open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Trumbi Donaldi elo mano tükmine Pennsylvanian

2024. aastaga 13. hainakuu pääväl pidi Trumbi Donald Pennsylvania osariigin rahvalõ kõnõt, ku 20 aastakka vana Thomas Matthew Crooks lask' timmä AR-15 püssägaq. Trump oll' tuud aigo inneskine Ameeriga Ütisriike president ja 2024. aastaga Ameeriga presidendivalimiisi vabariiklaisi presidendikandidaat. 

Thomas Matthew Crooks lask' püssäst katõsa pauku, Trump saiõ pihta häähte kõrva, rahva siähn timä kõnõt kullõlnu pritsimiis Corey Comperatore saiõ pihta ja kuuli ärq, viil kats inemist saiq vika. 

Katstõist sekundit pääle tuu ku Crooks laskma naas', lask' Salateenistüse täpsüslaskja tä maaha.

Ku paugutõdi, haard' Trump umast kõrvast kinniq ja lask' kõnnõpuki taadõ kumarusi, kon vahiteenistüse inemiseq timmä kaidsiq ja katiq nika ku laskja ärq tapõti. Pildistäjä ja aokiränik Vucci Evan tekk' pistü nõsõnust Trumbist pilti, kon täl oll' nägo ja kõrv verega kuun ni tä lei ruskuga taiva poolõ ja hüüd'  "Fight! Fight! Fight!" (võro keeli umbõs "Võidõlgõq! Võidõlgõq! Võidõlgõq!" Pildiq olliq ütismeediän väega popiq. Trump viidi haigõmajja ni tä saiõ sama päiv kodo. Kats päivä ildampa oll' tä jälq inemiisi iin, kõrv kinniq katõt.

Salateenistüse direktri pand' 23. hainakuu pääväl ammõdi maaha.

## Lätteq


Katõgooria:Trumbi Donald
Brunei

**Brunei** om riik Lõunõhummogu-Aasian. 

Bruneil om piir Malaisiaq.

Brunei pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Bandar Seri Begawan.

Katõgooria:Brunei
Katõgooria:Aasia maaq
Katõgooria:Aasia riigiq
Corbin Bleu

**Corbin Bleu** (sündünüq 21. radokuu pääväl 1989) om ameeriga laulja ja näütelejä.

## Filmiq

* 1998 - "Soldier" - Johnny
* 1998 - "Beach Movie" - Kid
* 1999 - "Family Tree" - Ricky
* 1999 - "Mystery Men" - Butch
* 1999 - "Galaxy Quest" - Tommy Webber
* 2004 - "Catch That Kid" - Austin
* 2007 - "The Secret of the Magic Gourd" - Magic Gourd 
* 2008 - "High School Musical 3: Senior Year" - Chad Danforth
* 2009 - "Free Style" - Cale Bryant
* 2009 - "Beyond All Boundaries" - Eddie W. Robinson ja Dan Levin
* 2010 - "I Owe My Life to Corbin Bleu" 
* 2011 - "The Little Engine That Could" - Lou
* 2011 - "Tonka Chuck and Friends: Big Air Dare" - Flip
* 2012 - "Twinkle Toes" - Drew
* 2012 - "Scary or Die" - Emmett
* 2013 - "Nurse 3D" - Steve
* 2013 - "Sugar" - Sketch
* 2013 - "The Monkey's Paw" - Catfish
* 2015 - "To Write Love on Her Arms" - Mackey
* 2015 - "Megachurch Murder" - Marcus King
* 2019 - "Walk. Ride. Rodeo." - Diego
* 2019 - "Witches in the Woods" - Philip
* 2019 - "Ovid and the Art of Love" - Ovid
* 2021 - "Love, for Real" - Marco
* 2022 - "Remember Me: The Mahalia Jackson Story" - Cab Calloway
* 2023 - "Camp Hideout" - Jake

Katõgooria:Näütelejäq
Katõgooria:Lauljaq
Trumbi Donald

**Trumbi Donald** (Donald John Trump, sündünüq piimäkuu 14. pääväl 1946 New Yorgin) om ameeriga poliitik, Ameeriga Ütisriike 45. ja 47. president.

Tä oll' president aastagil 2017–2021 ni om vahtsõst president 2025. aastagast pääle.

## Elokäük

### Varahanõ elo
Trumbi Donald sündü 1946. aastaga piimäkuu 14. pääväl New Yorgin. Tä oll' ummi vanõmbidõ neläs lats. Esä Trumbi Fred oll' s'aksa sisserändäjide perrest, imä Trumbi Mary Anne oll' sotlanõ. Vanõmbaq olliq rikkaq ja pall'o varra jäi ka Donaldilõ, aolehe New York Timesi perrä oll' täl katsa aastaga vannult joq edimäne miljon olõman.

