open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Müger

**Müger** (*Talpa europaea*, eesti keeli *mutt*) om imetäjä mügriläisi sugukunnan mükri perrekunnan.

Mügräq eläseq maa-alotsin käügen. Mügrä elonõmist näet õkva mügrämüttist, mullaunikist, miä maa pääle nõsõsõq.

## Nimi
Mügrä nimega om võro keelen suur hädä, selle et eesti keelen, miä võro kiilt kõvva mõotas, tähendäs *mügri* hoobis vesirotti. Õdagumeresoomõ algkeelest tegünüisin keelin tähendäseq vanast **mükrä-*sõnast saanu *myyrä*, *mygrä* jm õks seodsamma mükrä, miä võro keelen, a eesti ja vad'a keelen tähendäs *mügri* vai *mügre* vesirotti.

Võro keelen saat mügrä kotsilõ viit üteldäq **mükr**, **nükr**, **nüger** vai **mütt**. 

## Tunnusõq
Müger om nii 110–160 mm pikk, hand om nii 20–40 mm. Müger kaald 65–130 g, esäne nii 85–95 ja imäne 70–75 g. Sündünüq müger kaald nii 3,5 g).

Edimädseq käpäq vai käeq ommaq mügräl lapjo kujogaq. Müger või ollaq hallikas, kõllakas vai must.

Evolutsioonin nakasõq mügrä silmäq ärq kaoma. Näide silmäq ommaq magunasiimne suuruq, liikjit silmälakko vai -karvo olõ-õiq, silmi iin om naha saan 0,5–1 mm suuru pilu. Kaukaasiast ja Karpaadõst om lövvet mükri, kel tõnõ silm om naha all, tõnõ iin om pilu. 

## Elo
Mügräq eläseq lehemõtsan, haina- ni kar'amaa pääl. Inämbüisi ei tahaq müger elläq sääl, kon om pall'o niiskõ vai kon muld om happalinõ.

Müger mõist oiduq. Jõki veeren om mõnikõrd nätäq vette minejit mügräkäüke. Müger ei käüq tõisiga läbi, esiqeränis sis, ku tä vangin om. Täüskasunu esäne murd tuu imädse, kiä timäga üten puurin kinniq om, maaha. Imäne murd jälq noorõq pujaq maaha.

Müger süü liivikõisi, katõpaigaeläjit, tsiatikõ, mõnikõrd tõisi mükri kah. 

Mügrä pojaq ommaq pall'aq, õnnõ ku nä saavaq kats nädälit vanas, nakasõq näil kasuma väikuq halliq karvaq. Müger või elläq säitsmeaastadsõs, a harva, ku päält kolmõ eläs.

## Lätteq
Katõgooria:Imetäjäq
Kuul (surm)

Seo artikli kõnõlõs elo lõppõmisõst. Ku tahat lukõq kotusõst, kon opitas, kaeq Kuul (opmisõ kotus).

**Kuul** vai **kuulminõ** tähendäs elolidsõ elo otsa saamist. Kuul või tullaq päält rassõ tõvõ, õnnõtusõ vai vanahusõ. Kuulminõ või hindätapmisõga kah tullaq.

## Kaeq viil
Must surm

Katõgooria:Bioloogia
Kuul

Kuul tähendäs võro keelen mitund asja.

* Kuul om opmisõ kotus.
* Kuul vai *kuulminõ* om elo lõpp.
Harkiv

**Harkiv** (ukraina keeli Харків, välläütlemine [ˈxɑrkiu̯]), vanõmban kirändüsen vinne keele perrä **Harkov** (vinne keeli Харькoв, välläütlemine [ˈxarʲkəf]) om suurusõ poolõst Ukraina tõõnõ liin. Harkiv om Harkivi oblasti ja Harkivi rajooni keskus. 2022. aastaga elli Harkivin 1 421 125 inemist. 

## Lätteq


Katõgooria:Ukraina liinaq
A. Le Coq Arena

**A. Le Coq Arena** (Lilleküla staadion) om Eesti ni Baltimaiõ kõgõ suurõmb jalgpallistaadion. Staadion om Talliinan katõ raudtii vaihõl. Staadioni pääl mängväq umaq kodomängoq eesti jalgpallikogondus ja Talliina FC Flora.

Staadionil om 14 336 istmisõ kotust, kõrraga saa mängo kaiaq 12 500–13 000 inemist.

## Aolugu
Staadion tetti valla 2001. aastagal. Edimädse mängo peiq 1. piimäkuu pääväl Eesti miihi U21 ni Hollandi U21 kogondusõq, Holland võit' mängo 5:0. Edimädse suurõmba mängo peiq Eesti ja Hollandi miihi jalgpallikogondusõq 4. piimäkuu pääväl, Eesti läts kats kõrd ette, a kaot' Hollandi viimätsil minutel lüüdüist värähtest 2:4. Samal pääväl kruvõti viil tuulõ inemiisile istuq. Kuiki edimädseq mängoq saiq ärq peetüs, ehitedi staadion peris valmis aastil 2016–2018. 2018. aastaga 15. põimukuu pääväl oll' A. Le Coq Arenaä UEFA Superkariga finaalmäng, Real Madrid C.F. ja Club Atlètico de Madrid vaihõl. 

## Lätteq


Katõgooria:Jalgpall
Gammalsvenskby

**Gammalsvenskby** (ukraina keeli Старошведське, *Starosjvedske*; vinne keeli Старошве́дское, *Starosjvédskoje*; s'aksa keeli *Altschwedendorf*; roodsi murdõn *Galsvänskbi*) om üts jago Zmijivka küläst Hersoni oblastin Ukrainan, Dnepri jõõ kalda pääl.

Külä roodsiperäline nimi tulõ tuust, et sinnäq lätsiq Katariina II käsügaq saaq eestiruutslasõq, kink perrätulõjist mõnõq viil 2010. aastil umma roodsi keele murrõt (*Gammalsvenska*) mõistiq.

Vinnemaa–Ukraina sõan sai külä kõvva pihta, alalõ ei ollõv üttegi tervet majja.

## Aolugu

### Hiiomaa ruutslasõ päält Põh'asõa lõppu

Gammalsvenskby edimädseq eläniguq olliq eestiruutslasõq, kiä lätsiq seo ilma ao Ukrainahe Hiiomaalt keisriimänd Katariina II 1871. aastaga käsügaq.  

Päält Põh'asõa lõppu tettü Uusikaupungi rahuga läts Hiiomaa üten kõgõ Eestiga 1721. aastaga Vinnemaa alaq. Päält tuu tegüsiq hiioruutslaisi ja aadli vaihõl tülüq, mink pääle and' Katariina II ruutslaisilõ käsü minnäq elämä Ottomani suurõriigi käest saadu maa pääle, miä om seo ilma aigu Ukraina. Minekit om mitund muudu seletet, tõõsõq ütleseq, et oll' kiudutaminõ, tõõsõq, et inemiisile anti hääd maad. Sõski oll' minek väega rassõ ja 1200-st inemisest, kiä 20. põimukuu pääväl 1780 Hiiomaalt lätsiq, joud' 1781. aastaga lehekuus Ukrainahe õnnõ 900. Hiiomaalõ jäi õnnõ nii 400 ruutslaist.  

Ku ruutslasõq Ukrainahe jovviq, es olõq sääl tarri, kõik tull' esiq ehitäq. Edimädse katõ aastagaga kuuli Ukrainan haigustõ viil 434 ruutslaist.  

### 20. aastagasaa hirmuvalitsus ja maailmasõaq
1929. aastaga oll' Gammalsvenskby ruutslaisil võimalus Ruutsi minnäq, väega hulga rahvast läts' kah. 

### Vinnemaa-Ukraina sõda
Vindläseq saiq Vinnemaa–Ukraina sõan Gammalsvenskby külä 2022. aastagan hindä kätte. Mitu inemist, näide siähn külävanõmb, võeti kinniq. Märtekuus aiq ukrainlasõq vindläseq küläst vällä. Ku vindläseq tagasi tõmssiq, pessiq nääq kõik eelektrivärgi purus ja pillõq kõik kotusõq miine täüs. Külä sai sõan kõvva pihta, alalõ ei ollõv üttegi tervet majja.

## Lätteq


## Välälingiq
* Gammalsvenska, roodsi keele Gammalsvenskby murdõ nimisõnno ülekaehus

Katõgooria:Ukraina
Katõgooria:Roodsi
Salatsi jõgi

**Salatsi jõgi** (läti keelen *Salaca,* saksa keelen *Salis*) om jõgi Lätin. Tä nakkas pääle Asti järvest (ka Burtnieki järv, läti keelen *Burtnieks, Burtnieka ezers, Burtnieku ezers*) ja suubus Salatsi (läti keelen *Salacgrīva,* liivi keelen *Salats*) liina man Liivi lahtõ.

