open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pääbo Svante

**Pääbo Svante** (Svante Pääbo, sündünüq 1955 Stokholmin, Roodsin) om eesti juuriga roodsi bioluug. Pääbo sai doktorikraadi Uppsala ülikoolist 1986. aastagal. Tä om olnuq 1997. aastagast  Max Planck-instituudi geneetigaosakunna juht'ja Leipzigin S'aksamaal. Pääbot tunnõtas ku ütte paleogeneetikalõ alossõpandjit. Pääbolõ annõti Nobelin füsioluugia vai meditsiiniavvuhind aastagal 2022.

## Pereq
Pääbo imä oll' roodsieesti keemik Pääbo Karin. 1944. aastagal nõvvokogoliido okupatsiooni iist Ruutsi pagõnuq Pääbo Karin tahtsõ, et timä poig saanuq kerembäle Roodsi ütiskunna liikmõs ja kõnõlõ-õs Svantegaq eesti kiilt. "Kasvõn tiidse, miä Eesti om, a ma kõnõlõ-õiq eesti kiilt. Ma olõ-õiq käünüq eesti koolin. Ma piä hinnäst ruutslasõs, a mul om Eestiga lähkü läbikäümine", om Pääbo ütelnüq. Pääbo esä oll' biokeemik Bergströmi Sune, kiä sai aastagal 1982 Nobeli meditsiiniavvohinna.
Katõgooria:Roodsi inemiseq
Katõgooria:Nobeli preemiä saajaq
Nobeli avvutaso

**Nobeli avvutaso** (roodsi keelen *Nobelpriset*, norra keelen *Nobelprisen*) om tähtsä avvuhind, miä andas suurõ tüü iist füüsikan, keemiän, meditsiinin, kirändüsen ja rauhan. Avvuhinna saaja kotsilõ üteldäs **nobelist**.

Nobeli avvutaso om luud roodsi vällälöüdjä Nobeli Alfredi (1833–1896) testamendi põh'al. Edimädseq Nobeli avvuhinnaq anti vällä 1901. aastagal.

Katõgooria:Avvutasoq
Amisiq

**Amisiq** (inglüse keelen *Amish*) om päämädselt Ameeriga Ütisriigen elläv traditsioonilist elostiili pitäv etniline rühm ja kristlik usolahk. Amisiq ommaq tunnõduq tuu poolõst, et inämbüisi ei pruugiq nä säänest muudsat teknoloogiat nigu eelektri, telefon ja autoq. Pall'oq näide kombõqommaq peri 17. aastagasaa lõpust.

## Periolõminõ ja usk
Tegemist om karmi protõstantligu usolahoga. Amisiq ommaq süvembähe peri S'aksamaalt ja Sveidsist.

## Elostiil

Amisiq püüdväq eitäq täämbädse päävä ütiskunda ja eläseq nii nigu eleti mitu aastagasata tagasi. 

Amissidõ eloviit sääd *Ordnung*, kirotõduidõ ja kirotamaldaq riiglide kogo. 

Amisiq olõ-õi siski askeetliguq. Nä eläseq aktiivsõt seltskundlist ello ja pidäväq pitõ, laulvaq pall'o ja sööväq häste. Mõnõn kogokunnan om lubat ka alkohol ja tubak.

## Kiil
Amissidõ kõnnõkiil om Pennsylvania s'aksa kiil (*Pennsylvania Deitsch*), miä om kujonuq Pfalzi s'aksa keelest. Äri ajamisõs kõnõlõsõq nä mitteamissidõga inglüse kiilt.

## Välälingiq

* Artikli Eesti Ekspressin *(eesti keelen)*
* Amissidõ aoluust, usost ja elo pääle kaemiisist (*inglüse keelen*)
Katõgooria:Ristiusk
Katõgooria:Usolahoq
Ploomi Elmo

**Ploomi Elmo** (pseudonüüm **Elmo Ellor**, ristinimi Elmar Ploom; sündünüq 20./7. piimäkuu pääväl 1907 Sännän – koolnuq 1. põimukuu pääväl 1986) oll' näütekirjänik, aokiränik ja koduluulanõ.

## Elokäük
Ploomi Elmo sündü Sännän, Kaugu talun. Esä Hermann oll' talupidäjä, imä Aliide (Oskar) oll' vallalidse põlvõn olnuq Korgõpalu mõisan latsihoitja, timä mant tull' Elmol raamaduhuvi. Talu piiri pääl Sännä algkoolin nakas' Elmo haridust saama, edesi tull' Rõugõ kihlkunnakuul', Võro, Valga ja Petseri gümnaasium. Leegeni Oskari kaudu jovvi timäniq "Tõdõ ja Õigus" ja muuq parõmbaq raamaduq.

Elmo paariminek oll' 21. süküskuu pääväl 1935, naanõ Mare (Lõhmus).

1931. aastagal oll' Ploomi Elmo üts' aolehe Rõuge Teataja asutajist ja toimõndaja.

1928–1936 oll' vabakutsõline aokiränik ja näütekiränik. 1938–1940 oll' "Kandlõ" tiatri dramaturg, 1939 aolehe Elu toimõndusõn Võrol. 

Ülemaalinõ Eesti Noorsoo Ühenduse man asut' Sännä ja Võro osakunnaq, oll' Võro Spordiliidu sekretär jm. Kaitsõliidu ja Isamaaliido liigõq.

1940–1941 oll' edimält aolehe "Töörahva Elu" vastutaja toimõndaja ja peräst vastutaja sekretär.

1941. aastagal mõistõti erinõvvopidämise otsusõgaq 10 aastagas sunnitüüle, kiudutadi naasõ ja tütregaq Vinnemaalõ, oll' mõtsatüün Kuibõševi oblastin, tagasi sai 1959. aastaga sügüse. Naanõ ja tütär Tiiu saivaq tagasi 1958. Üts tütär ja poig kooliq inne tagasisaamist.

Aastast 1961 sai tüüd Võro ehitusmatõrjaalõ laon, oll' müüjä, prakiirjä, taara parandaja. 1967–1982 oll' Võru Kodoluumuusõumi vanõmbtiidri ja direktri asõtäütjä. 

1981. aastal nimetädi Eesti luuduskaitsõ Seltsi avvuliikmõs.

Matõt Võru surnuaida.

## Kirändüs

### Romaaniq
Tuulispea (1927) 

Elu ei naerata igale (1932); 

### Näütemängoq:
* Agu tuleb - 1934
* Diogenes koerakongis – 1934
* Maarahva lunastamine – 1935
* Mare võit – [1935]
* Raudne rahwas (Terashelmed) – [1935]
* Valge varese lend – [1935]
* Pärl poris – 1936
* Naismetsavaht – 1936
* Peigmees maanteelt – 1938
* Peep Adrakurg – 1939
* Võru : [fotoalbum] – 1976
* Võru rajoon / Elmo Ploom, Karl Veri - 1980
* Pärlijõgi : [matkajuht] – 1988

## Lätteq
https://lib.werro.ee/soovitame/vorumaa-kirjanike-galerii/6-huvitav/vorumaa-kirjanike-galerii/402-ellor,-elmo-kodanikunimega-elmo-ploom-20-vi-1907-s%C3%A4nna-01-viii-1986-v%C3%B5ru

https://arhiiv.err.ee/vaata/kirjutamata-memuaare-elmo-ploom  

Lõun-Eesti tegelaste biograafiad. 1938. Lk.169.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Eesti aokiräniguq
Katõgooria:Eesti kiräniguq
Ubina Juhan

**Ubina Juhan** (Juhan-Henrik Uppin, sündünüq 28. märtekuu pääväl 1984) om Teppo lõõdsa ja tõisi rahvapille (karmoška, väikukandlõ, kromaatilidsõ kandlõ, rahvakannõl, mõhnaravvakandlõ, kitra, mandoliini, tinavile) mängjä. Toimõndas ütsindä ja üten ansambligaq (ansambliq Tuulelõõtsutajad ja Rüüt). Oll' Tal'na Televisiooni popi saatõ "Rahvalõõts" saatõjuht.

Uppin mäng paigapäälitside pillimeistride pille pääl, tihtsäle Teppo Augusti ja Sarniti Kalju lõõtso pääl. Viil mõist tä mängiq terven maailman esiqerälist Tähnase Aksli mõhnaravvakannõld.  

Uppin om Tal'na Lõõdsaklubi asotaja, lõõdsaoppaja, laulu- ja tandsupido man olõva Rahvamuusigapido iistvitäi. Ubina Juhan uur doktoriopmiisiga traditsioonilist mängoviit. Varrampa uur' tä ummi magistriopmiisiga Kikka Karli loomingut. 