### Edimäne presidendiaig 2017–2021
2015. aastaga piimäkuun and' Trump teedäq, et tä kandidiir 2016. aastaga valimiisil presidendis. Valimiisil saiõ tä 304 valijamehe helü vastaskandidaat Clintoni 227 vasta, võit' valimisõq ja saiõ 2017. aastaga vahtsõaastagakuul ammõtihe. 

Uma edimädse ammõdi aigu and' tä vällä mitmiid käske, midä mitmõq maailma riigiq hääs es kitäq. Tä ei usoq ilma lämmämbäsminekit ja võtt' hulga rahha ärq uurmistöilt, kon tahetas vällä lövvütäq vahtsiid energiä saamisõ viise. Tä ast' tagasi Pariisi leppest ja taht', et Ameeriga rohkõmb fossiilkütet tege ja müü.

## Lätteq
Katõgooria:Trumbi Donald
Bordeaux

**Bordeaux** (prantsusõ välläütlemine [bɔʀˈdo], oksitaani keelen *Bordèu*, välläütlemine [buɾˈðɛw]) om ülikooliliin, poliitliga- ja majanduskeskus Prantsusmaa lõunõõdagujaon.

## Majandus

### Veiniq
Veini tõiq Bordeaux'htõ ruumlasõq edimädse aastagasaa keskpaigan ja tuust aost pääleq om sääl veini juud. Bordeaux'd peetäs maailma veinipääliinas, Bordeaux veiniq ommaq üle ilma teedäq. Väega popp om veiniturism, üle ilma sõidõtas Bordeaux'htõ veini juuma.

Bordeaux' piirkunnan om 116 160 hektääri viinamar'akasvandikkõ, nii 10 000 veinitegijät ja nii 13 000 inemist, kiä viinamarjo kasvatasõq.

2016. aastaga tetti Bordeaux'n vallalõ veinimuusõum *Cité du Vin.* 
Katõgooria:Prantsusmaa liinaq
Tsiber'

**Tsiber**' om suur' tükk maad Aasian. Tsiberi õdagupiiris ommaq Uurali mäeq ja hummogupiiris Vaiknõ suurmeri.

Parhillaq jääs Tsiber' inämbäste Vinnemaa valtsusõ ala. Veidemb tükk Tsiberit jääs Kasahstani põh'apoolitsehe jakko. 

Uma nime om Tsiber' saanuq Tsiberi khaaniriigi perrä. 

Katõgooria:Aasia
Võrokõisi Kongress

**Võrokõisi Kongress** om võrokõisi ku põlitsõ rahva esindüskogo, miä kutsutas kokko nellä aasta takast ja mille otsussit vii ello kongressil valit Vanõmbidõ Kogo.

## Aolugu
Võrokõisi Kongressi kõrraldamist võtsõ iist kiränik Kauksi Ülle ja Võrokõisi Kongressi Alostaja Kogo, kohe kuulusiva Võrumaa Arenduskeskuse, Võro Instituudi, MTÜ Nursipalu, Vana-Võromaa umavalitsuisi ja tõisi organisatsiuunõ esindäjä. Lähtepunktis võrokõisi põlisrahvas deklariirmisõlõ andsõ võro keele mittetunnustamine, keele halv edendaminõ ja suuv uma maa üle esi otsusta. Tõuke kongressi kokkokutsmisele andsõ 2022. aastagal avaldet otsus Võromaal Nursipalu harotusvälläku piire laiendaminõ.
Kauksi Ülle sõnul käve edimäst kõrda võrokõisi rahvas kuulutamisõ mõttõ vällä Kalle Eller.  

## I Võrokõisi Kongress
I Võrokõisi Kongress peeti 2023. aastaga 22. aprillil Võro liinan Võru Kandlen. Kongressi teemä päälkiri oll "Võrokõnõ täämbä ja hummõn". Saadikit tull kokko 136, kellel olli üten kokko üle 2000 inemise volitusõ. 
Kongressil peeti ettekandit võrokõisist ja võro keelest, tervitiva riigikogo liikme Anti Allas, Rain Epler, Seto Kongressi esindaja Rein Järvelill, Fenno-Ugria päävanõmb Jaak Prozes ja Kristjan Moora. 

### Vasta võetu otsussõ
I teema – Hindämäärämine. Kongressi otsussõ perrä kuulutedi võrokõsõ Eesti põlitsõs rahvas, põlisrahvidõ rahvidõvaheliisi leppide perrä. Sissejuhatusõs teemäde kõnõliva Heiki Valk võrokõisi aoluulidsest kujonemisest, Tiia Allas võro kirändüsest ja põlisrahvidõ õiguisist Indrek Park ja Oliver Loode. Otsussõ teksti tutvusti Kauksi Ülle ja Indrek Park. Otsussõ puult häälet 122 saadikut, 1 vasta ja 3 eräpoolikut.