Salatsi jõõ pikkus om 95 km ni jõgikund om 3421 km², minkast 3239 om Lätin. Ülejäänüq jõgikund om Eestin. Jõõ sadõminõ om 42 m ni vooluhulk 31,3 m³/s. Hääpoolidsõq harojõõq om Ramata (30 km), Glāžupe (18 km) ni Melnupe jõgi (14 km). Kur'apoolidsõq harojõõq om Ķirele (14 km), Nātrene (13 km), Īģe (49 km), Spaļupe (9 km), Jogla (31 km), Noriņa (11 km) ni Korģe (33 km).

Suurõmbaq kotussõq Salatsi jõõ veeren ommaq Salatsi (läti keelen *Salacgrīva*, liivi keelen *Salats*), Väikene Salatsi (läti keelen *Mazsalaca*, liivi keelen *Piški Salats*), Vana-Salatsi (läti keelen *Vecsalaca*), Vīķi, Vecate, Skaņkalne, Staicele, Rozēni ja Mērnieki.

Salatsi jõgi oll' innembi suurõmba jao aastast laivatav. Põhilidsõlt tarvitõdiq tedä mõtsaveos. Salatsi sadaman lasti kaup merelaivulõ ümbre. Salatsi jõõ suus oll' joba 5.–6. aastagasaal satam ja liivlaisi liin Salatse. 19. aastagasaa lõpun tetti vahtsõnõ satam ni muuliq tuu kaitsõs.

Katõgooria:Läti jõõq
Lüllemäe

**Lüllemäe** om külä Valga maakunnan Valga vallan Karula kihlkunnan.

Aastil 1992–2017 oll' külä Karula valla valitsõmiskeskus.

Lüllemäe om olnuq ka aoluulidsõ Võromaa Karula kihlkunna keskus. Külas asub Karula Maarja kerik.

Edimäne kerik ehitedi külä pääle 1318. aastagal, a tuu häösi Tõsõn ilmasõan 1944. aastagal ja jäi varõmidõs. 1997. aastagal sai valmis vannu, kerigumüürüisi kõrvalõ, kerigumõisa aita ehitet vahtsõnõ kerik. Lüllemäel om ka neli aoluulist kalmuaida.

Lüllemäel om Lüllemäe Põhikuul, raamadukogo, Lüllemäe puut ja restoran Kolm Sõsarat.

## Lätteq


Katõgooria:Karula kihlkunna küläq
Keti kiil

**Keti kiil** (keti keelen *остыганна ӄа*) om Jenissei kiilkunda kuuluv paleoaasia kiil, midä kõnõlõsõq ketiq Siberin Jenissei jõõ keskjoosu man.

2010. aasta rahva kokkolugõmisõ andmidõ perrä kõnõl' Vinnemaal keti kiilt 213 inemist, päämidselt vanõmbaq inemiseq. Keti kiil om suurõn hädäohon. Keti keele kõnõlõjaq eläseq Krasnojarski krain Kellogi külän.

## Keelesugulus
Keti kiil om väikesest Jenissei kiilkunnast. Kõgõ lähkedsemb sugulaskiil om juugi kiil, midä 2010. aastal kõnõl' viil 2 inemist, a arvadaq om tuu parhilladsõs vällä koolnuq. Juugi kiilt peeti kavva aigo keti keele murdõs. Tõsõq keti keele sugulaskeeleq häädüväq 18. (ariini, assaani ja pumpokoli kiil) ja 19. aastasaal (koti kiil).

Keti kiil om tõisist paleoaasia keelist tõistmuudu nii välläütlemise, sõnavara ku ka grammatiga poolõst.

Merritt Ruhleni ja Edward Vajda om arvanuq, et Jenissei keeleq ommaq sugulusõn naa-dene kiiliga, miä tegeväq kokko dene-Jenissei kiilkunna või hõimkunna. Mitmõq tunnõduq lingvistiq ommaq tuud teooriat tugõnuq.

## Fonoloogia
Keti keelen on 7 vokaalfoniimi ja 12 konsonantfoniimi, aga om ka pall'o allofuunõ. Om arvat, et keti kiil om toonikiil, a ütsmiilt tuun ei olõq.

## Morfoloogia
Tetäs vaiht elon ja elolda nimisõnno vaihõl, elon nimisõnaq jagonõsõq miis- ja naissuust sõnnos. Noomõnimorfoloogia om polüsünteetiline. Pruugitas inkorporatsiuuni. Inkorporiiriq saa päält nimisõnno ka tegosõnno, määrsõnno ja umahussõnno ni morfiime, miä ommaq inkorporeeridüq õnnõ ku elemendiq.

## Lätteq


## Välälingiq
*General Information on the Ket language
*Silent Extinction: Language Loss Reaches Crisis Levels RFERL, 19. veebruar 2010
*Keti keele murdesõnastik

Katõgooria:Keeleq
Väärtelokotus

**Väärtelokotus** om sääne kotus mõtsan, kon om suurõmb võimalus löüdäq ohoalotsit ja harvo mõtsaliikõ. Väärtelokotusõq ommaq luudusmõtsaq ja põlidsõq mõtsaq, miä om Eestin alalõ viil nii 1,5% kogo mõtsamaast. Riigimõtsan ommaq väärtelokotussõq hoiõt keskkunnaministri käskkirä perrä, erämõtsan om kaitsminõ priitahtlinõ.

## Väärtelokotusõ palõq
Põlitsidõ mõtsu liigiq ei saaq toimõ hariligun majandusmõtsan selle, et majandusmõtsa ehitüs olõi kõlbulinõ. Vana mõtsa liiḱ sagõhe ei kannahtaq mõtsa lakõsragomist ja kuivõndamist, tälle vai ollaq tähtsä jämmidõ tümmi olõmanolõ. Tuuperäst tohe-iq ka väärtelokotusõn rakoq ja kraavitaq. Väärtelokotusõn om maaha sadanuq puiõ siän hariligult hulga eri lahonõmisastmõn puumatõrjali. Tuud matõrjali ei viidäq mõtsast vällä selle, et tuu om seente ja sammõldõ kasumisõ aloskiht´.

Väärtelokotus om mõts, miä om pikält majandamaldaq vai midä olõ-iq ülepää majandaduq. Tuuperäst om väärtelokotusõ ehitüs põlismõtsa sarnanõ: puuq ommaq erivannudsõq ja lisas noortele puiõle kasus saman mõtsan viil hulga vanno puid. Lisas elon puiõle om alalõ ka koolnuq puuq, miä saisvaq jala pääl, ommaq ärqmurdunuq latvoga (kandsoq) vai maaha sadanuq.

## Tunnusliigiq
Väärtelokotusõ tunnusliikõ nimekirän ommaq sääntseq seeneq, samblõq, sambliguq, suuńkasvoq, mardigaq, kiä eläseq sagõhe õkva kakkõmaldaq arõnuq mõtsan, ja tuuperäst om naidõ kasvokotus ka hää vääriselokotusõ tunnismärḱ.

## Väärtelokotuse päätüübiq
Väärtelokotusõq ommaq esiqsugumadsõq ja ommaq jaotõt 10 päätüübis elokotuse kasvopaigatüübi perrä. Päätüübiq ommaq:

A. NÕGLA- JA SEGÄMÕTSAQ AROMAIÕ PÄÄL 

* A.1. KUUSISTUQ JA KUUSÕ-SEGÄMÕTSAQ
* A.2. PEDÄSTÜQ JA PEDÄJÄ-SEGÄMÕTSAQ

B. LEHEMÕTSAQ AROMAIÕ PÄÄL 

* B.1. LAKJU LEHTIGAQ MÕTSAQ
* B.2. HAAVISTUQ
* B.3. TÕÕSÕQ LEHEMÕTSAQ

C. LIKÕMAIÕ MÕTSAQ

* C.1. IMÄLEPISTÜQ
* C.2. KUUSISTUQ JA KUUSÕ-SEGÄMÕTSAQ
* C.3. PEDÄSTÜQ JA KÕIVISTUQ
* C.4. LAKJU LEHTIGAQ MÕTSAQ

D. KALḰKIVIPÄÄLIDSEQ MÕTSAQ (LUUMÕTSAQ)

## Väärtelokotusõgaq köüdet maastiguosaq
Väärtelokotus om sagõhe köüdet määntsegi maastiguosagaq. Sääntseq maastiguosaq ommaq jaotõt 20 tüübis:

