica*) om nõgõsõliidsi sugukunna nõgõsõ perre mitmõaastaganõ katõkualinõ suvõhal'as hainkasv.

## Nimitüs
Kõrbajalõ nõgõssõlõ om ant mitmit rahvaperätsit nimmi. Nimi *kõrbaja nõkõs* om ant timäle tuuperäst, timä "kõrbas" halusahe, ku tääd puttuq.

## Kasvokotus
Kõrbaja nõkõs kasus häste rammudsõ ni lapäsnigulidsõ maa pääl. Kasus häste maaväeliidsih mõtsoh: salo-, laanõ-, ujotus- ni loosikmõtsah, innekõkõ kuusistuh, lepistiguh ni pankrannaalotsih mõtsoh, pargõh ni niite pääl, sagõhe majjo ümbre, aioh, varõmih. Tedä om ka jõõpervi ni mereviiri pääl. 

## Pruukminõ
Kõrbaja nõkõs om suurõ väärtüsega kasv eläjäsöögis, tä seeh om pall'o mineraalõ, C-vitamiini, hubliguhapast ni muud. Söödäkasvos om tedä tarvitõt rohkõmb ku 200 aastakka. 

Kasvo om tarvitõt ka kivvu ja värmi saamisõs.

Vahtsit võssõ ni lehti tarvitõdas salatis. Kõrbajal nõgõssõl om suur söögiväärtüs ni hääq raviumahusõq.

Katõgooria:Kasvoq
Karilatsi vabaõhumuusõum

**Karilatsi Vabaõhumuusõum** (1. hainakuu pääväni 2019 *Põlva Talorahvamuusõum*) om Kanepi vallah Karilatsi küläh ja om kõgõ suurõmp vabaõhumuusõum Lõuna-Eestih. 2015. aastagast pääle kuulus muusõum Võro Instituudi muusõumiosakunna mano.

Põhikirä perrä om muusõumi päämine ülesannõq: "Põlva maakunnah inemise ja timä elokeskkunnagaq köüdetüisi kultuuriväärtüsegaq matõrjaalõ korjaminõ, uurminõ ja alalõhoitminõ ni näütämine".

Muusõum esiq sais vana külä süäme pääl. Koolitarõ, magasiait, rahvamaja ni Punnagu talo ommaq kõõ olnuq ummi aoluuliidsi kotussidõ pääl. 

## Koolitarõ

Koolitarõ om muusõumi päätarõ. Sääl ommavaq näütüsetarõ; klassitarõ, miä om sisse säet nigu vanastõ koolih; oppaja tüü- ni magamistarõ. Tõsõh otsah viil üts näütüsetarõ, koh saa lukõq kooliharidusõ aoluust ni jutukõisi koolihkäümisest Võromaal. Tõsõ kõrra pääl om Valgõmõtsa kunstnigu Juhansoo Vanda nukakõnõ. 

Edimene kuul alostõdi sinnäq 1766. aastagal. Parhillanõ koolitarõ om ehitet vana kooli asõmõ pääle ni sai valm's 1889. aastagal. Koolih oll' kats klassitarõ, elämiseq katõ oppaja jaost ni mõnõq sahvriq ja panipaigakõsõq. Ildaba om timmä mito kõrda ümbre tett.

Koolitarõ mano käüväq:
* Koolitarõ (1889)
* Oppajidõ tarõ (1927)
* Ait-laut (1884)
* Katõ ussõgaq ait (1897)
* Savvusann (1899)
* Keldri

Koolitarõ moro pääl saa kaiaq ka innitsit sõidumassinit: vankriq, sõiduvankriq, saaniq ni riiq.

## Elämiseq

**Rehetarõ** om muusõumilõ king't ni om ehitet arvadaq 1860. aastagal. Säält või kaiaq, kuimuudu inemiseq Võromaal 19. aastagasaal elliväq. Vällä om pant vanno põllotüüriistu ku egapääväst invõntaari. 

**Punnagu talo** (Viro-Sepä talo)
Punnagu talo oll' olõmah jo 19. aastagasaal. Täämbä saa sääl nätäq määne oll' elo 20. aastagasaal popsitaloh. Talo mano käve ka sann-sepikoda, a kuna tuu om palanuq, sis ommaq sepäriistaq kaemisõst lauta pantuq. 

### Huunõq
* Koolitalo
* Savvusann
* Magasiait – ehitet 1879. aastagal ni om muusõumi kõqõ vanõmp hoonõh. 
* Valla- ni kohtomaja – ehitet 1880. aastagal magasiaida vahitarõst. 1880-1896 oll' taah vallamaja ni 1896. aastagast vaõstõmaja. 
* Tuulõveski - ehitet 1901. aastagal Prangli küläh.
* Vahtsõnõ vallamaja - ehitet 1896. 1939. aastagast sai timäst rahvamaja.

Küläliseq saavaq viil kaiaq väikot Põlvamaa maketti ni nautiq Lõunõhummogu-Eesti ilosat luudust.

katõgooria:Muusõumiq
katõgooria:Võromaa