II teemä - võrokõisi üleilmne ja põlvkundõvaihõlinõ kuuntüü ku edesikestmise võti. Sissejuhatusõs kõnõl Jüvä Sullõv keelest ja haridusõst, Janek Vaab meediäst, Tiit Toots Vana-Võromaa arõndamisõst ja Pulga Jaan võrokõisi vaimlisõst poolõst. Hääletedi otsussõ puult, et Eesti riigin om võro kiil umaette kiil ja tuud piät saama määrki imäkeeles, tollõ edendämine eri valdkondin piät olõma tagat. Puult oll 117 saadikut, vasta 0, eräpoolikit 2. 

II teemä - keskkunna, kogokunna ja kultuuri köüdüs. Võeti vasta otsus kaitsa Vana-Võromaa luudust, vett, maavarasit, mõtsa ja avvu seen hoita traditsiooniliisi majandusmudelit. Panti paika hää mõtsamajandamisõ alospõhimõttõ. Sissejuhatusõs kõnõli Margus Timmo mahepõllumajandusest, Rainer Kuuba mõtsamajandamisõst. Keskkunna otsussõ puult häälet 117 saadikut, 0 oll vasta, 2 eräpooliku.

### Valit Vanõmbidõ Kogo
Valiti 11 liiget Vanõmbidõ Kokko, egäl kongressi saadikul oll 2 hellü. Päävanõmbas sai Kauksi Ülle (48 hellü), asõpäävanõmbas Rainer kuuba (48 hellü). Liikmõs Saarõ Hipp (45 hellü), Kuklasõ Mati (37
hellü), Jüvä Sullõv (37 hellü), Luisu Kertu (30 hellü), Allasõ Anti (23 hellü), Niidumaa Maarika (21 hellü), Raitari Inga (20 hellü), Variku Jüri (16 hellü), Sänna Karl-Richard (11 hellü). 2024. aastast omma Variku Jüri ja Sänna Karl-Richardi asõmõl Vanõmbidõ Kogon asõndusliikme Eichenbaumi Külli (10 hellü) ja Rebase Helen (9 hellü).
2025. aastagal vahetiva Rainer Kuuba ja Kauksi ülle päävanõmba ammõdi är, selle et nä saiva kongressil ütepallo helle. 

## Lätteq
Kuuba Rainer

**Kuuba Rainer** (Rainer Kuuba; sündünüq 10. joulukuu pääväl 1971) om eesti-võro mõtsamiis, luuduskaitsja ja võrokõisi õiguisi iist saisja. Tä oll' aastil 2010–2024 Võro Instituudi direktri ja om valit Võrokõisi Kongressi vanõmbidõ kogo päävanõmbas.

## Haridus
Tä om 1994. aastaga lõpõtanuq Eesti Põllumajandusülikooli mõtsamajandusõ eriala ja kaits' 2003. aastaga Tarto ülikoolin magistritüü "Metsade majandamine ja selle mõju metsaelustikule".

## Poliitigan
Kuuba oll' 2018. aastaga üts Elurikkuse Erakonna iistvidäjit.

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Hõrril

**Hõrril** om pill, miä tege hellü õhuvuu liikmisel läbi mitmide puu- vai metalltorrõ. Tuud mängitas sakõstõ kerikun.

Katõgooria:Pilliq
Pedäjä Theodor

**Pedäjä Theodor** (Theodor Petai, aastagani 1935 Theodor Pettai; sündünüq 19. vahtsõaastakuu pääväl 1890 Varstun, Rõugõ kihlkunnan, Võromaal, koolnuq 20. mahlakuu pääväl 1942 Sosva vangilaagrin, Sverdlovski oblastin, Vinne NFSV) oll' eesti oppaja ja Kaitsõliido Varstu mallõvkunna päälik.

katõgooria:Võromaa inemiseq
Tur'asaami kiil

**Tur'asaami kiil** om kõgõ hummogupuulsõmb saami kiil. Tuud kõnõldas Koola puulsaarõ pääl.

Tur'asaami keelel olõ-õi standardkiräkiilt.

2004. aastagal kõnõl' tur'asaami kiilt kümme ja 2010. aastagal kats inemist.

## Murdõq
Tur'asaami keelel om olnuq kuus murrõt: Jofkjogki, Lõmbesi, Põenne, Sosnõeffke, Kiintuši ja Kõedtemjarvvrõ murrõq.