1. LUUDUSLIDSÕ VIIKOKÕ PERVEQ

* 1.1. PISTÜLIDSEQ JÕKI JA JÄRVI PERVEQ
* 1.2. LAUGÕQ JÕKI JA JÄRVI PERVEQ
* 1.3. OJJÕ PERVEQ

2. VIIKOKÕ-VEERIDSEQ MADALAQ JA UJOTUSOROQ

* 2.1. MADALAQ JA JÕÕ UJOTUSOROQ
* 2.2. OJA UJOTUSOROQ

3. TÕÕSÕQ VII PUULT KIMMÄHE MÕOTADUQ ALAQ

* 3.1. AOTLISTÕ VIIKOKÕ PERVEQ
* 3.2. LÄTTEDSEQ ALAQ
* 3.3. KALḰKIVETSIDE SOIE JA LIKKIDÕ NIITE VEEREALAQ
* 3.4. MAJAJATAMMÕ MÕOALAQ
* 3.5. MUIÕ VIIKOKÕ PERVEQ

4. VÄIKOQ LIKÕMAASAARÕQ JA -PUUL´SAARÕQ

5. ÄKILISEQ

* 5.1. PANGAÄKILISEQ
* 5.2. PÄÄLÜSKÕRRAÄKILISEQ

6. PALANDUQ

7. PUIÕGAQ HAINMAAQ

* 7.1 VÕSSO KASUNUQ PUIÕGAQ HAINMAAQ
* 7.2 TÜÜBILIDSEQ PUIÕGA NIIDÜQ
* 7.3 TÜÜBILIDSEQ PUIÕGA KAŔAMAAQ

8. SARAPUUMÕTSAQ

9. ÜTSIGUQ SUURÕQ PUUQ

10. PARGIQ

## Lätteq
K-pop

**K-pop** vai **Korea populaarnõ muusiga** om osa Lõunõ-Korea kultuurist. Tuun om pall'o žanrit: pop, *hip hop*, R&B, rokk, tsäss ja muu säändene. Termin k-pop sai populaarsõs 2000. aastaigõ alostusõn ja päämidselt õkva rahvusavaihõlidsõlt, nääq esiq pruukvaq sõnna *gayo* (가요). Kuigi termin käü mitmõsugumaidsi stiile kotsilõ, pruugitas tuud kõgõ inämb popmuusiga ja näide ummamuudu “iidoli” kultuuri kotsilõ. Viimäne sai alostusõ 1990. aastagil ja sai esiqerälidselt tunnõtus nuuri siän. Tuu om audiovisuaalnõ, päält muusiga om tähtsä kotussõ pääl ka tands ni muud. Parhilla kõgõ tuntumb k-pop’i punt om BTS. Tuugaq köüdet om termin “Korea lainõq”, mink hulgan päält muusiga ommaq ka Lõunõ-Korea sar'aq.

## Lätteq
Rasvatialanõ

**Rasvatialanõ** (ladina keelen *Parus major*) om tsirguliik tialaisi sugukunnast. Tä om Eesti üts hariligumbit ja parõmbahe tunnõtuid tsirkõ ni üts põh'aligumbalt uurit tsirguliik ilman. Pääle tuu jääs näid Eestin kõgõ inämb talvõs.

Rasvatialanõ oll' Eesti 2016. aastaga tsirk.

## Süümine
Rasvatialanõ süü mutukit, noidõ munnõ ja vaklo. Talvõl süü siimnit, marjo ja puuviljo; süü ka lõpnuid eläjit.

Katõgooria:Tsirguq
Kardohkavorst

**Kardohkavorstiq** om Raplamaa kombõperine joulusüük, miä om peri Märämaalt Valgu ja Nurtu külist (aoluulidsõlt Vana-Läänemaa alaq). Täämbädses om kommõq joudnuq pall'odõhe perrihe üle Eesti.

## Aolugu

Kardohk joud’ Eestihte 18. aastagasaal. Edimält kasvatõdi naid õnnõ mõisaaion, säält levisiq naaq taloaidohe. Laemb kardohkakasvataminõ sai alostusõ 1870. aastaga ni kardohk muutu Eestimaal pääl kõgõ tähtsämbäs söögis. 20. aastagasaa edeotsan naksiq Eesti külin edesi minemä vahtsõq retseptiq. Vanõmbaq küläinemiseq kõnõlõsõq, et kardohkavorstõ om Valgun ja Nurtun tett jo arvadaq 20. aastagasaa edeotsast pääle. Kardohkavorstõ tetti joulu ja aastagavaihtusõ aos. Seo ilma aigu om kardohkavorstõ tegemine levinüq üle Eesti ja naaq ommaq joudnuq jo ka söögipuutõhe. 
Kardohkavorsti naati rassõl aol tegemä ka selle, et pühhis midä päält suurmidõ ja verivorstõ lavva pääle pandaq. Soolaliha hulka naati pandma kardohkit, selle et kardohkas ja soolaliha olliq söögis kimmähe olõman. 

## Sisu

Pääle kardohkidõ om kardohkavorsti seen tsisnakut ja/vai sibulat ni vürtse. Kõgõ inämb pruugiduq vürdsiq ommaq vorstiruuh, küümneq ja pipõr. Kardohkavorstin om liha hariligult väkev, kas soolapekk vai põsk. Tõõnõkord tarvitõdas ka suidsulihha. Sisu osaq tetäs jupõs vai aetas läbi rasvamassina.

## Tegemine

Vorsõ tegemine om tüüdnõudva: kombõperidse retsepti peri teten lätt pia 6–8 tunni, olõnõs ku pall’o tüükässi om. Kardohkavorsti tegemine om veidüq muutunuq. Alalõ ommaq päämädseq osaq. Tsipa om muutunuq maiguollussidõ tarvitaminõ. Vanaq pernaasõq tarvitasõq kardohkidõ tsagamisõs tsagirauda viil parhillaki. Ku taad olõ-õiq, tsaetasõq kardohkaq ärq väidsegaq.

Vorsti sisu pandas soolikuhe, hariligult tsiasoolikuhe. Soolikist käänetäseq vorstiq, mis saavaq ollaq näütüses nii pikäq ku sard vai kogoniq poolõniq miitreniq. Vorstiq keedetäseq 20–30 minodi aol pehmegeses ni praaditasõq panni pääl või küdsetäs ahon inne süümist.  Kardohkavorsti tetäs hariligult hulga ni taa tegemine om ütine tüü, taad võidas tetäq näütüses terve perregaq. 

## Lätteq
Mamut

**Mamut** (ladina keelen *Mammuthus*) om londiliidsi seldsi eelevantlaisi sugukunda kuulunuq perrekund. Mamudiq ommaq täämbädse päävä eelevantõ fülogeneetilidselt lähküq sugulasõq.

## Lätteq

*Artikkel Mammut Eesti Vikipeedias.

katõgooria:Imetäjäq
Haka

**Hakaq** (ütsindä haka nii maoori ku inglüse keelen) ommaq esisugutsõq tseremoniaalsõq tandsõq maoori kultuurin. *Hakat* tetäs ette sakõstõ rühmä seen vägevit liigutusi tetten ja jalgu trampõn samal aol rütmilisõlt hõikman. Perimüslidselt mängvä hakat nii mehe ku naisi mitmõsugutsõn sotsiaalsõn üritüsen maoori kultuurin. Näid tetäs küläliisi vastavõtmisõ man vai suurõ saavutusõ, sündmüse vai matussõ tähüstämise man. Rühmä, kiä tege *hakat* kutsutas *kapa haka* (*kapa* tähendäs rühmä, mõnikõrd ka auastmõ vai rida).

Vahtsõnõ Meremaa spordivõistkundõ näütäse tandsu vastastõlõ inne riikevaihõlist matši, mille peräst om tands saanu tunnõt ka muial ilman. Tuu kombõ alost' 1888-89 Vahtsõnõ Meremaa rahvuslik jalgpallikoondis ja jakkus Vahtsõnõ Meremaa ragbikoondis *All Blacks* aastast 1905.

## Perimüs
*Hakat* määrateldäs sakõstõ sõatandsus, a maoori mütoloogia näütäs tuud tandsu ku elo tähüstämist. Maoori luumisjutt kõnõlõs pääväjumalast *Tama-nui-te-rāst*, kinkal oll' kats naist: suvõtütrik *Hine-raumati*, ja talvõtütrik *Hine-takurua*. Haka peri *Hine-raumati*, tulõkil, kink olemus om nigu vaiksõ kuuma pääväga õhu väristämine. 

*Haka* sümboliseeris kah luuduslikku nähtüst: atmosfääri moonutaminõ kuumõl pääväl, ku õhk maa päält nõsõs. *Haka* om ütine nimi kõigilõ tandsilõ vai tseremoniaalsõlõ etteastmisõlõ, miä omma liikmisõga köüdedü. Erineväq *haka* tüübiq ommaq *whakatū waewae, tūtū ngārahu* ja *peruperu*. *Ttūtū* *ngārahu* aigu hüppätäs külest küllä, a *whakatū waewae* aigu ei hüppäq sukugi. Relvõga etentatu *hakat* kutsutas *negriks*, mink tsihis om sõamiist psühholoogilidsõlt motiveeri. Liikmisõq ommaq vabbaq ja egä esinejä piässi vällä näitaäma ummi tunnõ.  *Manawa wera* hakat seostõdi hariligult matussõga (*tangihanga*) vai tõisi sündmüisiga, miä olliq köüdetüq surmaga.