## Diskograafia

* Juhan Uppin August Teppo lõõtsal (2002)
* Lõõtsakuningad. Juhan Uppin ja Aivar Teppo (2002)
* Tuulelõõtsutajad (2006) – ansambli Tuulelõõtsutajad
* Lõõtspill naljatab (2007)
* Veidi enam kui rahvalik (2009)
* Inseneride Meeskoor ja Tuulelõõtsutajad (2014) – ansambli Tuulelõõtsutajad ja Inseneride Meeskoor
* Maasikille (2015) – ansambli Rüüt
* Kadakad (2017) – ansambli Rüüt
* Pikk lugu (2018)
* Päkarauakannel (2019)
* Arvo Pärt. Ukuaru valss (2020)
* Elumere lained (2021) – ansambli Tuulelõõtsutajad, plaat 20. toimõndamisaastaga tähüstämises.

## Kitmiseq

* 2001 Teppo lõõtso võikimängmise nuuri vannusõklassi I kotus; 
* 2003, 2004, 2005, 2006 ni 2007 Teppo lõõtso võikimängmise "tuusõ" klassi I kotus. Kolmõkõrdnõ tuusõ klassi võitja sai lõõdsakuninga tiitli. 
* 2014 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri tsihtkapitali aastagapreemiä (üten Karrase Pille, Laasi Kristeli, Põldri Jaanussõ, Tartese Heino ja Visla Enrikuga; õnnõstunuq rahvamuusiga suurõpido „Pillipido“ iist)
* 2017 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri tsihtkapitali aastapreemiä (rahvamuusiga aastagapreemiä rahvamuusigapido luumisjuhilõ)
* 2018 Vabariigi Pillimiis (9. märtekuu pääväl 2018 Viländin, Perimüsmuusiga Aidan aoluu edimäne Vabariigi Pillimees)
* 2019 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri tsihtkapitali aastagapreemiä (rahvamuusiga aastagapreemiä rahvamuusigapido loomingulidsõ juhtmisõ iist ja perimüsmuusiga tähtsäspidämise ja jovvutamisõ eest ede- ja tagalava pääl)

## Eräelo
Ubina Juhani esä om ärimiis Ubina Jüri. Juhani sõsar om tantsja ja koreograaf Ubina-Sarvõ Maria.

Juhani juurõq küünüseq Valga kanti Vanal Võromaal. Võru keelen tä ei kõnõlõq, a arvu saa. 

## Lätteq
Katõgooria:Eesti muusiguq

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Pedäjä Karla

**Pedäjä Karla** (Karl Aleksander Pettai, sündünüq 1. märtekuu pääväl 1929 Hurda külän, Savimäe talon, koolnuq 21. märtekuu pääväl 2008 Viimsin) oll' oppaja ja kodoluulanõ.

## Elokäük

### Pereq
Esä Eduard (1898–1975), imä Elfriide (Schmeimann) (1909–1967).

Karl oll' edimäne lats, täl oll' üts sõsar ja veli.

### Haridus
Sännä algkuul 1938–1942

Rõugõ mittetävvelik keskkuul (1942–45)

Võro keskkuul (1945–1949)

Tarto Riiklik Ülikuul (1949–51)

Eesti Põllumajandusõ Akadeemiä (1951–54) Lõpõt' mõtsatüüstüse osakunna, insener-tehnoloog.

### Tüü
1954–57 Pärno Mõtsatüüstuskeskusõ Laiksaarõ mõtsapunkti tehniline juhataja

1957–59 Vaekülä põllumajandusõ Mehhanisiirmise tehnikumi oppaja

1959–99 Tihemõtsa tehnikumi oppaja

2000 pensionär, elli Viimsi vallan.

## Avvutasoq
Eesti NSV teeneline oppaja (1971)

## Lätteq

https://www.myheritage.ee/names/karl_pettai

https://ajapaik.ee/photo/168502/long-time-teacher-of-tihemetsa-agricultural/

Fragmentaarium kelladest ja kellamängust / Karl Pettai

Tihemetsa : K. Pettai, 1996

23 l. ; 30 cm

Hurda küla ajalugu : [Võru maakond] / Karl Pettai

Tihemetsa ; Hurda [Võrumaa] : [K. Pettai], 1995-1996

100, [1] l. : ill., kaart. ; 30 cm

Saarde kihelkond, Kilingi-Nõmme, Saarde vald / Karl Pettai

Tihemetsa : K. Pettai, 1998

102 l. ; 30 cm

Sänna Kool 1735-1970 : fragmentaarium / Karl Pettai ; [eessõna: Ene Mõttus]

Tihemetsa ; Sänna : [Sänna Kool], 1995 (Võru : Täht)

[31] lk. : ill., portr. ; 21 cm.

5

Tihemetsa tehnikum - 70 : 1925-1995 : [lühiülevaade tegevusest] / [Karl Pettai ; eessõna: Värdi Ernits]

[Tihemetsa] : [Tihemetsa Põllumajandustehnikum], 1995 (Pärnu : Trükk)

47, [1] lk. : ill., portr. ; 20 cm

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2023. aastaga pääle

**"Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 2023. aastaga pääle"** om "Võro-Seto tähtraamadu" kolmõskümnes neläs aastagakäük. Raamatugaq om üten sainakallõndri.

Raamadu sääd' kokko Vaaba Janek, kunstnigutüü tekk' kolmandat vuuri Reimanni Hildegard. Tähetiidüsligu andmõq ja liikvaq pühäq rehkend ́ Kasagu Enn.

Kiilt kai Fastrõ Mariko.

Tähtraamatust saa lukõq Tsooru kandi ja Saurova nulga vana ao juttõ, artiklit Mõnistõ muusõumi luujast Lepä Alfredist, Räpo külä luku, Tootseni Toivo märgotust umast sünnüpaigast Rõugõst, Rahmani Hebo mõttit sõast ja võrdsist õiguisist. Intervjuuq ommaq tettüq kolmõ inemisegaq, kiä peiq 2022. aastagal võro keele iistkõnõlõja ammõtit. Lukõq saa ka märgotust Kauksi Ülle näütemängu "Nigu nõidus" kotsilõ. Nigu iks, om tähtraamatun ka luulõtuisi. Lisas ütele ukraina luulõtajalõ saavaq sõnna Contra ja Korneli Viiu. Rubriigin "Simunapääväst simunapääväni" ommaq ärq tuuduq aasta joosul Võro ja Seto kultuuriruumin olnuq sündmüseq ja välläandõq. Raamadu lõpun om kallõndrijago ja väiku mõistatus.

## Sisokõrd

## Teedüs

## Lätteq
Katõgooria:Võro-Seto tähtraamaduq
Katõgooria:2022 raamaduq
Sõrmus (priinimi)

**Sõrmus** om priinimi.

Seod nimme kand Eestin 2022. aastaga 288 inemist. 16 kandjat om ka nimel *Sermus*, miä oll’ inne *õ*-tähe pruukmistõ võtmist üts võimalus, kuis sõnna *sõrmus* kirotõdi.

## Aolugu
Mõisit, kon seo selge tähendüsegaq nimi panti, oll’ kokko 19, noist Liivimaa kubõrmangun 15 ja Eestimaa kubõrmangun 4. Lisas es jõvvaq üten mõisan, Vahtsõliinan, nimi ei hingelugõmistõ egaq personaalraamatudõ, a Räpinä mõisarahva hulka om XIX aastasaa kesken tulnuq Vahtsõliina Väikutaudsa Mihkli poig *Jakob Sörmus*, vällätiinnüq soldat. Sõrmus võisõ ollaq timä niinimetet soldatinimi.

Mulgimaal panti seod nimme kuvvõn paigan: Taageperä, Penuja, Karksi, Polli, Tuhalaane ja Morna mõisan. Taageperä nimme kirotõdi hingelugõmisõn *Sermus* ja registrin *Sormus*. Ka keriklik kiräpilt *Sermus* om päämiselt säält lakja levinüq.

Viil panti seo nimi Põh’a-Pärnomaa Kõima ja Parasmaa mõisan. Tartomaa kotussõq olliq Alatskivi (hingelugõmisõn *Sermus*), Valguta Rannu kihlkunnan ja Jaamamõisa Tarto lähkün. Saarõmaal oll’ kats kotust: Sääre mõisa Sõrvõn ja Piila mõisa Kaarman.

Põh’a-Eestin panti *Sörmus* Aadma mõisan ja Suuremõisan Hiiomaal ni Murasten Keilan ja Ohekatku mõisan Rapla kihlkunnan.

Võrumaa üts kotus om Sõristõ mõisa Kanepin. Sääl saivaq seo nime joba 1809 Sarapuu Jaani kats poiga Taavet (*Dawid*) ja Hindrik. Nimi läts’ säält lakja Erästviirde ja ka Põlva poolõ.

Tõnõ suguvõsa tulõ Saru mõisast Harglõst, kon Linnarti Jaani kolm poiga katõst abielost ja pojatütreq veiq seo nime lakja ka Rõugõ kihlkunna poolõ (Tsooru, Nursi, Vana-Laitsna). Hingelugõmisõn 1826 om näide priinimi kirotõt viaga *Söimus*, a 1834 arvusaadavambalt: *Sermus*.