## Lätteq

Katõgooria:Saami keeleq
Katõgooria:Vinnemaa
Kriisa Tannil

**Kriisa Tannil** (Tannil Kriisa, sündünüq 21. märtekuud 1866 Kokõmäe; koolnuq  24. radokuud 1940) oll' eesti-võro hõrilameistri, üts firma "Orelimeistrid vennad Kriisad" päälenakkajit.

## Elolugu
Tä sündü Haanimaal Kokõmäe külän Miku talon, esä oll' Kriisa Piitre, kats vanõmbat velle Jakob ja Juhan. Tä käve Kokõ algkoolin ja olõvat saanuq "hõrilahaigusõ" Rõugõ kerikun käümisest, ku tahtsõ teedäq, kost illos helü tulõ. Veleq tegeliväq puutüü ja mööbli tegemisegaq, naabrimiis Tumm Jakob valmist' harmooniumõ, mink perrä ka poisiq opõq pillitegemist ja hõrilavilede tegemist katsõdiq. Sõaväeteenistüsen arõnd' Tannil ummi meistrimeheoskuisi ja koton meisterdedi edimädseq tarõhõrilaq. 

Kriisa Tanilal oll' edimädsest abielust tütär Alice, tõõsõ naasõ Kriisa Alvinega sündü Kokõmäel neli poiga: Eduard, Aksel, Rudolf ja Harry. 

Tannil elli kodotalon Kokõmäel, tegel' päält hõrilaehitüse ka talopidämise ja seldsieloga. Tä om matõt Rõugõ vanalõ kalmuaialõ. Timä haud om kultuurimälehtüs.

## Tüü
Tanila iistvõtmisõl luudi üten Jakobi ja Juhaniga firma "Orelimeistrid vennad Kriisad". Edimält tetti kodohõrilit, kuulõlõ Võromaal ja ka Peterburi eesti asonduisin. Om hulga vaiõlust, määndseq olliq näide edimädseq keriguhõrilaq. Täpsäq andmõq ommaq olõman 1900. aastal tettü Vana-Roosa kerigu hõrilidõ kottalõ.

Kolme vele ütidse tüüga tett keriguhõrilit kooniq 1930. aastidõ alostusõniq, edimädse ilmasõa aigu oll' ehitüsen paus. Tüü käve edimält päämädselt nii, et egäüts tekk' uman talon (Kokõmäel, Meelakul ja Tautsal) jupikõsõ valmis, sis saadi kokko ja pantiq osaq kokko. Inämbüisi pruugiti puud, metallvilesit tekk' Kriisa Jakob vai nuuq tellidiq muialt. 1912. aastal ost' Tannil Võro liina elomaja, kon nakas' kah hõrilatüükota pidämä.

1930. aastil võtt velitside tüü üle Tannil uma nellä pojagaq. Rudolf sai tõõsõn ilmasõan surma ja Harry pagõsi ildamb USA-dõ. Tannil kuuli 1940. aastaga. Peräst sõta tekk' viil poig Eduard hõrlit edesi. 

### Hõrilit

# 1900 Vana-Roosa kerikulõ
# 1903 Pindi abikerikulõ
# 1906 Rannu kerikulõ
# 1907 Järva-Peetri kerikulõ
# 1908 Kaarma kerikulõ
# 1911 Vahtsõliina kerikulõ
# 1913 Võru Katariina kerikulõ
# 1924 Sangastõ kerikulõ
# 1926 Rakvere Kolmainu kerikulõ
# 1927 Petseri luteriusu kerikulõ
# 1928 Põltsamaa luteriusu kerikulõ
# 1930 Rõugõ kerikulõ
# 1930 Märjamaa kerikulõ
# 1931 Türi kerikulõ
# 1933 Paide kerikulõ
# 1936 Narva Peetri kerikulõ
# 1937 Rakkõ kerikulõ
# 1937 Hiiumaa Emmastõ kerikulõ
# 1937 Suure-Jaani kerikulõ
# 1938 Urvastõ kerikulõ
# 1938 Rapla kerikulõ

## Lätteq

Katõgooria:Võromaa inemiseq
Mõnistõ raamadukogo

**Mõnistõ raamadukogo** om raamadukogo Võro maakunnan Rõugõ vallan Mõnistõ külän. Seo om Rõugõ Valla Raamadukogo haroraamadukogo.

Raamadukogo juhataja om Veberi Liilia. 

Raamadukogo asot' 1921. aastagal Pedäjä Theodor. 

Uma tegemiisi alostusõ aigu kand' asutus Vastse-Roosa raamadukogo nimme. 1965. aastagal nimetedi tuud vahtsõst Mõnistõ-keskusõ raamadukogos ja 1979. aastagal ummakõrda Mõnistõ raamadukogos (inne 1979. aastat kandsõ Mõnistõ raamadukogo nimme parhillanõ Kuutsi raamadukogo).