Sõa *hakat* (*peruperu*) esiti hariligult sõamiihi inne lahinguh minekit näütämä umma väke ja jõudu, et vastast hirmutada. Kasutõdi mitmõsugumaidsi liikmiisi nigu näo muutumist nii, et valgõ silmämunnaq paistuq (*pukan*), keele suust vällä ajamist (*whetero*, midä teiväq õnnõ meheq) ja egäsugumaidsi iholiikmiisi nigu käegaq iho vasta lüvväq ja jalguq trampma. Päält sõnno hõikmisõ pruugiti viil egäsugumaidsi hõikõ ja hääldüisi. *Hakat* või arvo saia ku sümfooniat, midä tetäs pruukõn eri ihoosi ku eri pille. Käsi, jalgu, hellü, silmi, kiilt ja iho tarvitõdas kõik kuun, et vällä üteldä julgust, pahandust, rõõmu ja muid tunnõ, miä olliq köüdedüq kimmäle sündmüsele.

## Viite
https://en.wikipedia.org/wiki/Haka
Hiio kannõl

**Hiio kannõl**, tunt ka kui **hiioroodsi kannõl, roodsikannõl, Roodsi kannõl, vibukannõl, hällükannõl** vai **talharpa**, om puugnakiilpill, mil om sõrmlavva asõmõl mulk (mõnõl johtumisõl esikiq kats). Pilli keeleq ommaq tettüq hobõsõhannajõhvõst.

## Nimitüseq
Vormsiroodsi keelepruugih om pilli nimi *talharpa*. *Tal* tähendäs jõhvi, a *harpa* om vana skandinaaviakiilne sõna, arvadaq kiilpilli tähendüsega.

Pilli eestikiilseq nimitüseq sünnütäseq sakõstõ segähüst, selle et hiio kannõl olõ-õiq periselt kannõl. Arvatas, et sõna “kannõl” oll’ eesti keelen kiilpilli sünonüüm, tuuperäst nakati ruutslaisi käest saadut võõramoodulidsõ nimegaq kiilpilli kutsma esiqhindäst kandlõss. 

Talharpat köüdetäs Eestin innekõkkõ rannaruutslaisigaq. Vormsi oll’ perämäne kotus Eestin, kon hiio kannõld mängiti. Päält usolist heränemist 19. aastagasaa lõpun kiiltiq talharpaq ärq ni pilliq palotõdiq ärq.

## Euruupan
Hiio kandlõ taoliidsi pillE aolugu om pikk, tuu küünüs tiidmise perrä 11. aastagasaaniq. Arvadaq om pill peri Briti saari päält, kon tuu oll' muutunuq näpopillist puugnapillis. Säält rännäs' pill arvadaq üle Shetlandi saari ja Norra Ruutsi, edesi Eestihte ja Suumõ. 

## Perrest
Hiio kandlõ perrehe käüväq mitmõq pilliq Euruupa mitmõsugumaidsist paigost, egälütel uma nimitüs. 

## Hiio kandlõ osaq
* keeleq
* helükast
* puugna
* ruup
* satul
* virbli

## Lätteq


Katõgooria:Pilliq
Oliiv

Oliiv om hariligu õlipuu (ladina keelen *Olea* europaea) vili. Oliiv om luuvili.

Tuurõq oliiviq ommaq rohilidsõq, puultuurõq ommaq pruunikadsõq-lillaq ja valmiq oliiviq ommaq musta värvi. Oliivi seen om pall'o A-vitamiini ja E-vitamiini. Mustaq vai valmiq oliiviq ommaq suurõmba söögiväärtüsegaq ja nuuq ommaq mahhe maigugaq. Oliivõ pruugitas pall'o Vaihõmere köögin (näütüses Kreeka, Prantsusõ, Itaalia, Hispaania köögin). Oliivist saa tetäq õlli. Oliiviõlli pruugitas, et tetäq süvväq, ni tuud pruugitas ka kosmeetigatüüstüsen. Eestin süvväs inämbähe oliivi kondservi.

## Lingiq

* Maitsev, kaunis ning toitainerikas. Miks on oliivid nii kasulikud? - Kodus. Ideid ja inspiratsiooni

katõgooria:puuviläq
Karula riigipark

**Karula riigipark** vai **Karula rahvuspark** om riigipark Lõunõ-Eestin Karula korgõlmaal.

Karula maastigukaitsõala luudi 1979. aastagal ja 8. joulukuu pääväl 1993 tetti tuu riigipargis.

Riigipargi suurus om 12 364 saandikku ja om tuuga Eesti kõgõ vähämb rahvuspark. Tast osa om Võro maakunnan (Antsla ja Rõugõ vallan) ja osa Valga maakunnan (Valga vallan). Riigipark võtt hindä ala pia kolmandajao Karula korgõstmaast.

Riigipargi keskus om Ähijärve veeren. Riigipargi ja Karula kihlkunna inemiisi köütmises toimõndas 2001. aastagast pääle Karula Hoitmisõ Ütisüs.

Karula rahvuspargin kaitstas lõunaeesti mõtso ja järviga kunn'maa luudust, mitmit ohon olõjit liike ja kultuuri. Karula korgõmaa näko om mõotanuq 10 000 aastakka tagasi sääl olnuq maaijä. Karula riigipargi tähtsäq kaitsõväärtüseq ommaq perändüskultuurmaaq, miä kotussidõ (näütüses Lüllemäe kandin) ommaq kujonuq mitmõ tuhandõ aastaga aogaq. Rahvuspargi põh'aosan näge vannamuudu kunn'maad ja tuu pääl vannamuudu elämist. Kaika kandin, Rebäsemõisan, Mähklin jt om perämädse katõsaa aastaga ümbre vällä kujonuq Lõunõhummogu-Eestile umanõ maastigutüüp – hajovallaq küläq üten mõtsasaari, hainamaiõ ja tallõga. Karula rahvuspargi maastik om rikas. Sääl om mõtso ja mäkiga katõt kunnmaa, sääl ommaq suuq ja suus lännü mõtsaq, järveq ja ujaq. Karula suuq ommaq väikuq. Mõtsa om rahvuspargist päält 70%.

Rahvuspargin om Karula korgõmaa kõgõ korgõmb ots – Rebäsemõisa Tornimägi (137 m üle merepinna).

## Välälingiq

* Karula rahvuspargi kodoleht

## Lätteq

* Artikli "Karula rahvuspark" Eesti Vikipeediän.

Katõgooria:Valga vald
Katõgooria:Antsla vald
Katõgooria:Luuduskaidsõq
Koidula Lydia

**Koidula Lydia** (***Lydia Emilie Florentine Jannsen***, 1843–1886) oll' luulõtaja ja kiränaanõ.

Tä oll' Jannseni Johann Voldemari tütär.

Tä om kirotanuq luulõtusõq „Muq kodomaa om mino arm’“, „Sinno surmani“, „Kodo“. Tä om kirotanuq ka näütemängo "Säändene mulk ehk Sada vakka suurmasuula".

Lydia tüüt' mehele minekini esä aolehe toimõndusõn. Sääl tä tõlkõ ja kirot' juttõ. 

Tedä om kutsut „Imäjõõ ööbikus“.

katõgooria:Eesti kiräniguq
katõgooria:Eesti luulõtajaq
Haani korgustik

**Haani korgustik** vai **Haani korgõmaa** om maastigurajuun Lõunõhummogu-Eestin. Sääl om Baltimailõ kõgõ korgõmb mägi Suur Munamägi, miä om 317,4 m.

Korgõmaa ai kooniq 160 miitre korgudsõ aloskorgustigu pääle kokko mandriijändü perämädsel ijäaol. Päälüskõrran saa vaiht tetäq kooniq 5 esiqsugumadsõ vannusõga moreeni vaihõl ja üten liiva, ruusa ja savikihtõgaq, miä jääseq näide 5 vaihõlõ, või päälüskõrra paksus küündüdäq 180 miitreniq.

Korgõmaa lõunõosa jääs Lätti ja hommogunukk Vinnemaalõ. Tuud jako, miä om Lätin, kutsutas sääl Aluliina korgõmaas vai ka Hummogu-Vidzeme korgõmaas. Korgõmaa hummoguossa nimmatas Vaaksaarõ korgõmaas.