Sõnast ’sõrmus’ saad nimi om küländ levinü ka Vinnemaal, kon Kol’tsov (*Кольцов*) kuulus peris harilikõ nimmi hulka. Läti sama tähendüsega nimi *Gredzens* olõ-õiq nii harilik, a om iks olõman ja ka Eesti poolõ pääle levinü.

1921. aastal Petserimaal võeti perekunnanimme *Sõrmus* viiel kõrral: Lobotka, Petseri ja Pankjavitsa vallan.

Eestistämisel võtiq vahtsõq nimeq Sõrmus Koltov ja Koltsov Petserimaal ni Timbermann Karksin. Sama tekk’ Gredson Pärnon, timä vana nimi tulõtas veidükese miilde läti sõnna. Üts Sõrmus ka vahet' nimme, võttõn asõmalõ Saaring.

## Lätteq
Saarõ Evar: Priinime lugu: Sõrmus. *Uma Leht 524*, 20.10.2022. Pruugit 20.10.2022.
Katõgooria:Priinimeq
Arragu Jüri

**Arragu Jüri** (Jüri Arrak, sündünüq 24. rehekuu pääväl 1936 Tal'nan, koolnuq 16. rehekuu pääväl 2022 Tal'nan) oll' eesti maalikunstnik ja graafik.

## Eräelo
Arragu Jüri oll' neli kõrda abielon. Timä edimäne naanõ oll'  Arragu Eleonore. Tõnõ naanõ oll' kunstnik Arragu Urve, näil sündü kats poiga Arragu Arno ja Arragu Jaan (1966–2006), abielo käve aastil 1962–1986. Kolmas abielo oll' maalikunstnik Arragu Iviga. Aastagast 2020 oll' abielon Arragu Kaiga. 

Timä poolõqveleq olliq füüsik Arragu Arno (1927–2021) ja graafik Arragu Henno (1930–2017).
Katõgooria:Eesti kunstniguq
Jaaguar

**Jaaguar** (*Panthera onca*) om õdagupuulkerä kõgõ suurõmb ja vägevämb kaslanõ. Kaslaisist ommaq jaaguarist suurõmbaq õnnõ lõvi ja tiigri.

Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Harilik tarõkärbläne

**Harilik tarõkärbläne** (*Musca domestica*) om mutuk katõsiivaliisi seltsin ja tarõkärbläisi perrekunnan. 

Harlikku tarõkärbläst om mailman löüdäq kõigist mutukist kõgõ laembalt. Tä eläs egäl puul sääl, kon ineminegiq.

Täüskasunuq tarökärbläseq ommaq nii 6 mm pikäq, imädseq ommaq esätsist suurömbaq. Kihä om hall, sälgä piten juusk neli tummõmbat juunt. Kõtt om kõllakas vai hall, keskel joonõga. Külgi pääl ommaq ilma kõrraldaq tummõq plakiq. Üle kihä ommaq karvakõsõq, miä võtvaq ossa maigu- ja hõngutundmisõst ni kumpmisõst. Jalgo külen ommaq kliipväq padjakõsõq, mink abigaq saavaq kärbläseq liikuq sille pistülidse pinna (näütüses klaasi) pääl, niisamatõ ka alaspäidi. Tarõkärbläse suuosaq ommaq sündsä vedelä soögi nudsimisõs. Imätsil om suur silmävaih, esätsil putusõq liitsilmäq pia kokko. Liitsilmäq ommaq lajaq ja verkjäq. Kärbläseq hõõrdvaq tihtsähe jalgogaq ummi silmi, et näid puhastaq.

Tarõkärbläisil om üts paar läbipaistvit siibo. Tõõsost paarist ommaq saanuq lühkeseq nuia muudu "hunistajaq". "Hunistaja" jämmemb ots om nigu ballast, miä hoit edesiibo likmist tasakaalun; "hunistajaq" andvaq ka pääajolõ teedäq liikmistsihi muutuisi. Kärbläsel om kuus jalga nigu mutukil iks.

Kärbläse elo edengit või jakaq neläs. Seemendedüst munast saa vagöl. Päält munast vällätulõgi kasus vagöl uma suurusõ täüs ja lätt tupõs, kon seen võtt kujo täüskasunu kärbläne. Tupp ummakõrda jääs vana vaglanaha sisse, miä tõmbas kõvas ja pruunis ja kaits tuppõ nigu tönn.

Emäne tarökärbläne munös umaq munaq (100–120 tükkü kõrragaq) määntsegiq mädänevä alospinna pääle, sagõhõhe sita pääle. Munnõst tulõvaq vaglaq toonõkõrd joba 8 tunni peräst, harva võtt tuu aigo 3 päivä vai kavvõmb. Vaglaq ommaq valgõq, jaloldaq, värtnä kujogaq, 13-jakulidsõ kihägaq. Edeotsan om suumulk. Vaglõl olõ-õiq muud murõt ku süümine. Siitmine om sooliguväline: vaglaq laskvaq söögi pääle siitmise-ensüüme ja muutvaq söögi vedeläs. Tuust tulõ, et terveq kärbläsevaklo koloonia ujos seeditün keskkunnan, midä nä ütsiotsõ nildväq. Nii saa üte liitri sita seen kõrragaq kassuq 1000–1500 kärbläsevakla, tsiasita seen kogoniq kooniq 4000.

Mõnõ päävä peräst ommaq vaglaq valmis tupõs minemä ja otsvaq tuu jaos kuiva kotusõ. Tuus aos ommaq nääq 8–12 mm pikäq. Lämmägaq kasus kärbläne tupõ seen täus kolmõ päävägaq. Tä puhksas tönnil kaasõ iist ja tulõ vällä. Edimält ommaq täl siivaq väikseq ja kokkovoldiduq ja tä saa-aiq linnadaq. Hariligult võtt juundõsaaminõ kooniq tunn aigo, õkva päält tuu saa kärbläne joba paaritaq. Täüskasunu kärbläse söögis ommaq jätüseq, rikkunu liha ja mädänüq kasvoq. Tahhe söögi pääle piät tä sülge tsiukma, sõs lätt süük ensüüme mõol vedeläs. Üten sülegaq tulõvaq söögi pääle ka tõvõtuujaq pisiläseq, selle et kärbläne näid ärä ei seediq. Pisiläisi kand kärbläne edesi ka uma kihä pääl. Üüse tarõkärbläseq puhkasõq ja ei liiguq.

Harilik tarõkärbläne hoit inemisegaq ni tihtsähe kokko, et luudusõn timmä inämb välänpuul inemise elokotussit ei trehvägiq.

## Lätteq

Katõgooria:Mutigaq
Tuulse Armin

**Tuulse Armin** (Armin Tuulse, aastaganiq 1936 Armin Neumann; sündünüq 1. rehekuu pääväl 1907 Sännän, koolnuq 9. joulukuu pääväl 1977 Stokholmin) oll' eesti kunstitiidläne, üle rahvidõ tunnõt arkitektuuri uur'ja ja edimäne eesti rahvusõst kunstiaoluu prohvesri Tarto Ülikoolin aastil 1942–1944. 

Om uurnuq liino ja liinomäki. Tä joonist' kõgõ edimält Vahtsõliina kandsi plaani.

## Elokäük
Tuulse Armin, tuud aigu viil Armin Neumann, sündü Tsooru mõisa mõtsaülembä perekunnan. Opõ Tõrva Ütisgümnaasium ja Valga Poiglatsi Gümnaasiumin. Annigaq nuurmiis läts 1927. aastagal edesi opma Tarto Korgõmbahe Muusigakuuli viioli pääle ja võesti vasta ka Tarto Ülikooli filosoofiatiidüskunda, a et täl olõ-õs rahha, sai tä opmisõgaq pääle naadaq 1929. aastagal. Pääainõq oll' täl kunstiaolugu, mink tä lõpõt' kuus aastakka ildampa magistrikraadigaq, lõputüü oll' "Eesti lossiq. Kronoloogia ja plaanitüübiq". Tuulse oppaja Karlingu Sten tsusk' kõiki takast, et nuuq seo ilma ao kunstist kirotanuq, Tuulsõ võtt' timmä kuuldaq. Tä kirot' näütüisi kriitikat (30. aastidõ lõpun), kunstiraamatidõ retsensioonõ ja märgot' kunsti häti üle. Uma edimädse artikli and' Tuulse vällä Üliopilaslehen, teema oll' EÜS ja muusiga. Tuulse oll' muusiän aastit EÜS-i orkesti juhataja ja ammõt'linõ viiolimängjä Vanõmuisõ orkestrin. Tä kirot' ria artikliid Tänäpäevän, Akadeemiän, Loomingun, Postimehen ja Päävälehen. 

Aastil 1936–1939 sai stipendiumi ja käve mano opman kodo- ja välämaan, ka Königsbergin Klaseni Karl Heinzi ja Worringeri Wilhelmi man, Stokholmi Ülikoolin Roosvali Johnny man, Hollandin, Belgiän, Prantsusmaal ja Itaalian.