## Lätteq


Katõgooria:Rõugõ vald
Katõgooria:Raamadukogoq
Mordva

**Mordva Vabariik** om 1. järgo valitsõmisütsüs Vinnemaal Volga föderaalringkunnan.

Vabariigi ammetliguq keeleq ommaq vinne, ersä ja moksa kiil.

## Aolugu
1930 tetti Mordva autonuumnõ oblast, miä 1934 nimmati Mordva ANSV-s. Aastagast 1990 kand tuu nimme Mordva Vabariik.

## Rahvas

2002. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli vabariigin 888 766 inemist. Noist 60,8% olliq vindläseq, 31,9% mordvalasõq ja 5,2% tatarlasõq. 2010. aasta rahvalugõmisõ perrä oll' Mordva Vabariigi elänigõst vindeläisi 53,4%, mordvalaisi 40,0% ja tatarlaisi 5,2%.

Katõgooria:Vinnemaa
Katõgooria:Mordva
Kaitsõliit

**Kaitsõliit** om Eesti riigi kaitsõ ütistüs, kohe kuulusõq vabatahtlidsõq.

Kaitsõliit asutõdi Vabahussõa aol 1918. aastaga 11. märtekuu pääväl. Kaitsõliidu edimäne ülemb oll' Pitka Johan. Kaitsõliit lõpõtõdiq 1940. aastaga 28. piimäkuu pääväl.

Vahtsõst asutõdiq Kaitsõliit 1990. aastaga 17. radokuu pääväl suurõ kuunolõkiga Järvakandin. Kaitsõliidu ülembäs sai sõs Elleri Kalle.

Kaitsõliidon om 15 parla malõvat. Inämbäste om egäh seo ilma ao maakunnah üts mallõv, aq tuul põhimõttõl om kats erängut: 1) Taliina mallõv om Harjo malõvast eräle; 2) Saarõmaa malõvahe kuulus kaq Hiiomaa mallõvkund. 

Aoluulidsõl Võromaal tallitas parla kolm Kaitsõliido malõvat: Võromaa mallõv, Põlva mallõv ni Valgamaa mallõv.

## Välälingiq
* Kaitsõliidu aastapäiv. Uma Leht, süküskuu 14. päiv 2017, nr 19 (395), lk 3.  
* Kaitsõliidu Põlva mallõv – 20. Mölleri Taivo: valvsimi Eesti piiri katõkõistõ!. Uma Leht, mahlakuu 20. päiv 2010, nr 204.

Katõgooria:Sõandus
Krasnodar

**Krasnodar** (vinne keeli *Краснодар*; 1920. aastagani kand' nimme **Jekaterinodar**) om Vinnemaa lõunatsõ kõige suurõmb liin. Taa sais Õdagu-Õuruupa tasandigu hummogu-lõunapoolitsõn osan, Kubani-jõõ veeren, Kavkaasia mäkist põhja puul. Taa asutõdi 1793. aastagal ukraina kasakkidõ puult. Parhilla, 2025. aastagal, om liina elonikkõ arv 1 154 885.

## Lätteq


## Välälingiq

* krd.ru 

Katõgooria:Vinnemaa liinaq
Datlipalm

**Datlipalm** ehk **harilik datlipalm** (*Phoenix dactylifera*) om palmiliidsi sugukunna datlipalmi perrekunda kuuluv kultuurkasv, midä kasvatõdas timä viljo (datlidõ) peräst, mõnõl puul ka ku ilopuud.

Katõgooria:Viläpuuq
Koorkülä Valgjärv

**Valgjärv** (ka *Koorküla Valgjärv*) om järv Valga maakunnan Tõrva vallan Helme kihlkunnan, üts Koorkülä järvi. Valgjärv om kooniq 26,8 m sükäv, üts süvembit Eesti järvi. Järve põh'an om vana Koorkülä Valgjärve elokotus.

## Maatiidüslik teedüs
Valgjärv om Valga maakunnan Tõrva vallan Jeti külän, Koorküläst 3 km lõunõ puul Tõrva–Härgmäe tii veeren Läti piiri lähikesen. Ümbrekunnan om pall'odõ järviga kuntliganõ moreenmaa, kon Valgjärv om Koorküla järvist kõgõ suurõmb.

Valgjärvest põh'a ja õdagu poolõ jääseq nurmõmaaq, muial om ümbre järve mõts. Järve põh'akalda pääl om rida vanno kõivõ. Valgjärve kaldaq ommaq inämbüisi äkilidseq, tihtsähe liivadsõq vai ruusadsõq, a õdagu puul, kon om lag'a puulsaar, om kallas rohkõmb liuhka ja muatsõmb. Kaldajuun om 3680 m pikk.