## Lätteq

* Artikli "Haanja kõrgustik" Eesti Vikipeediän.

katõgooria:Maatiidüs
katõgooria:Võromaa
Rüüvliq (raamat)

**Rüüvliq** ("Die Räuber" s'aksa keelen) om Schilleri Friedrichi kirotõt näütemäng, miä avaldõdi 1781.

## Sisu kokkovõtminõ
Draama kõnõlõs katõst velest, Karlist ja Franzist. Karl om hää, Franz om halv. Nääq vaidlõsõq ja juhtusõq halvaq as'aq. Draama kõnõlõs vabahusõst ja süümetundmisõst. Tuu ütles kah, et ütiskund om tõnõkõrd halv. Draama tegeläseq ommaq väega esiqsugumadsõq.

## Hindaminõ
Draama miildü pall'odõlõ. S'aksa kirändüsen om tuu tähtsä. Pall'odõlõ miildüs taa täämbädseniq. 

## Lätteq


Katõgooria:Näütekirändüs
Katõgooria:S'aksa kirändüs
Lumõleopard

**Lumõleopard** (*Panthera uncia*) om suur kass. Tä om väega karvanõ murdja elläi. 

## Vällänägemine

Lumõleopardil om paks ja pehmeq karv, mustõ täppegaq. Timä käpäq ommaq suurõq ja küüdseq teräväq. Täl om pikk (90 cm) ja kohhil hand. Mõnikõrd hoit tä hindä handa suun, a ei olõq teedäq, mille.

## Elokotus
Lumõleopardiq eläseq näutüses Himaalain, Tiibetin, Kesk-Aasia, Lõunõ-Siberi ja Mongoolia mäki pääl. Kodo om kooban. 

## Süümine
Lumõleopardiq süüväq sõraliidsi vai väikuisi imetäjit, näütüses jänessit. 

## Muu
Nä käüväq ümbre inämb üü aigu. Lumõleopard eiq möüräq, aq tõõnõkõrd tä lüü nurru. Lumõleopard om häömise ohon.

Katõgooria:Imetäjäq
Kodiaki kahr

**Kodiaki kahr** (*Ursus arctos middendorffi*) om kahruliidsi sugukunda ja kahru perrekunda kuuluv pruunkahru alambliht.
Kodiaki kahrõ lövvüs Põḣa-Ameerikan Alaska puulsaarõ lähkün Kodiaki saariston. Sääl eläs pia 3500 kahru.

## Vällänägemine
Kodiaki kahrul om kinmäs kihä, väega suur pää, lühkene jämme kaal ja tsipa lohkjanõ nukk. Kahru silmäq ja kõrväq ommaq väikukõsõq. Kodiaki kahr või ollaq nii pümme- ku ka helle- ja verdjaspruun. Esäne Kodiaki kahr kaald 272–635 kg ni imäne 136–318 kg. Neläkäpäkilläq om ta 0,9–1,5 m korgõ, katõ jala pääl kooniq 3 m korgõ. Õnnõ ijäkahr om suurõmb ku Kodiaki kahr.

## Miil
Kodiaki kahru kuuldminõ ja hõngutundmine om perädü hüä; paari uuŕmisõ perrä om tä hõngutundminõ kolm-neli kõrda parõmb ku pinil. 

## Süümine
Kodiaki kahr süü päämidselt lõhekalla (nii 64%), a mitmõsugumaidsi kasvõ ja marjo kah.

## Pujaq
Kodiaki kahru pujaq sünnüseq vahtsõaastakuun-radokuun. Hariligult om kurnun nii 2 poiga, kiä kaaldvaq vähämb ku 450 grammi.

## Eloigä
Kodiaki kahr eläs luudusõn kõgõ rohkõmb 30 aastakka, a vangin kooniq 40 aastakka. Luudusõn om 20 aastakka kahr joq vana.

## Lätteq


Katõgooria:Mõtsaeläjäq
Katõgooria:Imetäjäq
Franco Francisco

**Franco Francisco** (4. joulukuu 1892 – 20. märtekuu 1975) vai **Bahamonde Francisco Franco** oll' Hispaania sõaväelane ja diktaatri.

Timäst sai 1926. aastal kindral, tä om täämbädse pääväni Õuruupa kõgõ noorõmb kindral. 1936 nakas' Hispaania kodosõda, kon Franco oll' Hispaania rahvuslaisi juht. Timä liitlasõq olliq S'aksamaa, Itaalia ja Portugal. 1940. aastaga lei tä purus vabariiklaisi väeq ja timäst sai Hispaania edimäne diktaatri.

Umal eloaol tahtsõ Franco tetäq Hispaaniast kuningriiki. Perän timä surma sai võimu mano kuning Juan Carlos I, kiä tekk' Hispaaniast konstitutsioonilidsõ kuningriigi.

katõgooria:Hispaania inemiseq
Mängoteooria

**Mängoteooria** om matõmaatigaharo, miä uur tüllü umakasupüüdjide vaihõl.

Mäng või ollaq harlik mäng (kulli ja kirä viskaminõ, su-je-fa, malõ), a ka elolinõ as'alugu (hädälise avitaminõ, huulidsa pääl vastatulõjast müüdä minemine), majanduslinõ as'alugu (oktsjon, vahtsõlõ turulõ minemine) vai esikiq sõda või evolutsioonilinõ protses.

Mängoteooria kõgõ tähtsämb mõistõq om Nashi tasakaal: kummalgiq mängjäl olõ-õiq mõtõt umma plaani muutaq.

Mängoteooria perrä om kõgõ parõmb plaan sääne, ku kõgõ halvõmbal johtumisõl om tulõmus parõmb, mitte kimmähe tuu, ku kõgõ parõmbal johtumisõl on kõgõ parõmb tulõmus.

Kõgõ kuulsamb mäng om vangi dilemma. Kats' kur'ategijät võetasõq kinniq. Tõist vällä andaq om võimalik saiaq kergemb nuhklus. Vällä ant kur'ategijä saa kõgõ kalgõmba nuhklusõ, a õnnõgiq sis, kuq ta joht tõist vällä anna-iq. Üts kur'ategijä tiiä eiq, midä tõnõ kur'ategijä tege vai otsustas. Kõgõ parõmb om tõist kur'ategijät pettäq, kuq timä sinno petä-äiq. Kehvemb om tetäq ütistüü, kuq timä sinno petä-äiq. Tsipa parõmb on tõist kur'ategijät pettäq, kuq timä sinno pett. Kõgõ kehvemb om tetäq ütistüü, kuq timä sinno pett. Mängoteooria peri om kõgõ kindlamb tõist kõik aig pettäq, kuiki terve mõistusõ perrä om parõmb tetäq ütistüü.

Vastussõs om üteld, et mängoteooria lää-äiq peris elogaq kokko. 

Ütistüü om mõistlik õnnõ mängen, kon saa tõist mängjät karistaq. 

Kui mängo mitu kõrd mängiq, sõs om mõistlik ütistüüd tetäq.

Mängoteoorial om kats' seletüst. Mängoteooria ütles, kui piät hinnäst üllen pidamä mõistusõperi mängjä, a seletäs tõsõlt puult, kohe vii evolutsioonist saad hindä üllenpidämine.
Katõgooria:Matõmaatiga
Austeni Jane

**Austeni Jane** oll' inglüse kiränik, kiä om päämidselt tunnõt ku raamatidõ "Pride and Prejudice" (eesti keeli "Uhkus ja eelarvamus") ja "Sense and Sensibility" (eesti keeli "Mõistus ja tunded") kirotaja.

Tää sündü ja kasvi Steventoni opõtajamajan Hampshire'i krahvkunnan. Kirotama nakaś Austeni Jane jo sõs, ku tää katstõist aastakka vana oll'.

Sakõq teemaq Austeni Jane'i raamatin ommaq inemiisi egäpääväne elo, naasõ saisus ütiskunnan ütsätõistkümnendä saa-aastaga alostusõn, ja hindäluuminõ. Austeni Jane'i ellen anti timä teoseq vällä nimeldäq.

Austeni Jane kuuli kõgõst 41-aastagadsõlt. Timä kuulmisõ põhjus olõ-iq otsaniq teedäq, a küländ sagõhõhe pakutas tuus kasujathätä.

## Romaaniq
*"Mõistus ja tunded" ("Sense and Sensibility"; 1811, eesti keeli 1996, 2005, 2016)
*"Uhkus ja eelarvamus" ("Pride and Predjudice"; 1813, eesti keeli 1985, 2002, 2007, 2015)
*"Mansfield Park" (1814, eesti keeli 2004)
*"Emma" (1815, eesti keeli 2000)
*"Veenmine" ("Persuasion"; 1818, eesti keeli 1997)
*"Northangeri klooster" ("Northanger Abbey"; 1818, eesti keeli 2002, 2016)

## Lätteq

katõgooria:inglüse kiräniguq
Oskar I, Roodsi kuning

**Oskar I** (**Joseph François Oscar Bernadotte**; 4. hainakuu päiv 1799 – 8. hainakuu päiv 1859) oll' Roodsi ja Norra kuning 8. märdikuu pääväst 1844 surmaniq.