1939. aastagast sai timäst Tarto Ülikooli oppaja, 1942–1944 kunstiaoluu prohvesri.

Pagõsi 1944. aastagal Ruutsi. Kirot' sarivälläandõn "Sveriges kyrkor" 1948–1962, sis sai välläandõ toimõndajas, nika ku 1973. aastaganiq. 

1952. aastagal sai Stokholmi ülikoolin dotsendis, 1962–1974 oll' Põh'amaiõ ja võrdõlõja kunstiaoluu prohvesri. 

## Avvotasoq
1955 Roodsi Tiidüisi Akadeemiä Björnstjerni avvohind

1966 Põh'atähe orden

1981 Marti Carl Adolf Böckleri nimelidse tsihtasotusõ mitäl Mare Balticum (päälesurma)

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Prii Vilbert

**Prii Vilbert** (sündünüq 25. rehekuu pääväl 1925 Verioran, koolnuq 31. hainakuu pääväl 2012 Tilsin) oll' koolijuht.

Oll' Tilsi kooli juht 1963–1977.
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Valpri Valdo

**Valpri Valdo** (Valdo Valper, sündünüq 29. rehekuu pääväl 1973) om rahvaluulõuurja. 

Tä om rahvaluulõt uurnuq ja kogonuq, kaenuq ka vahtsõmbat võro kirändüst. 

Laul miihi laulupargin Liinatsuraq.

Lugõ Vikerraadion võrokeelitsit uudissit.

Katõgooria:Võro kirändüs
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Deutschi David

**Deutschi David** (David Deutsch, sündünüq 18. lehekuu pääväl 1953 Israelin) om füüsik ja filosuuf.

Tä eläs koolipõlvõst pääle Inglüsmaal ja tüütäs Oksfordi ülikoolin, om maailman tähtsä kvantpuutridõ arõndaja.

## Teooriaq

### '''Seletämise teooria'''
Pääle kvantmehhaanika om timä teemas olnuq Popperi Karli epistemoloogia ja Dowkinsi Richardi memeentika arõndaminõ. Tan om kujonõnu timä nn seletämise teooria.

Tiidüse asi olõ-õiq tulõvigu ettekuulutaminõ, a maailma seletämine. Ettekuulutaminõ om tähtsä  poliitikidõ, insinüüre, ettevõtjidõ jt tegijide tüün ja nimäq tarvitasõq tiidüse antuid vahtsõmbit seletüisi. Täüdelännüq kuulutus vai rehkendämine näütäs, et seletüs oll' õigõ. Minkagi lõpuniq ärqseletämist ei tulõq kunagiq, järgmädse seletäjä teooria tulõ eelmise asõmalõ. Teooriaq tegüseq niimuudu järjest parembas ja arusaamine maailmast paranõs.

### '''Memeetiga ja epistemoloogia'''
Dawkinsi Richard nakas' inemise tarkusõ seletämises tarvitama meemi  1976. aastal.

Deutsch seletäs, et meem käü uman egän tsüklin läbi (vähämbält) kats olõkit:
* ÜTS olõk toimus inemise mõistusõn ja tuu kandjas om (lihtsalt seletäden) inemise aivõ neuronvõrk. Määntsegiq hää jaos sünnüs aivõ seen prognoos ja otsus, et midä tetäq. Taa edimädse olõgi joosul tõsõq (inemiseq) tiiä eiq as'ast midägiq.

* TÕÕNÕ meemi olõk sünnüs, ku inemine tulõ uma otsusõgaq avaligus:

    a) tege tuud, midä tä om otsustanuq.

    b) kuulutas umma otsust sõnnugaq, seletäs, lupa vai ähvärdäs tetäq.

Tegemise ja seletämise aigu saa meem tõisilõ inemiisile kättesaadavas.Sama sisugaq meemil või (üten tsüklin) ollaq ka üle katõ olõgi – ku jutt kirotadas üles, pall'ndadas, toimõndadas raadio vai TV jaos jne.

Järgmäne meemi tsükli algas, ku tõõsõq inemiseq pandvaq meemi (tegemiisi vai juttu) tähele, mõtlõsõq tuu pääle ja tegeväq umaq otsusõq jne.

Inemiisi elokõrraldusõn om ratsionaalsit ja mitteratsionaasit meeme. Ratsionaalside meeme ülekaalu aigu om ütiskund dünaamiline, nigu valgustusõst pääle miiq aoniq om olnuq. Inne valgustust olliq ülekaalun mitteratsionaalsõq meemiq ja ütiskund oll' staatilinõ.

### '''Inemiisi egapäävädseq meemiq ja tiidüse universaalsõq meemiq'''
"Inimesel, kiä saa meemi, tulõ lahendaq säänesama probleem, ku om tiidläsel. Mõlõmbaq piät löüdmä seletüse. Inemisel om vaia ärq mõistataq ideeq tõisi inemiisi päie seen, ja tiidläsel tulõ löüdäq kõrd vai luudussäädüs. Kummalgi olõ-õiq võimalik jõudaq õkva vajaligu seletüse manoq. A mõlõmbaq päseseq andmisõ manoq, minkaq seletüst kontrolliq. Meemigaq inemise man saa tõõnõ kaiaq, midä tä tegeligult tege vai kõnõlõs, tiidläne saa luudusõ man kaiaq, kuvõrra as'akäük lätt arvatava säädüse perrä."

## Lätteq
David Deutsch. The Fabric of Reality. 1997.

David deutsch. The Beginning of Infinity: Explanations That Transform the World. 2011.

https://www.ted.com/speakers/david_deutsch

http://www.daviddeutsch.org.uk/

Katõgooria:Füüsiguq
Katõgooria:Filosoofiq
Kuslapuu Kaisa

**Kuslapuu Kaisa** (Kaisa Kuslapuu, sündünüq 11. vahtsõaastakuu pääväl 1995) om Võromaalt peri muusik.

## Elokäük
Kuslapuu Kaisa kasvi üles Võro liinan, saiõ põhiharidusõ Võro Keskliina Gümnaasiumin ja kutsõkeskharidusõ Elleri Heino nimelidsen Muusigakoolin hõrilidõ pääl.

Tä om hõrilidõmängjä Tarton Jaani kerikun ja tege ansamblit Lonitseera, mink nimi om tulnuq tuust, et *Lonicera* om võrokeeli kuslapuu. Loritseeran Kaisa kirotas laulõ, laul ja mäng klavõrit. Tä om olnuq ka Helüvõlu Muusigakoolin ansabli- karmoška ja klavõrioppaja ja olnuq pikkä aiga oppaja Võromaa Rahvapillilaagrin.

Kuslapuu Kaisa tege üten kuunsaisõn: Lonitseera; Kaisa Kuslapuu ja Karl Laanekask; 6hunesseq.

Timä karmoškalaulõ om vällä tulnuq Leima Matissõ kokko pantun "Karmoškaaabitsan". 2021. aastagal tull' vällä Kuslapuu Kaisa soolokarmoškaalbum "Nupud".

Timä luulõtuisi om vällä ant Värsken Rõhun ja tä om Eesti Luulõprõmmu meistre 2019. Aastil 2019–2020 kõrrald' tä Võrol luulõõdakidõ sarja "Stedingu stroofid". 2020. aastagal lei üten vahtsõmbat muusikat ja luulõt näütäjän tükün "no. 1" ja "no. 1.1".

## Välälingiq
Kuslapuu Kaisa kodoleht

Lavaluulõtaja Kuslapuu Kaisa, Uma Leht 26.09.2019

Kuslapuu Kaisa: mõista hääd nall’a hinnada, nal’asuun om mul Võromaalt peri, Uma Leht 03.11.2022

## Lätteq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Vahtsõ-Kuustõ

**Vahtsõ-Kuustõ** om alõvik Võnnu kihlkunnan Põlva maakunnan Põlva vallan.

Vahtsõ-Kuustõn ommaq raudtiijaam, rahvamaja, kuul ja lihapuut. 

Vahtsõ-Kuustõ raudtiijaam ehitedi 1931. aastagal. Jaamahoonõq sai valmis 1934. aastagal ni häädü ärq II ilmasõa aigo. Päält sõa ehitedi puunõ maja, mink edeotsan oll' raudtiitüüliisi elomaja. Parhillaq om tuu maja tühi ni lagonõs. 

Vahtsõ-Kuustõ rahvamaja om üle 70-aastadsõ esiqtegemistraditsioonigaq maja. Sääl saa lauldaq, tandsiq, näüdeldäq ja tetäq käsitüüd.