Valgjärve pindala om 44,3 ha, pikkus 1270 m ja lakjus 620 m. Keskmäne süvvüs om 8,5 m, kõgõ suurõmb süvvüs 26,8 m – tuuga om Valgjärv süvvüse poolõst Eestin säitsmes. Põh'ajaon om järvel muutliganõ põhi, õdagukalda puulsaarõ päält nakkas vii all pääle juum, midä kutstas "Mõisa asõq" ja mink pääl om 2–4 m, järve kesken paiguldõ õnnõ 1–2 m vett.  Süvembäq kotusõq ommaq järve põh'ahummogu- ja lõunõjaon. Järve põhi om inämbüisi kõva ja liivanõ. 

## Elondus
Kasvoq kasusõq hõrõhõhe, a liike om hulga – kokko om loet päält 25.  Läbipaistev vesi võimaldab taimekasvu kuni 9 m sügavuseni. Leidub haruldasi liike ja vorme, nagu looduskaitsealune järv-lahnarohi, kerajas harilik karvvetikas (järvepall), tömbilehine penikeel, punakas penikeel ja penikeele värd *Potamogeton X nitens*.

Kallo om peris hulga, päämädselt latikat ja särge. Viil ommaq sääl järven haug, ahhun, linask, rundul, kusk, kogõr ja luts.


Katõgooria:Eesti järveq
Katõgooria:Helme kihlkund
Koonuslõigõq

**Koonuslõigõq** om juun, miä sünnüs, ku lõigadaq katsigukoonusõ pinda tasapinnagaq. Katsikkoonus om sääne geomeetriline kujond´, kon kats koonust, miä ommaq sama sümmeetriätele pääl, pandvaq kokko ütidse otsa. Tegemist om koonussidõgaq, mil põhja olõ-õiq. Katsikkoonusõ külepinna pand kokko üts ilmotsaldaq pikk´ sirgõ.

Ku lõikõpinna seen om koonusõ ots, sis lõigõq om kas punkt´, sirgõ vai lõikajidõ sirgidõ paar. Sääntsit tasapinna lõikit, miä läbi koonussidõ otsa lätväq, kutsutas koonusõlõikidõ närbelenüis tulõmiis. Ku lõikõpinna seen olõ-õiq koonusõ otsa, sis sünnüs ellips, parabol vai hüperbol. Hariligult loetas tsõõrijuunt kah ellipsi eräkujos.

## Koonuslõikidõ võrrandiq

Koonuslõikit saa pasligun *x*-*y*-koordinaadistigun kirjä pandaq 2. astmõ võrrandidõ abil. 

* **Ellips** keskpunktigaq *M* punktin (0,0) ja päätelegaq *x*-tele pääl:

:: \frac{x^2}{a^2}+\frac{y^2}{b^2}=1, \quad b=|MS_3|, \qquad a,b\ne0.   (Ku a=b=r, saamiq tsõõrijoonõ.)

Ellips esiq om sõs tasandi kõiki sääntside punktõ hulk, mink koordinaadiq (x_0,y_0) rahuldasõq taad võrrandit. 

* **Parabol** haripunktigaq punktin (0,0) ja telegaq *y*-tele pääl:

:: y=ax^2, \quad a=\frac{1}{4|SF|}, \qquad a\ne0.

* **Hüperbol** keskpunktigaq *M* punktin  (0,0) ja päätelegaq *x*-tele pääl:

:: \frac{x^2}{a^2}-\frac{y^2}{b^2}=1, \quad b^2=|MF_1|^2-a^2, \qquad a,b\ne0. 

* **Lõikajidõ sirgidõ paar** lõikõpunktigaq punktin (0,0):

:: a^2x^2-y^2=0,\ a\ne0.

* **Sirgõ** läbi punkti (0,0):

:: x^2=0.

* **Punkt´** (0,0):

:: a^2x^2+b^2y^2=0,\ a,b\ne 0.

Tävvelikkusõ tarbõs võetas manoq viil kats johtumist, miä olõ-õiq peris koonuslõikõq, aga midä saa kah kirjä pandaq 2. astmõ võrrandidõgaq:

* **Rüüpside sirgidõ paar**:

::  x^2=a^2, \ a\ne 0.

* Tühi hulk:

::  x^2+y^2=-1 i x^2=-1.