Tä oll' Bernadotte suguvõsa tõõnõ monarh. Kuning Karl XIV Johani ainukõnõ lats Oskar saiõ trooni päält uma esä kuulmist. Uma valitsõmisõ aigu võtt' tä poliitikan liberaalsõ suuna, pand' sisse reformiq ja parand' Roodsi ja Norra läbikäümist. 1857. aastaga ütel' Riigipäiv, et tä oll' edendänü kuningriigi matõriaalsõt hääolõkit rohkõmb ku ütski timä edevanõmb.

Päält Oscar I sai Roodsi ja Norra kuningas timä poig Karl XV aastagal 1859.

Katõgooria:Roodsi
Erioppamistiidüs

**Erioppamistiidüs** om oppamistiidüse haro, mink tsiht om erivajahusõga inemiisi tähele pandaq, uuriq, kasvataq, arriq, avitaq uma elo hindäperi elläq ja muud. Tuud tege erioppaja. Erioppajaq tüütäseq innekõkkõ latsiaian, koolin ja rehäbilitätsionisüstemin. 

Erivajahusõga latsilõ om kasulinõ oppiq saman klassin kuun hariligu edengigäq latsigaq. Vaihõl pandas erivajahusõga latsõlõ kokko pets'-opmiskava – eräopmiskava. Õnnõ sis, ku latsõ erivajahus om suur või viadus om sükav, võis erikoolin käumine kasulinõ ollaq. Vald vai liinavalitsus piät luuma erivajahusõga opjalõ võimalusõ edenedäq kodopaiga latsiasotusõn. 

Erivajahusõga inemiseq ommaq kõgõ olõman olnu, a minevigun hoiõti näid koton käküssin. Pets'asotuisi naatiq asotama 19. aastasaa lõpun. 1975. aastaga võtt' Ameeriga Ütisriike president vasta säädüse nimegaq “The Individuals with Disabilities Education Act (IDEA)”. Seo perrä naatiq erivajahuisõga latsilõ massuldaq joudumüüda haridust pakma ja näide elo parahu pall'o.

## Lätteq

* "Koolieelse lasteasutuse seadus" https://www.riigiteataja.ee/akt/114032011006
* "Special education" https://en.wikipedia.org/wiki/Special_education
* "The Right to Education - the Growth of the 'Special' School for Children with Disabilities" https://historicengland.org.uk/research/inclusive-heritage/disability-history/1914-1945/the-right-to-education/
Niidümari kiil

**Niidümari kiil** (*олык марий‎, олык марий йылме*) om soomõ-ugri kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Marimaal, a ku muial Vinnemaal. Tuud kõnõlõs nii 460 000 inemist.
Niidümari kiräkeelen pruugitas niidümari kirillitsat. 

Niidümari keelel om neli murrõt: Morki-Sernuri, Joškar-Ola, Volžski, ja Hummogumari murrõq. 

Vabahelle om niidümari keelen katõsa: /i/, /ü/, /e/, /ö/, /u/, /o/, /a/ ja /ə/; peethelle ütesätõist: /b/, /d/, /g/, /p/, /t/, /k/, /z/, /ž/, /s/, /š/, /č/, /m/, /n/, /ŋ/, /nʲ/, /l/, /lʲ/, /r/ ja /j/. Niidümari keelen om SOV-sõnajärg ja 9 käänüst.  

## Tähistü
Niidümari tähistün om lisas vinne tähile viil Ҥ, Ӧ ja Ӱ. 

## Lätteq

katõgooria:keeleq
katõgooria:marimaa
Halle (Saale)

**Halle** om suurliin Hummogu-S'aksamaal, Saksi-Anhalti liidomaal. 31. joulukuu pääväl 2022 elli liinan 242 083 inemist ja tuuperäst om taa Saksi-Anhalti kõgõ suurõmb liin.

Liinan om Riiklinõ Küberagentuur, Saksa Luudusuurmiisi Akadeemiä Leopoldina - Riiklinõ Tiidüse Akadeemiä ja Riiklinõ Kultuuriasutus.

Üten Leipzigi liinaga tege Halle Leipzigi-Halle-Liinastu, kon eläs päält mill'oni inemise. Bitterfeldi ja Merseburgiga tege liin Kesk-Saksamaa Keemiäkolmnurga (Mitteldeutsches Chemiedreieck).

Hallet om edimäst kõrda nimmat 806. aastagal. Teno Francke Asotusõlõ, mink August Hermann Francke 1698. aastagal lei, sai Hallest sotsiaal-humanistligu haridusõ keskus. Halle om üts vähätsit S'aksa liino, miä Tõsõn ilmasõan suurõlt är es häötedäq ja tuuperäst om tuu liinapilt esieräline. 

Hallõn om Martin-Lutheri ülikuul, miä om üts vanõmbit ülikuulõ S'aksamaal. Taa luudi 1502. aastagal.

## Lätteq


Katõgooria:S'aksamaa liinaq
Hani

**Hani** vai **haah**' (*Anser anser domesticus* vai *Anser cygnoides domesticus*) om kodotsirk. 

Hanist sai kodohani umbõs 4000 aastakka tagasi Egüptüsen.

Hani kaald 3–10 killo. Esähani om imätsest suurõmb. Kõgõ parõmbal aol luu hani umbõs 50 munna aastagan. Muna kaald 120–170 grammi.

Inemiseq sööväq hani munnõ ja lihha. Hanimassa peetäs piinüs söögis. Hanist saa pudsajit kah.

"Hani, kiä luu kuldmunnõ" om tunnõt Aisopose jutus.

Katõgooria:Kodotsirguq
Hallvarõs

**Hallvarõs** vai **hahkvarõs** (ladina keelen *Corvus cornix)* om tsirk. 

## Kon eläs?
Hallvarõs eläs Euraasian Iirimaal, Sotimaal, Skandinaavian ja Mandri-Õuruupan keskelt pääle kooniq Õdagu-Tsiberiniq.

## Vällänägemine
Hallvarõs om umbõs 47 tsendimiirtrit pikk. Keskmädselt tä kaald 510 grammi ja siibo suurus om 98 tsendimiirtrit. Kihä om timäl hall, a pää, hand ja siivaq ommaq mustaq.

## Süümine
Hallvarõs süü kõkkõ. Tä süü halval aol esiqkiq matusaian kündlit.
Katõgooria:Tsirguq
Märksi Ilmar

**Märksi Ilmar** (Ilmar Märks, sündünüq 17. lehekuu pääväl 1922 Rosmal, koolnuq 21. detsember 2006 Hellenurmõn) oll' näütlejä ja dekoraatri.

Märks oll' peri möldri perrekunnast. Opp' Tarton õdagukeskkoolin. Oll' 1945–1946 Vanemuise koorilaulja, 1947–1948 tiatri Säde, 1948–1949 Lõuna‑Eesti Tiatri ja 1949–1964 Endla näütlejä, 1969–1972 Rakvere Tiatri näütlejä ja dekoraatri ja 1972–1986 Vanemuise deokraatri.

## Kirändüs

* S. Semm, I. Märks. *70 keerdu elukangas*. – Koit, 16.05.1992
* Ü. Harju. *Ilmar Märks – muhe jutuvestja*. – Koit, 18.05.2002

## Lätteq

Katõgooria:Eesti näütelejäq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Doroņina-Lasmane Lidija

**Doroņina-Lasmane Lidija** (Lidija Doroņina-Lasmane, sündünüq **Lidija Lasmane** 28. piimäkuu pääväl 1925 Ulmalen, Lõunõ-Kuramaal) om läti dissident, nõvvokogovastalidsõ liikmisõ liigõq ja 2018. aastaga Nobeli rahuavvotaso kandidaat.

## Elokäük
Doroņina-Lasmane sündü 1925. aastaga Ulmalen Aizpute piirkunnan (Hummogu-Läti) baptistõ perre. Tä ristiti ku tä oll' 13. Päält tõist ilmasõta naas' Lasmane Riian õõs op'ma. 

Edimäst kõrda võeti tä kõgõ perrega kinniq, ku tä vidi läti mõtsamehile arstiruuhõ ni mähüssit. Tuu iist saat' Sõatribunaal' 1947. aastaga mahlakuun Lidija viies aastagas sunnitüülaagrihe Uuralidõ taadõ Vostrullagihe. Timä esä sai kümme ja imä kolm aastakka. Uma mehega sai tutvas 1951. aastaga, ku tä saadõti Vorkutahe. Päält Stalini kuulmist lubati Lidijal tagasi Lätti minnäq, sääl elli tä uma sugulasõ man.

Tõist vuuri võeti Doroņina-Lasmane kinniq 1970. aastaga, selle et tä lugi keeletüt kirändüst ja jagi noidõ käsikiräliidsi manotuisi. Kohus mõist' tälle  Nõvvokogo Liido elost nimme võlss pildi jagamisõ iist kats' aastat Dzegužkalnsi naisi vangimajan Riian.