Vahtsõ-Kuustõ kuul om mõisakuul. Mõisa tetti 1789. aastagal, ku Ungern-Sternebrgi Otto Reinhold Ludwig eräld' Kuustõ mõisast (parahillanõ Vana-Kuustõ) Vahtsõ-Kuustõ. 1807. aastagal sai mõisa umalõ von Richteri Otto Magnus. Vahtsõ-Kuustõ algkuul luudi inneskidsen mõisahärbänin 1924. aastagal. Edimädsel aastagal tüüt' kuul viie, järgmädsil aastil kuvvõ klassigaq. Nõvvokogo aol tüüt' koolin katõssa klassi. Sama kooli man tüüt' ka latsiaid, miä tüütas ka seo ilma aigo. 1942. aastagal kolõ kuul parhillastõ herrästemajja, mis oll' seeniq olnuq valla rahvamaja. 1947. aastaga sügüse alost' tüüd noin ruumõn Maanuuri kuul, kohe võidsõq astuq kõik, kiä tahtsõq lõpõtaq säidse klassi. Parhillaq om koolin ütessä klassi.

Vahtsõ-Kuustõn ommaq sündünüq ilmarändäjä von Richteri Otto Magnus laulja Anni Toomas, sprinter Argo Golbergi Argo ja keemik Riivi Ilme. Pääle tuu om Vahtsõ-Kuustõ koolin käünüq poliitik Savisaarõ Edgar.

## Lätteq


Katõgooria:Eesti alõviguq
Katõgooria:Põlva vald
Kalmõq

**Kalmõq** om tett kivest, mullast, liivast vai määntsestki tõsõst matõrjaalist ehitüs. Mõni kõrd om koolnuq matõt maa pääle, sõs om kokko kogodut kuhi mulda vai liiva. Mõni kõrd om koolnuq matõt maa allaq. Kalmõn ollõv koolnuq või-ollaq matõt koolnuna(laibana) vai palotatõlt, tuhapuhtõlt.

## Kalmidõ liike

* Kivikalmõq
* Kangrukalmõq
* Kivikirstkalmõq
* Kurgaan
* Laivakalmõq
* Tahrakalmõq
* Pürämiit
* Kääbäs
* Palotuspuhtõq
* Loodsigupuhtõq
* Žalniguq

## Kaeq viil
* Siksälä kalmõq

Katõgooria:Arkeoloogia
Katõgooria:Kalmõq
Lurkmorje

**Lurkmorje** (Луркомо́рье) om vinne kiilne mitteammõtlik interneti entsüklopeediä MediaWiki põhja pääl. Kirjätüküq omma sääl vahtsõmba ao kultuurist, inemiisit ja juhtumiisist. Kiil om shargoon internetimeemest.

## Nimi

Lurkomorje om synavigurdus vanast vinne synast lukomorie "meresipul", tallõ tähendüs oll merelaht vai kõvvõr mererand.

Inglüse keelest tugõ taad "lur moar" (hiilmä + naljasyna "muudu, võrdlus").

## Aolugu
Lurkmorje asutiva 2007. aastal viis vene internetiaktivisti, kiä tegelese mitmide projektega. Avaligu ristinimega esindäjäs om kujunõnu Dmitri Homak, nik Xtender (1980). Asutajide seen oll viil Dmitri veli Lev (Anonymous), Oal, Drademan, Zoi.

2011. aastast pääle om Lurkomorjel olnu ega aasta kohtunkäümist ja vaiõluisi riigiammõtidega.

2014. sai Dmitri Homak Israeli kodakondsusõ.

Lurkmorje häie päivi tutvustusõs või lukõ 19.01.2014 Eesti Ekspressist, midä eestläisit om vinne turistele seletädü.

11. aprillil 2021 oll kokku 9381 artiklit.

Pääle Vinnemaa sisseminekit Ukrainheõ (2022) pand Homak 4. märtsil kinni kyik Lukmorje tekstiq ja säädse üles sildi "Lõpõtagõ sõda!". Peräst säeti sinnä manu viil paar linki Ukraina toetamises.

## Lätteq


## Välislingiq
* http://lurkmore.ru/
* https://w-o-s.ru/article/Vzlet_i_padenie_Lurkmore
Maaritsa

**Maaritsa** om külä Põlvamaal Kanepi vallan. Tää sais Tarto-Võro suurtii veeren. Säält jääs Tartohe 25 kilomiitret ja Võrolõ 40 kilomiitret.

Maaritsan ommaq küläplats ja kultuurimaja, kon sünnüseq suurõq ja väikuq ettevõtmisõq. Näütüses saa kävvüq kihäväändmise (jooga) trennin. Suvõl ommaq malõvalatsõq kultuurimajan üüd. Maaritsan ommaq viil raamadukogo, matusaid ja õigõuso kerik. Kerik om külh kehvän kõrran ja jumalateenistüst ei olõq sääl ammuq peet. Maaritsan om olnuq viil põhikuul, latsiaid, haigõmaja, postitarõ, kar'alaut, meier ja kolm puuti. 2020. aastagast pääle om WRC Eesti ralli üts kibõhuspruum olnuq ka Maaritsa ruusateie pääl. Luudus om Maaritsan illos. Sääl om pall'o kinkõ ja lumpõ, kon tsukõldasõq majajaq. Maaritsan eläs ja tüütäs kunstnik Nerva Koit.

## Lätteq


Katõgooria:Kanepi vald
Kivikalmõq

**Kivikalmõq** om kalmõq, miä om säet ritta kivest. Kivikalmõq ommaq levinüq pronksiaost pääle Skandinaavian, Soomõn, Eestin ja Õdagu-Lätin. Pronksiaol ja vanõmbal ravvaaol olliq Eestin ja Õdagu-Lätin kivikirstkalmõq, mink iinkujo olľ tulnuq Skandinaavia ja Soomõ puult. Sõrvõst ja Kuramaalt ommaq teedäq ka laivakalmõq. Edimädse aastagatuhandõ edimäsel poolõl tulliq Eestihe ja Õdagu-Lätti tahrakalmõq.

Keskmädsel pronksiaol naati Eestin tegemä maapäälse ehitüsege monumentaalseit kivikalmit. Kõgõ rohkõmb om kivikirstkalmit. Kivikirstkalmihe om inämb matõt koolnuqpuhtit.

Kivikalmõlõ ommaq sakõstõ koolnuq matõduq palotatõdult.    

## Lätteq


Katõgooria:Kalmõq
Vana-Nursi Linnuväli

**Vana-Nursi linnuväli** oll' Vana-Nursi mõisa nurmõ pääl, Võro-Valga suurõtii veeren (57.785219, 26.921137). Tuud nakas' Vabahussõa aigu tarvitama 2. diviisi lennusalk nr 1.  

Linnuväke naati kõrraldama inseneriväe man 1918. aasta märtekuun. Edimäne linnuk saadi vastapäälemineki aigu Narva kandin vahtsõaastakuul 1919. Tuu oll' Prantsusmaal ehitet Farman HF-30. 

Vabahussõa aigu teiq Eesti linnusalgaq 24 lindamist pommitamisõ ja maakullõmisõ jaos. Vana-Nursi linnuvälä päält alas' 16 säänest lindamist. Viimäne lindaminõ oll' 30. märtekuul 1919, luuramisõs Pihkva kanti. 

Inämbüste käveq lindaman ütenkuuhn lendur-lipnik Karl Haas ja lendur-vaatlõja Jaan Schultz. Algusõst pääle oll' viil kolm linnugijuhti, a nuuq lindsiq harvõmb. Vana-Nursi oll' väerõnnalõ lähembäl ku Tarto, tuuperäst tast ni pall'o lindamist.

Pääle sõa lõppu naati lindama Tartost ja Vana-Nursi jäi Tarto varumaandumisõ kotusõs. Linnuvälä pindala oll' 29,5 ha. Sääl oll' ka lihtnõ hainaküünü muudu angaar.

## Lätteq
* Kaarel Piirsalu. ÜKSIK LENNUVÄEDIVISJON NR 2 1930-1940. Kaitseväe ühendatud õppeasutused. Lõputöö. Tartu 2012. 108. lk.
* Gerdessen, F.; Kitvel, T.; Tilk, J. 2001. Aeg, mehed, lennukid. Eesti lennunduse arengulugu 1940. aastani. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
Katõgooria:Võromaa
Katõgooria:Sõandus
Räppo Jaan

**Räppo Jaan** (Jaan Räppo, ka Rjappo; 1880–1958) oll’ Eesti pedagoog ja kultuuritegeläne. Räppo Jaan om tunnõt ka ku laulusõnno autor.

1974. aastal panti Haani koolilõ Räppo Jaani nimi. Haani kuul oll’ edimäne tunnõdu inimese nimme kandnu kuul tuu ao Võro rajoonin.

Räppo Jaan om võro kirändüse laulumeistrede siän klassik ummi **“Haani mehe”** ni **“Katõ ilma veere pääl”** laulõga. Noist tõõnõ om tunnõt ku seto hümn.

## Elokäük
Räppo Jaan sündü 11. mahlakuul 1880 Võromaal Kasaritsa valla vaesõ talomehe pojas. Oppõ Sammuka vallakoolin ja Võro liinakoolin.

1898 läts' Peterburki ja lõpõt' gümnaasiumi ku ekstern.