Perämädseq kats johtumist tulõvaq ette, ku pistülist tsõõritsilendrit tasapinnagaq lõigadaq. Tsilendrit saa võttaq ku koonusõ eräjohtumist, mink kõrral koonusõ ots om perätüsen. Seoperäst arvatas ka neoq johtumisõq koonuslõikidõ hulka.
Katõgooria:Geomeetriä
Liivimaa

**Liivimaa** (ladina keelen *Livonia*, läti keelen *Vidzeme* (parhilla pruugitas päämädselt Läti ala pääle jäävä Liivimaa kotsilõ), *Livonija* (pruugitas päämädselt Vana-Liivimaa kotsilõ), *Līvzeme* (pruugitas liivlaisi elomaa kotsilõ), s'aksa keelen *Livland*, liivi keelen *Līvõmō*, poola keelen *Inflanty*, vinne keelen *Лифляндия*, *Ливония*) om aoluulinõ maa parhilladsõ Eesti ja Läti ala pääl.

## Aolugu

Maa, miä om kandnuq Liivimaa nimme, om läbi ao pall'o muutunuq. Kooniq 13. aastgasaani tähüst' Liivimaa liivlisi elomaad Liivi lahe veeren ja Väinä jõõ ümbre. 1206. aastagast tull' sinnäq Riia piiskobi ja s'aksa ristisõdijidõ võim. Perän kandu Liivimaa nimi ka tõisi ristisõdijidõ ärqvõetuisi maiõ kotsilõ, nii et 13. aastagasaa lõpus oll' keskaigsõ ehk Vana-Liivimaa all jo terveq parhilladsõ Eesti ja Läti ala.

16. sajandi kesken pääle naanu Liivi sõa tulõmusõs oll', et keskaignõ Liivimaa jaeti naabririike vaihõl ärq. Liivimaa nimi jäi 1562. aastal Poola kätte jäänüle Vana-Liivimaa lõunõjaolõ, mink all oll' Läti ja Lõunõ-Eesti. Pränpoolõ jäi taast alast osa Roodsi, osa Poola võimu alaq ni viil ildampa läts' kõik Vinne tsaaririigi võimu alaq.

20. aastagasaa algusõn olliq Vinnemaa Liivimaa kubermangu all sääntseq maakunnaq Eesti ja Läti ala pääl:
* Kurõssaarõ kreis
* Pärno kreis
* Villändi kreis
* Tarto kreis
* Võro kreis
* Valga kreis
* Valmiera ehk Volmari kreis
* Cēsise ehk Võnnu kreis 
* Riia kreis
Liivimaa keskusõs oll' Riia liin.

## Kaeq viil
* Balti Hertsogiriik
* Baltimaaq
* Balti kuõermanguq
* Eestimaa
* Kuramaa
* Liivimaa kubõrmang
* Liivi ordo
* Liivi sõda
* Liivlasõq
* Vana-Liivimaa
* Vidzeme

## Välälingiq

* Liivimaa kaart
* Livland
* Livonian History by Uldis Balodis

Katõgooria:Eesti
Katõgooria:Läti
Liivi laht

**Liivi laht** (ka *Riia laht*, läti keelen *Rīgas līcis*, liivi keelen *Rīgõ lop* ja *Piški meŗ* (pis'okõnõ meri)) on Õdagumere osa suurusõga 18 100 km².

Suurõ merega käü viivaihtus läbi Kura kurgu ni Väinämere Suurõ väinä kaolt. Lahe ümbre ommaq Muhumaa ja Saarõmaa ni Eesti maisõmaa Kuramaast Virtsuni. Lahe suurõmbaq saarõq ommaq Kihnu, Ruhnu, Abruka ja Manilaid.

## Elusloodus

Liivi laht on tähtsä rändtsirkõ talvõkodo. Lahe hummogu- ja ka põh'ajao rannaviiq ommaq Eesti vesin kõgõ inämb löüdüvä kala — räime kudõmiskotusõq.

## Kaeq viil
* Pärno laht

## Välälingiq

Katõgooria:merelaheq
Lihula

**Lihula** om liin Õdagu-Eestin Pärno maakunnan Õdaguranna vallan. Lihulan elli 2025. aastagal 1250 inemist. Liina suurus om 4,2 km². 

Liinan ommaq rahvamaja, keskkuul, latsiaid ja pästeammõt. Sääl ommaq Lihula mõisaehitüseq, kerik ja kandsi varõmbaq. Mõisa päämajan tüütas Lihula muusõum. Püstü om pant Lihula Vabahussõa mälehtüssammas. 

Aoluulidsõlt om Lihula kuulunuq Läänemaa kuuhnsaiso. Sääl olnuq mõisaq ommaq olnuq Lihula kihlkunna keskusõq. 

Lihula kõgo vanõmba elondusõ muinsuskaitsõala om luud, et kaitsaq kandsivarõmit, mõisat ja aoluulist liinasüänd.