Kolmandat vuuri võeti Doroņina-Lasmane kinniq Andropovi repressiuunõ aigu 1983. aastaga vahtsõaastakuu 6. pääväl nõvvokogovastadsõ propaganda iist. Nõvvokogo Läti ülembkohus and' tälle 1983. aastaga viis aastakka sunnitüüd Mordvamaal ja saadõti viil kolmõs aastagas Lätist ärq. Gorbatšovi aigu 1987. aastaga vahtsõaastakuun vabastõdi Doroņina-Lasmane sunnitüülaagrist ja tä saadõti Tsiberihe.

1987. aastaga suvõ sai tä Lätti tagasi tullaq. 

## Avvotasoq
Doroņina-Lasmane Lidijalõ om annõt Kolmõ Tähe Ordo, a tä es võtaq tuud vasta ja ütel', et sääne ordo om annõt ka vanolõ KGB tüütäjile.

## Lätteq
Katõgooria:Läti inemiseq
Hurtsidze Nino

**Hurtsidze Nino** (ნინო ხურციძე, sündünüq 28. süküskuu pääväl 1975, koolnuq 22. mahlakuu pääväl 2018) oll' gruusia malõmängjä. Tä om viiekõrdnõ Gruusia naisi malõmeiste (1989, 1993, 2005, 2006 ja 2013), 1993. aastaga naisi malõ suurmeistre ja 1999. aastaga rahvidõvaihõlinõ meistre.

Hurtsidze kuuli vähkä 2018. aastaga mahlakuun, ku tä oll' 42 aastakka vana.
Katõgooria:Gruusia inemiseq
Hindo Nigul

**Hindo Nigul** (Nikolai Hindov; sündünüq 21. lehekuu pääväl 1897 Kirmsin, koolnuq 9. radokuu pääväl 1970 Londonin) oll' õigõuso vaimulik. Diakon, priistre, ülembpriistre, usotiidläne ja mitmõ aoluuraamadu tekij.

## Elokäük
Nikolai Hindov sündü Kirmsi külän Jakob ja Maarja Hindovi perren.

Tä oll' edimädse ilmasõa aigu Hummogu-Preisimaal vangin ja võtt' 1919–1920 ossa Eesti Vabahussõast, 1920–1927 oll' Eesti kindralstaabi raamadukogon.

Nigul opp' Tarto Ülikooli filosoofiatiidüskunnan 1926–1927, usotiidüskunnan 1927–1935.

## Lätteq


Katõgooria:Usomeheq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Kiksova

**Kiksova** vai **Kiksuva** om külä Setomaal Setomaa vallan Mokornulgan.

Inne 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmist käve külä Meremäe valda.

1788. aastaga käve külä Taeluva kogodustõ, 1882 ka Obinitsa kogokunda. 

## Nimi
1561. aastaga om kirjä pant nimekujo *Кукишево*, nii 1790 *Кикишева*, 1872 *Кикишево*, 1882 *Кикишово*, 1904 *Kiksova*, *Кикише́во*, 1923 *Kisova*, 1937 *Kiksuva*.

Om arvat, et 1561. aastaga nimekujo *Кукишево* võinu ollaq vinnekeelitsest sõnast *кука* ~ *кукиш* ’rusik; (kar'ala) piirak; mõtspirn; pats; käepide’. Lõunõeesti keelest om lövvet sõnno nigu *kiks,* *kiksmä* vai *kikstu.*  Viil om külänimme selelet talopuja väärnimega, nt *Kikas. Кикилиличъ* ja *Кикинъ* ommaq vanavinne keele esänimeq.

## Lätteq
Katõgooria:Mokornulk
Katõgooria:Setomaa küläq
Võrokeeline Vikipeediä

**Võrokeeline Vikipeediä** om Vikipeediä võrokeeline variant, mink tegemise ja edendämisega naati pääle 2005. aastaga piimäkuun.

Üts võrokeelidse Vikipeediä iistvõtjist om keelemiis Jüvä Sullõv.

## Tähtsämb statistiga

* 500 artiklit sai täüs 2006. aastaga rehekuun
* 1000 artiklit sai täüs 2007. aastaga vahtsõaastakuun
* 1500 artiklit sai täüs 2008. aastaga urbõkuun
* 2000 artiklit sai täüs 30. joulukuu pääväl 2008
* 3000 artiklit sai täüs 2009. aastaga urbõkuun
* 4000 artiklit sai täüs 2009. aastaga joulukuun
* 5000 artiklit sai täüs 9. rehekuu pääväl 2012
* 6000 artiklit sai täüs 4. vahtsõaastakuu pääväl 2022

## Välälingiq

* "Võrukeelsest Vikipeediast leiab Kalda Kaja ja Kaurismäe Aki" Wikimedia Eesti, 4. vahtsõaastakuu päiv 2024
* "Vikipeediä om siiäni ainugõnõ võrokiilne entsüklopeediä" Wikimedia Eesti, 25. piimäkuu päiv 2025

Katõgooria:Vikipeediä
Alutagodsõ vald

**Alutagodsõ vald** on umavalitsusütsüs Eestin Hummogu-Viro maakunnan. Vald tetti 2017. aastaga, ku Eesti umavalitsuisi ümbretegemisega pantiq kokko vanaq Alajõõ, Iisaku, Illuka, Mäetagodsõ ja Tudulinna vallaq.

Vallan om kolm kuuli, näist kats, Mäetaguse ja Illuka ommaq põhikooliq, Iisakun om gümnaasium.

## Elondus
Vallan om kats alõvikku ja 73 küllä.

### Alõviguq
Alotagodsõ vallan om kats alõvikku: Iisaku ja Mäetagodsõ. Valla keskus om Iisakun.

### Küläq
Vallan om 73 küllä: Agusalu, Alajõe, Alliku, Apandiku, Aruküla, Arvila, Atsalama, Edivere, Ereda, Illuka, Imatu, Jaama, Jõetaguse, Jõuga, Kaatermu, Kaidma, Kalina, Kamarna, Karjamaa, Karoli, Kasevälja, Katase, Kauksi, Kellassaare, Kiikla, Kivinõmme, Koldamäe, Konsu, Kuningaküla, Kuremäe, Kuru, Kurtna, Lemmaku, Liivakünka, Lipniku, Lõpe, Metsküla, Mäetaguse, Ohakvere, Ongassaare, Oonurme, Pagari, Peressaare, Permisküla, Pikati, Pootsiku, Puhatu, Rajaküla, Rannapungerja, Ratva, Rausvere, Remniku, Roostoja, Sahargu, Smolnitsa, Sõrumäe, Sälliku, Tagajõe, Taga-Roostoja, Tammetaguse, Tarakuse, Tudulinna, Tärivere, Uhe, Uusküla, Vaikla, Varesmetsa, Vasavere, Vasknarva, Võhma, Võide, Võrnu ja Väike-Pungerja.

## Pildiq

Alutaguse forests.jpg
Illuka manor 01.jpg
Muraka raba.JPG
Prohvet Eeliase kirik Vasknarvas 2014 01.jpg
Kuremäe kloostri hooned õhust lääne külg.JPG
Mäetaguse mõisa peahoone.jpg


## Lätteq


## Välälingiq
* Alutagodsõ valla kodoleht (eesti keelen)

Katõgooria:Hummogu-Viro maakund
Katõgooria:Eesti vallaq
Anija vald

**Anija vald** om umavalitsusütsüs Eestin Harjo maakunna hummogujaon.

Anija vald tetti 2017. aastaga, ku Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega pantiq kokko vanaq Anija ja Aegviidu vallaq.

## Elondus
Anija vallan om üts liin, üts allõv ja 31 küllä.

### Liin
Kehrä

### Allõv
Aigviidü

### Küläq
Aavere, Alavere, Anija, Arava, Härmakosu, Kaunissaare, Kehra, Kihmla, Kuusemäe, Lehtmetsa, Lilli, Linnakse, Looküla, Lükati, Mustjõe, Paasiku, Parila, Partsaare, Pikva, Pillapalu, Rasivere, Raudoja, Rooküla, Salumetsa, Salumäe, Soodla, Uuearu, Vetla, Vikipalu, Voose ja Ülejõe.

## Lätteq


## Välälingiq
* Anija valla kodoleht

Katõgooria:Eesti vallaq
Elvä vald

**Elvä vald** (eesti keelen *Elva vald*) om umavalitsusütsüs Eestin Tarto maakunna õdagujaon.

Elvä vallast põh'a poolõ jääs Tarto vald, hummogu poolõ Tarto liin (2. järgo umalitsõmisütsüs), lõunõ poolõ Otõmpää vald. Elvä valla õdagupiir om vasta Võrtsjärve.

Elvä vald tetti 2017. aastaga ku Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega pantiq kokko vanaq Konguta, Puhja, Rannu, Rõngu, jaoldõ ka Palupera ja Puka vallaq ni Elvä liin. 