1904–09 oppõ Peterburi ülikooli aoluu-keeletiidüskunnan ja lõpõt' tuu hummogumaa kiili ja hiina filosoofia ala pääl. Ku Räppo läts' 1898 Peterburki, sys tüüt' tä sääl piduritehassõn.

1908 pässi tä tsaarivalitsusõ Hiina missiooni tõlgis ja tä läts' reismä (Konstantinoopol – Tseilon – Singapur – Nagasaki – Peking).

1910 pidi tä revolutsiooni tegemise peräst pagõma Puula.

Poolan läts' tä paari Lõuna-Ukrainast peri oppaja Anfissa Hromõhhiga. 1914 läts' naasõga Lõuna-Ukrainalõ Nikolajevi liina.

1915 mobiliseeriti Räppo tsaariarmeehte, 1917 valiti Nikolajevi paigapäälidse liinanõvvokogo edemehes.

1917–20 verevide juht ja syaväe kõrraldaja

1920 Odessa kubermangu syakomissar

1921–28 Ukraina NSV haridusõ rahvakomissari asõtäütjä

1922–27 toimõt' pedagoogilist aokirja

Oll' ka oppaja Harkovi korgõnkoolin

1941 kõrrald' Ukraina latsi sya iist ärq saatmist Baškiirialõ

1943 läts' Ufaast Moskvalõ Ukraina kooliraamatit vällä andma

1944–48 oll' Kiievin Ukraina NSV Haridusministeeriumi metoodigakabineti direktri.

Räppo Jaan kuuli mahlakuu 14. pääväl 1958 Kiievin. Havva pääle om mälehtüsmärk pant, niisama Võromaal sünnükotussõn Räpo külän (1970).

## Kirändüs

Võro ja seto kirändüse jaos om Räppo tähtsä tuuperäst, et om loonuq võrokiilsit rahvalikkõ laulõ.

1897 “Haani miis vidi lubjakivve…” om avaldõt lendlehe pääl ja perän rahvasuun lühenemist saanuq rahvaligus laulus

1909 “Katõ ilma veere pääl” ilmu Petseri Postimehen, perän Seto lugõmigun, ildamb sai rahvasuun seto hümnis.

Räppo tõlksõ Lermontovi, Puškinit ja tõisi.

Räppo Jaan alost' üten naasõga 1936 “Kalevipoja” tõlkmist ukraina kiilde. Tõlkmisõ lõpõt' Anfissa Räppo  1967. aastal. “Kalõvipoig” ilmu 1981. aastal.

Räppo kirot' as'aarmastajidõ jaoss neli näütemängo.

Reisikiräq ilmuvaq Tarto aolehin ja noidõ lisson “Elu” 1908 III kvartal, Postimees 1908 süküskuu-rehekuu, 1910 vahtsõaastakuu, lehekuu ja 1911 vahtsõaastakuu-radokuu.

## Timä kotsilõ saa lukõq kah

Õigus (Tallinn 28.04.1908)

Päevaleht 8.04.1921

Edasi 11.01.1976 (Elmo Ploom, Rudolf Põldmäe)

Sirp ja Vasar 11.04.1980 (Elmo Ploom)

Rahva Hääl 11.04.1980 (R.Oras)

Edasi 22.04.1980 (V. Pütsep)

Keel ja Kirjandus 1980-4 (Elmo Ploom)

Ukrainskaja sov. entsikl. 9 (Kiiev 1983)

http://haldjas.folklore.ee/tagused/nr10/snd/05.mp3 Kullõq: Haani miis Ummamuudu esitusen

katõgooria:Võro luulõtajaq
katõgooria:Eesti kultuuritegeläseq
Magnus

**Magnus** vai **hertsok’ Magnus** (26. põimukuu 1540 Kopõnhaagõni loss – 18./28. urbõkuu 1583 Piltene) oll’ Taani kuninga Christian III poig, Saarõ-Lääne ja Kuramaa piiskop’ ni Liivimaa kuning 1570–1577.

Oldenburgõ valitsõjasuust peri Magnus oll’ Taani ja Norra kuninga Christian III tõõnõ poig. Selle et Taanin es olõq ütensündünüq monarhia, otsust’ Christian III, et suguseldsi maid tä ei nakkaq lakja ajama, ja püüd’ Magnussõlõ löüdäq elätüsmaad välänpuul riiki. Pääle esä kuulmist kuningas saanuq Magnusõ veli Frederik II ost’ki ärq Saarõ-Lääne ja Kuramaa piiskop’kunnaq Vanal-Liivimaal ni and’ nuuq Magnussõlõ. 1560. aastagal Saarõmaalõ jõudnuq Magnus sai piiskobis väega keerolidsõl aol – mõni aastak varrampa oll’ nakanuq Liivi sõda. 

Selle et Taani vaihõkõrd Moskva suuŕvürstiriigiga oll’ hää ja mitu tähtsät inemist Liivimaal olliq Taani-miil’seq, pidiq liivimaalasõq Magnusõ tulõkit hääs ni usõq, et timä peräle joudmisõga või üten kävvüq rahu Moskvaga. Magnus päädü pia vastansaiso nii Liivi ordo ku Moskva suuŕvürstiriigiga, selle et timä veli, Taani kuning Frederik II määräś Magnusõ maid valitsõma kuninglidsõq tallitajaq ni pand’ paika muidki Magnusõ esiqsaismist piirdvit nõudmiisi.

29. piimäkuul 1560 ost’ Magnus hindäle Moritz von Wrangelilt katoligu Talliina piiskobi kotusõ. Päälenakkamist kaubas näüdäś üles õkva perämäne. Kauba summat mi ei tiiäq ja arvadaq es massaq Magnus tuu iist rahha, a Wrangel sai hoobis ildampa Audru mõisa. Kuigi Talliina piiskobil es olõq ilmalikku võimu ni timä Kiviloo ja Porkuni liinaq olliq Moskva väeq jo ärq palotanuq, oll’ kotus Magnusõ jaos tähtsä, selle et tä sai Talliinan, miä kunagiq oll’ pikälde Taani uma olnuq, ummi huvvõ ja mõjjo näüdädäq. Määntsil põhjuisil es saaq Magnus mitte Talliina piiskobis, a piiskop’kunna juhis. Või arvadaq, et põhjus oll’ tuu, et toomkapiitli es viiq läbi säädüsperälist valimisviit. Talliina piiskobiammõdi ostminõ rikk’ Magnusõ ja ordo vaihõkõrda viilgi, selle et õkva Liivi ordol oll’ õigus nimmadaq piiskobikandidaatõ.

katõgooria:Liivimaa valitsõjaq
katõgooria:piiskobiq
Kääbäs

**Kääbas** om üts kalmõvorm, kohn koolnuq om matõt liiva- vai mullakuh'a sisse vai alaq. Kääbäs om sakõstõ tsõõrikanõ vai pikliganõ. Kääpä seen või ollaq puuvärke vai kiviehitüst. Koolnuilõ panti koolnukihä- ja palotusmatussin ütehn havvapannussit. Kääpit naati tegemä illatsõn neoliitikumin (noorõmbal kiviaol).

Väegaq pall'o kääbäskalmit om peri pronksi- ja ravvaaost. Rahvidõrändämise aol tulliq kääbäskalmõq, tsõõriguq ja pikligadsõq palotuspuhtõq hummogu ja esiqerälidselt lõunõhummogu Eestin. 11.–12. aastagasaal levisiq Põh'ahummogu- ja Lõunõhummogu-Eestin koolnupuhtidõga tsõõriguq kääpäq, nuuq ommaq vad'alaisi muudu havvaannussidõga. Viil 14.–15. aastagasaal võidi inemiisi mattaq tsõõrkihe kääpihe (näütüses Jõuga). 

Pall'oq kääbihe pantuq havvapannusõq ommaq sakõstõ tähendüsegaq ja juppõ viisi (katski vai sulanuq). Kääpäq ommaq vana tii veerehn ni lääväq tiiviirt piten pikält edesi.
Viländi Jaani kerik

**Viländi Jaani kerik** om lutõri kerik Viländi kihlkunnan Viländi liinan. Kerik om mõtõld liina ni kihlkunna inemiisile. 

Taa om EELK Viländi Jaani kogohusõ kerik Pikäl uulitsan (maja nr 6).

## Aolugu
Viländi Jaani kerik ehitedi 15. aastagasaa kesken Pühä Franciscusõ vai frantsisklaisi ordo kluustrikerigu väiku kerigu vai kabõli asõmõlõ. Frantsisklaisi ordo ideaaliq olli kasinus ja lihtsüs, tuuperäast oll' kerik lihtsä, ilma võlvildaq ja ilostuisildaq. Kerik oll' põh'asainaga kokko ehitet kluustriga.