## Elondus
Elvä vallan om üts liin, kuus alõvikku ja 78 küllä.

### Liin
Elvä

### Alõviguq
Käärdi, Kureküla, Puhja, Rannu, Rõngu, Ulila

### Küläq
Aakre, Annikoru, Astuvere, Atra, Ervu, Hellenurme, Härjanurme, Järvaküla, Järveküla, Kaarlijärve, Kaimi, Kalme, Kapsta, Karijärve, Kipastu, Kirepi, Kobilu, Konguta, Koopsi, Koruste, Kulli, Kurelaane, Kõduküla, Käo, Külaaseme, Lapetukme, Lembevere, Lilleküla, Lossimäe, Majala, Metsalaane, Mõisanurme, Mäelooga, Mäeotsa, Mäeselja, Mälgi, Nasja, Neemisküla, Noorma, Paju, Palamuste, Palupera, Palupõhja, Pastaku, Pedaste, Piigandi, Poole, Poriküla, Purtsi, Pööritsa, Pühaste, Raigaste, Rannaküla, Rebaste, Ridaküla, Rämsi, Saare, Sangla, Suure-Rakke, Tamme, Tammiste, Teedla, Teilma, Tilga, Tännassilma, Uderna, Urmi, Utukolga, Vahessaare, Valguta, Vallapalu, Vehendi, Vellavere, Verevi, Vihavu, Võllinge, Võsivere, Väike-Rakke

## Välälingiq
* Elvä valla kodoleht (eesti keelen)

Katõgooria:Eesti vallaq
Hal'ala vald

**Hal'ala vald** (eesti keelen *Haljala vald*) om umavalitsusütsüs Eestin Õdagu-Viro maakunna põh'ajaon. Hal'ala vald tetti 2017. aastaga Eesti umavalitsuisi tallituspüürdmisega ku pantiq kokko vanaq Hal'ala ja Vihula vallaq.

Hal'ala valla naabris õdagu puul om Kuusalu vald, lõunõn Kadrina ja Rakvere vallaq ja hummogu puul Viru-Nigula vald. Põh'a poolõ jääs õnnõ meri, valla merepiiri pikkus om nii 100 km.

Hal'ala valla pindala om 550,14 km². 2024. aastaga 1. vahtsõaastakuu pääväl elli Hal'ala vallan 4298 inemist. 

Hal'ala valla keskus om Võsu. 

## Elondus
Hal'ala vallan om kats alõvikku ja 72 küllä.

### Alõviguq
Hal'ala ja Võsu

### Küläq
Aaspere, Aasu, Aasumetsa, Aaviku, Adaka, Altja, Andi, Annikvere, Auküla, Eisma, Eru, Essu, Haili, Idavere, Ilumäe, Joandu, Kakuvälja, Kandle, Karepa, Karula, Kavastu, Kisuvere, Kiva, Koljaku, Koolimäe, Korjuse, Kosta, Kõldu, Kärmu, Käsmu, Lahe, Lauli, Lihulõpe, Liiguste, Lobi, Metsanurga, Metsiku, Muike, Mustoja, Natturi, Noonu, Oandu, Paasi, Pajuveski, Palmse, Pedassaare, Pehka, Pihlaspea, Põdruse, Rutja, Sagadi, Sakussaare, Salatse, Sauste, Tatruse, Tepelvälja, Tidriku, Tiigi, Toolse, Tõugu, Uusküla, Vainupea, Vanamõisa, Varangu, Vatku, Vergi, Vihula, Vila, Villandi, Võhma, Võle ja Võsupere

## Pildiq

Pilt:Aaspere_mõisa_tuuleveski_2013.jpg|Aaspere mõisa tuulõveski
Pilt:Vihula mõisa tuuleveski 2014.jpg|Vihula mõisa tuulõveski
Pilt:Kavastu_mõisa_tuvitorn.jpg|Kavastu mõisa tuvitorn
Pilt:Toolse linnus mere poolt 2015.jpg|Toolse kants


## Välälingiq
* Hal'ala valla kodoleht (eesti keelen)
Kalkuna Andreas

**Kalkuna Andreas** (Andreas Kalkun; sündünüq 28. mahlakuu pääväl 1977) om seto folklorist, luulõtaja ja muusik, kiä muusiähn uur setokõisi laulõ ja usko.

Kalkuna Andreas laul seto miihi laulupargin Liinatśuraq ni ansamblin Ütsiotsõ. Tä om kontratenor ja om tennü ka barokkmuusikat vanamuusigaansambli Grupeto kuunsaison.

Andreas Kalkun om muusik Kalkuna Mari lelläpoig.

## Avvotasoq
2014 Aokirä Keel ja Kirjandus aastagaavvohind artikli "Religioossed paastud ja pidustused seto kultuuri representatsioonides" iist

2016 Eesti folkloristiga aastagapreemiä

2021 Aokirä Keel ja Kirjandus aastapreemia artikli  "Külahoorad folkloori ja kohtumaterjalide peeglis" iist (tõõnõ autor Kersti Lust)

## Lätteq


## Välälingiq

* Kalkuna Andreas Eesti Tiidüsinfosüsteemin
* Kalkuna Andreas  "Pihtivad naised. Seto naiste eluloolaulud" Folklore.ee

Katõgooria:Eesti muusigatiidläseq
Katõgooria:Eesti lauljaq
Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Setomaa inemiseq
Haiku

**Haiku** om väiku Jaapanist peri luulõvorm, miä klassikalidsõlt sais kuun kolmõst värsist. Silpe arv värsen om 5+7+5.

Haiku traditsiuun om Jaapanin väega vana ni haikudõ kirotaminõ, lugõminõ, ettekandminõ jne om jaapani zen-budismi kombidõga kõvva köüdet. Haiku sünnüaos peetäs 16. aastagasata. Kõgõ suurõmbas jaapani haikumeistres peetäs Bashō Matsuod (1644–1694).

Eesti keelen om haikusit kirotanuq palľoq kuulsaq luulõtajaq, näütüses Kaalebi Ain, Kaplinski Jaan, Rummo Paul-Eerik, Luiga Viivi, Ehini Andres.

## Välälingiq

* Kivisildnik. "Tere, keiser Akihito, vääritimõistetud tervitavad sind!" Pärnu Postimees, 25. mai 2007
* Kaarel Kressa. Kolm eesti poeeti propageerivad eestimaist haikuvormi. Eesti Päevaleht. 14. mai 2010
* Arno Oja. Jumala ilmumine Pärnus I. – Sirp 10.06.2011
Katõgooria:Luulõq
Katõgooria:Jaapani kirändüs
Harku vald

**Harku vald** om umavalitsusütsüs Eestin Harjo maakunna põh'aõdagujaon.

Harku vald jääs Tal'nast õdagu poolõ. Põh'an om Harku valla piiris Soomõ laht. Hummoguhe jääs Tal'na liin, lõunõhe Saue vald ja õdaguhe Õdagu-Harjo vald. Harku valla keskus om Tabasalu.

Suur jago Harku valla merepiirist om pankrand, kuulsa kotus om tunnõt Türisalu pank. 

## Elondus
Harku vallan om kats alõvikku ja 22 küllä. 2023. aastaga alostusõn elli Harku vallan kokko 17 294 inemist.

### Alõviguq
Harku, Tabasalu

### Küläq
Adra, Harkujärve, Humala, Ilmandu, Kumna, Kütke, Laabi, Liikva, Meriküla, Muraste, Naage, Rannamõisa, Suurupi, Sõrve, Tiskre, Tutermaa, Türisalu, Vahi, Vaila, Viti, Vääna, Vääna-Jõesuu

## Midä kaiaq tasos
Harku vallan ommaq vanaq ja uhkõq mõisaq, näütüses Harku ja Väänä, pall'oq ommaq ärq nimmaduq joq 15.–16. aastagasaal vai viil inne. Harku mõisan tetti 28. süküskuu pääväl 1710 aoluulinõ Harku rahu.

## Pildiq

Pilt:Kultusekivi_Harku_vald_Kumna_küla_Jüri_(17489).jpg|Kultuskivi Kumna külän
Pilt:Ohvriallikas_Ristallikas.jpg|Läteq "Ristallikas" Humala külän
Pilt:Peeter_Suure_Merekindluse_Humala_positsiooni_rooduvarjend_nr.1,_1916_(2).jpg|Peeter Suurõ Merekindlusõ Humala positsiooni roodupaos nr 1
Pilt:Kumna_mõisa_uus_peahoone,_20.saj.jpg|Kumna mõisa vahtsõnõ päähoonõq
Pilt:Keila_pastoraadi_peahoone.jpg|Keila pastoraadi päähoonõq


## Välälingiq
* Harku valla kodoleht

Katõgooria:Eesti vallaq