Frantsiklasõq lätsi ärq reformatsi´uuni aigu. Vinne-Liivi sõa aigu võtiq Vinne väeq liina ja Viländi ordoliina ärq. 1582 Jam Zapolski vaihõrahu aigu läts' liin katoliiklaisIst poolakõisi kätte. 1600–1624 Poola-Roodsi sõa aol jäiq liinast perrä varõmõq. Liin kattoq maakaardi päält ärq. Perän sõta ollõv liinakogohus nakanuq kerikut üles ehitämä. Kerik om pühitset ristja Johannõssõlõ. Põh'asõan sai kerik kannahtaq. Keisririigi aol tetti taa jälq kõrda. 18. aastagsaa tõõsõl poolõl sai kerik korgõ, vaihõgallõriiga baroksõ tornikiivri, miä palli 1811 maaha nink päält tuud tetti parhillanõ illadsõ baroki stiilih tornikiivri.

1952 panti kerik kinniq nõvvukogo võimu puult ni tetti kaubalaos. Õigõl aol jouti ärq pästäq kerigu vara ja tarõkraam, Nuuq jaediq ärq tõsi Eesti kerikidõ vaihõl.

1980. aastaga algusõn vahtsõndõdi keriguhoonõq kontsõrdisaalis.  

1991 joulupühipuulpäävä aol sündü imeq, perän 40 aastagat vaihõaigo peeti jälq jumalateenistüs.

Katõgooria:Viländimaa keriguq
Katõgooria:Viländi
Swifti Taylor

**Swifti Taylor** (snd. Taylor Alison Swift; sündünüq 13. joulukuu pääväl 1989) on Ameeriga Ütisriike laulja ja laulukirotaja.

Ta om peri Pennsylvaniast. Swift alost' muusigaga, ku tä oll' õnnõ 9-aastaganõ. Edimält nakas' Swift tegemä kantrimuusikat, a sõs läts' üle popmuusiga pääle. Pääle laulmisõ mõist Swift mängiq ka klavõrit ja kitrat. Ta om vällä andnuq 12 albummi, kõgõ värskimb album "Midnights" tull' vällä nii kuu aigo tagasi. Uma karjääri aol om Swift võitnuq väega pall'o egäsugumaidsi avvuhindo ja uma luudu peräst om tä tunnõt kõgõ ilma pääl.

Swifti kõrdaminekidõ põhjuisi om mitu – tä om pikkä aigo võidõlnuq naisi õiguisi iist, viil võtt tä sõnna poliitikan ja om ülepää häätahtlinõ inemine.

Swifti ümbre ommaq kõikaig olnuq jandaliq. Tä om avalikkusõ tähelepandmist saanuq ummi välläütlemiisi ja peigmiihi peräst. Kõrd sai tä nii suurõ viha ohvris, et tä kattõ nigu maa alaq. Meediä es näeq Swifti piaaigo terveq aastak. Ku tä tagasi tull', sai tä jälq terveq ilma tähelepandmisõ. Parhillaq om Swift populaarsõmb, ku kunagiq innembä.

Parhillaq om Swifti peigmiis näüteleja Joe Alwyn – nääq ommaq kuun olnuq joba kuus aastakka. Koton om Swiftil kolm kassi – Olivia Benson, Meredith Grey ja Benjamin Button. Swifti sõbraq omma niisamatõ tunnõduq inemiseq – laulja Selena Gomez, modell' Gigi Hadid, näüteleja Dylan O'Brien ja mitmõq tõsõq.

katõgooria:Ameeriga Ütisriike lauljaq
Pantri

**Pantri** (ladina keelen *Panthera*) on kaslaisi perrekund, kohe kuulusõq lõvi, tiigri, leopard, jaaguar ja lumõleopard.

Rahvaligun pruugin kutsutas mõnikõrd pantris ka leopardi. Musta pantri nime all tundas leopardi mustakarvalist vormi.

katõgooria:imetäjäq
katõgooria:mõtsaeläjäq
Preeriäsusi

**Preeriäsusi** (*Canis latrans*) om mõtselläi. Ta om pini sugulanõ, kia eläs Põh'a- ja Lõunõ-Ameerikan.

## Vällänägemine
Preeriäsoe kask om verkjäspruun.

## Süümine
Preeriäsusi om murdja ni ta süü lihha ja rõipit.

## Tiinüs
Preeriäsoe tiinüs kest 60 päivä.

katõgooria:imetäjäq
katõgooria:mõtsaeläjäq
Pelé

**Edison Arantes do Nascimento** vai **Pelé** (sündünüq 23. rehekuu pääväl 1940 Brasiilian Três Coraçõesin Minas Geraisi osariigin; koolnuq 29. joulukuu pääväl 2022) oll' Brasiilia jalgpallimängjä, kedä peetäs sakõstõ aigõ kõgõ parõmbas jalgpallimängjäs. Tä oll' ainukõnõ kolmõkõrdnõ maailmameistre. Pelé tekk' uma 22 mängjäaastagagaq rekordi ku lei 1363 mängun 1283 värähtit, näide siähn 92 mängu ja 77 värähtit Brasiilia iist. 

Pelél oll' 32 võistkunna meistretiitlit. Kõigi Pelé võitsõ kolm maailmameistrivõistlust Brasiilia maavanõmban 1958, 1962 (lõpõti turniiri algusõn) ja 1970. Tä oll' üts neläst mängjäst, kiä om värähti löönüq inämb ku üten MM-finaalin. Pelést om kirotõt ka mitmit raamatit.
Katõgooria:Jalgpallimängjäq
Vana-Nursi luurõkuul

**Vana-Nursi luurõ- ja diversioonikuul "Malepartus"** asutõdi 1942. aasta hainakuun. Tuud kõrrald' Abwehri komando nr 204. Kooli ülembäs oll' leitnant Zinke, tõõsõ nimega Ernst Anderson. 

"Malepartus" koolin opjaq olliq valituq Kingissepä, Talliina ja Valga vangilaagridõlõ pantudõ siäst. Inämbüste olliq nimäq vindläseq. Kõrraga opjit oll' ligi 100, tuu oll' jaotõt kolmõ rühmä ja edesi grupõs. Kursusõ pikkus oll' 1–2 kuud.

Kõgõ tähtsämb oppus oll' lõhkõainidõga, sütikidega jne. Pääle tuu rivioppus, võimlõmine, püssest laskminõ, kaardi tundminõ. Harjutõdi kuuntüüd diversioonigrupin, tunnimehe maahavõtmist. Oppusõ jaos ehitedi huunidõ, sildu ja muiõ asjo makette.

1943. aasta radokuun anti opilaisilõ valgõ käepaila tekstiga *"Im Dienst der Bundeswehr"* ja Zinke allkiräga tunnistus, et inemine eläs "Malepartusõ" laagrin, timäl om lubatu kolmapäävä ja pühäpäävä 13.00–17.00 kävvü laagrist 2 km ümbretsõõri tallõn.

Pääle kooli lõpõtamist jaotadi agendiq 3–12 kaupa grupõs, nimä saivaq nõvvokogo sõaväe vormi ja relvaq ja saadõti Pihkvalõ Abwehri komando nr. 204 mano, kon suunati, kohe vaia.

Seletädäs, et "Malepartusõ" koolin opjidõ siän oll' vene luuraja Viktor Lomov (1922–1957).

1943 piimäkuun panti Vana-Nursi luurõkuul kokko Vihula saändsesama kooliga, edesi liiksõ tegemine Petserimaalõ, Lätti ja Pärnumaalõ, lõpõtusõs 1945 rindega üten Saksamaalõ.

## Kaeq ka
* Vana-Nursi suurtüküpatarei
* Vana-Nursi tangipolk

## Lätteq
* Сергей Чуев: Спецслужбы Третьего Рейха: Книга 1  
* https://www.ra.ee/wp-content/uploads/2017/03/

Katõgooria:Sõandus
Vana-Nursi suurõtüküpatarei

**Vana-Nursi suurõtüküpatarei** Vana-Nursin (Lompkan) oll' inne sõta 2. diviisi 3. suurtüküväe grupi 3. patarei. Sääl oll' neli inglüse 114 mm kergethaubitsat. 

Maakivist huunin oll' kasarmu.

Ümbretsõõri inemiisil oll patarei asjoga tegemist hobõssidõ peräst – mõnikõrd müüdi vanõmbit hobõssit rahvalõ. 1933 pei patarei rahva jaos linnuvälä pääl suurt ratsapito.

1939. alust Vana-Nursi patarein umma sõaväeteenistüst Peegli Juhan.

## Kaeq ka
* Vana-Nursi luurõkuul

## Lätteq


## Välislingiq
* https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:68580/14835
* https://www.osta.ee/ew-aegne-fotopostkaart-vorumaa-vana-nursi-kasarmu-jm-hooned-113255665.html
* https://dea.digar.ee/page/eluvoruvalgapetseri/1933/08/19/1
Katõgooria:Sõandus
Katõgooria:Võromaa
Udras

**Udras** vai **euruupa udras** om murdja elläi. Tä om imetäjä viielläi. Utraq ommaq levinüq suurõn osan Euraasiast, säälhulgan Eestin. Nä eläseq hariligult jõõ veeren. 

## Vällänägemine

Hariligu utra kihä pikkus om 70-90 cm, hanna pikkus 30-50 cm. Utral om paks, pruuni värmi, viikimmäs karvkatõq.

katõgooria:mõtsaeläjäq
katõgooria:imetäjäq
Sindi

**Sindi** om liin Tori vallan Pärno maakunnan. Sindi om Pärno jõõ kura perve pääl. Tuu om 14 kilomiitret edesi Pärnost.

## Rahvastik
Sindin elli 2011. aastagal 4076 inemist. 

## Koolitus
Sindin ommavaq Sindi Gümnaasium, Sindi latsiaid ni Sindi Karl Rammi nimeline Muusigakuul. 

## Kaemist väärt kotusõq
Sääl ommavaq ehitüskunstilidsõlt väärtüslik Sindi raudtiijaam, Sindi raatus ni Sindi-Lodja sild. 

Liinan ommavaq Sindi lutõri kerik ja Sindi õigõuso kerik.

Viiral Pärno jõõ hääl pervel om Eesti kõgõ vanõmb elokotus Pulli.

Sammamuudu om kaemist väärt kotus Sindi Gümnaasiumi vana verrev hoonõq.

## Kaeq viil
*Eesti liinaq

katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Tori vald
Sorbi keeleq

**Sorbi keeleq** ommaq kats väikeist slaavi kiilt, miä kuulusõq õdaguslaavi kiili harro. Nuuq keeleq ommaq S'aksamaa õdagujaon, Lusaatian, elävä slaavi põlisrahva, sorbõ, imäkeeleq. Vanast nimitedi noid kiili ka vendi vai lusaatia keeles. Nä omma küländ üttemuudu tõisi õdaguslaavi kiili, tt tšehhi, slovaki, poola ja kašuubi keelega.

Mitu aastagasata om kõrvuisi olnu kats sorbi keele varianti, kinkal om kummalgi uma kiräkiil: ülembsorbi kiil ja alambsorbi kiil. Ülembsorbi kiilt kõnõlõs umbõs 25000 inemist Saksimaa liidumaal, seovasta alambsorbi kiilt kõnõlõs umbõs 7000 inemist Brandenburgi liidumaal. Alambsorbi kiil om suurõn osan ohon, selle et inämbüs imäkeele kõnõlõjit om üle 70 aasta vanaq ja kiilt noorõmbilõ põlvilõ inämb edesi ei annaq. Ülembsorbi kiil, miä om veidemb ohon, om ainukõsõs opikeeles sorbi koolõn.

S'aksamaal ommaq nii ülembsorbi ku ka alambsorbi kiil tunnistõduq vähämbüskeeleq. Mõlõmbal keelel om Lusaatian s'aksa keele kõrval ammõtligu keele staatus. Ülembsorbõ keskusõs om Budyšini liin (s'aksa keelen: *Bautzen*). Liinan om sorbi kiilt egäl puul nätäq tiisilte pääl ja ka huulidsanimmin. Alamsorbi kultuuri keskusõs loetas Chóśebuzi liina (s'aksa keelen: *Cottbus*).

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
katõgooria:S'aksamaa
Hiina sõlḿ

**Hiina sõlm** om umamuudu koet käsitüü ni taaga näüdät tundminõ ja tarkus om õnnõ üts külgi hani rahva muistitsõst tsivilisatsioonist. Taad naati edimält kudama ja sõlmma jo paleoliitikumi aol, päält tuu naati taad pruukma Hani valitsõjasuu kombõtäütmiisil ja üleskirotuisin, ni peräkõrd arõsi seoilmaaolidsõs dekoratiivkäsitüüs. Zhou valitsõjasuu inemiisi kannõt jade oll' sagõhõhe ilostõt Hiina sõlmiga ja sõdividõ riike pronksasjo pääl olliq Hiina sõlmiga kiräq. Qingi valitsõjasuu aigo sai Hiina sõlḿ tõõlidsõlt pópulaarsõs kunstis. Seo ilma aigo tarvitõdas taad päämidselt sisekujondusõn, sugulaisi ja sõpro vaihõliidsi kingitüisi ja eräaksessuaarõ jaos. Uma võrdpoolidsõ ja piinü vällänägemise peräst või taa edüstäq hani rahva pikkä aoluku ni vastadaq hiina ehtmetraditsioonilõ ja ilopõhimõttilõ, minkperäst üldäski taa kotsilõ Hiina sõlm. Hiina sõlmi kudamisõs om pall'o esiqsugumaidsi viise, minkast egäüts om kiirolinõ. Hiina sõlm näütäs ütsmiilt, õnnõ ja rahhu. Taa om rahva siän väegaq hinnat uma piinü tüütlüse poolõst.

katõgooria:Hiina käsitüü
Põlva Gümnaasium

**Põlva Gümnaasium** om keskkuul Põlvan. Seo om riigigümnaasium. Kuul luudi 2016. aastagal. Tego om Eesti edimädse liginullenergiä koolimajagaq. 2021. aasta edimädsest joulukuu pääväst om kooli direktri Kadaste Raul.

katõgooria:Põlva kihlkunna kooliq
2023

**2023.** aastak Gregoriusõ kallendri perrä. **10236.** aastak sirvikallendri perrä.

Eestin ommaq:

* aastaga kala – ihes
* aastaga tsibihärbläne – *Scoliopteryx libatrix,* eesti keelen *keldriöölane*
* aastaga tsirk – *Clangula hyemalis*, eesti keelen *aul*
* aastaga elläi – lindorrav
* aastaga maa – liitene maa
* aastaga puu – petäi
* aastaga käpälill – *Cephalanthera longifolia*, eesti keelen *valge tolmpea*
* aastaga sammal – *Buxbaumia viridis*, eesti keelen *roheline hiidkupar*
* aastaga siin – harilik kivitatt

## Sündmüseq

### [[Võromaa|Võro-]] ja [[Setomaa|Setomaal]]

* ...

### [[Eesti|Eestin]]

* 5. urbõkuu päiv – 2023. aastaga Riigikogo valimisõq

### Maailman

* 1. vahtsõaastakuu päiv – Horvaatiast saiõ Schengeni viisaruumi liigõq ja võtt' pruukmistõ õuro
* 4. mahlakuu päiv – Soomõ saiõ NATO liikmõs

## Sündünüq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]] inemiseq

* ...

### Eesti inemiseq

* ...

### Muu ilma inemiseq

* ...

## Koolnuq

### [[Võromaa inemiseq|Võro-]] ja [[Setomaa inemiseq|Setomaa]]

* 10. vahtsõaastakuu päiv – Elleri Kalle, sõaväe- ja kultuuritegeläne

### Eesti inemiseq

* 1. vahtsõaastakuu päiv – Mälga Kadri, eesti ehtekunstnik
* 3. vahtsõaastakuu päiv – Mosina Jaak, Eesti kaitsõliitlanõ
* 9. põimukuu päiv – Everi Ita, eesti näütelejä

### Muu ilma inemiseq

* 3. vahtsõaastakuu päiv – Hasbulatovi Ruslan, tšetšeeni rahvusõst Vinnemaa majandustiidläne ja poliitik
* 3. vahtsõaastakuu päiv – Cunninghami Walter, Ameeriga Ütisriige mereväeläne ja ilmaruumin lindäjä
* 7. vahtsõaastakuu päiv – Manini Juri, vinne matõmaatik
* 16. rehekuu päiv – Ahtisaarõ Martti, soomõ diplomaat ja president

## Egäsugust

Katõgooria:21. aastagasada
Katõgooria:2023
Tsoi Viktor

**Tsoi Viktor** (Viktor Tsoi; sündünüq 21. piimäkuu pääväl 1962 Leningradin, koolnuq 15. põimukuu pääväl 1990 Lätin; vinne keelen Виктор Робертович Цой) oll' vinne laulja, laulukirotaja ja näütelejä. Tä om tähtsä inemine vinne rokkmuusiga aoluun. Tä sai hukka liikmisõnnõtusõn 1990. aastagal Lätin.

Tä alost' 1982. aastagal rokkansambli Kino (vinne keelen Кино). Tä oll' ansambli solist. Tä oll' suurõmbajao laulusõnno ja muusiga kirotaja. Pääle timä surma läts' ansambli lakja.

Timä esä oll' korealanõ ja imä vindläne.

katõgooria:Vinne lauljaq
Märjämaa

**Märjämaa** (eesti keeles *Märjamaa*) om allõv Rapla maakunnan, Märjämaa valla keskus ja Märjamaa kihlkunna keskus. Allõv om Talliina-Pärno-Ikla suurtii veeren. 

Alõvis nimitedi Märjämaa 1945. aastagal. Alõvin om Märjämaa gümnaasium, haigõmaja, kino, kerik, tsukõlusmaja ja latsiaid.

Märjämaa alõvin elli 2022. aastaga 1. jaanuaari saisogaq 2526 inemist.

## Lätteq


katõgooria:Eesti alõviq
Katõgooria:Märjämaa vald