Katõgooria:Õdaguranna vald
Katõgooria:Eesti liinaq
Suumlasõq

**Suumlasõq** (hindä nimi *suomalaiset*) om õdagumeresoomõ rahvas, Soomõ kõgõ suurõmb põlinõ rahvas. Ilman eläs 6,5-7 mill'onit suumlast, noist Soomõn 4,86 mill'onit. Umbõs viis mill'onit inemist mõistvaq ilman soomõ kiilt kõnõldaq. 

Suurõmb jago soomõ inemiisist ommaq lutõrlasõq, veidüq om ka õigõuskliidsi. Soomõ rahvas säädü I aastatuhandõ lõpun ja II aastatuhandõ algusõhn pKr kokko neläst õdagumeresoomõ suguharost - perissuumlaisist, hämeläisist, savolaisist ja kar'alaisist.

Soomõ ja Kar'ala ütine rahvaeepos om Lönnroti Eliasõ luud "Kalõvala". Eepos põh'andus soomõ, kar'ala ja ingerisoomõ runolaulõ ja mütoloogia pääle. 28. radokuu pääväl peetäs Soomõn Kalõvala päivä. 

Soomõ kiilt ja kultuuri tutvustas Eestin Soomõ Instituut. 

Soomõ rahvusligus tunnussõs peetäs sikkust, visahust, häätahtlikkust ja tahtmisväke.

Katõgooria:Õdagumeresuumlasõq
Katõgooria:Soomõ
Katõgooria:Rahvaq
Sanskriti kiil

**Sanskriti** **kiil** vai **sanskrit** (tüve jago संस्कृत, saṃskṛta-. nimekäänüs संस्कृतम्, saṃskṛtam) käü indo-aaria kiili ala, miä kuulus indo-euruupa kiilkunda.

Sanskriti kiil om ka üts väegä tähtsä antiikkiili. Tuud pruugiti Indian ni tuu om täämbätseni hinduismi pühä kiil. Sanskrit om lisas viil tähtsä kiräkiil budismilõ ja džainismilõ. Vällänpuul Indiat saiõ Sanskrit suurõs osas mitmidõ rahvidõ ülembkultuurist.

Sanskritti kõnõldi vai mõistõti suurõn osan Lõunõ-Aasian. Sanskriti tekste om lövvet Hiinan, Jaapanin, Vietnamin, Indoneesiän jne. Sanskrit ku kõnõlõmiskiil oll' tarvitusõn 1500. a kooniq 700. a i.m.a. Indian ku ka India ümbre. Sanskriti kiil oll' väega põh'aligult vällä kirotõt mõttõtiidläse Pānini puult. Timä kirotõt sanskriti grammatiga oll' antiikao üts kõgõ suurõmbit grammatikit. 

Täämbädsel aol ei olõq sanskrit inämb elon kiil. Tuu om välläkoolnuq ja tuud tarvitõdas õnnõ kiräkeeles. Osaq India maakunnaq ommaq valinuq hindä as'aajamisõ keeles sanskriti keele. Mõni inemine om ütelnüq, et timä imäkiil om sanskrit, a sjoo om tahtminõ ollaq köüdet tuu keelega. Sanskritti pruugitas inämbält kombõkeeles. Sõskiq, Indian om võimalik oppiq sanskriti kiilt ülikoolõn. Tuu om löüdnüq hindäle kotusõ ka Indian tettävän tiidüsen ja valitsusõn. Sanskriti roll om võrrõldav ladina keele rolliga Õuruupan ja õdagu-maailman. 

Sanskriti kiil om köüdet täämbädse ao indo-aaria kiiliga, midä kõnõldas Indian ja tuu lähkün. Sääntsist keelist ommaq tunnõduq näütüses Indian paali, punjabi ja Õuruupan romani kiil.

## Viited

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Kallastõ liin

**Kallastõ** om liin Tartomaal Peipsiääre vallan.

Liina panniq 18. aastagasaal Vinne vanausulisõq. Liinast sai 1921. aastagal alõvik ja 1938. aastagal liin.

## Lätteq

Katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Peipsiääre vald
Indoõuruupa keeleq

**Indoõuruupa keeleq** om kiilkund, kohe kuuluvit kiili kõnõldas Õuruupan, Aasian ja viimädsel aol kaq muial maailman. 

Indoõuruupa keeli sekkä kuulusõq: 
* keldi keeleq (näütüses iiri, bretooni, kõmri, korni)
* romaani keeleq, miäq ommaq arõnuq ladina keelest (näütüses itaalia, hispaania, galeegi, katalaani, portugali, prantsusõ, oktsitaani, rumeeniä)
* germaani keeleq (näütüses inglüse, s'aksa, alambs'aksa, hollandi, afrikaani, friisi, bildtsi, islandi, roodsi, övdali)
* balti keeleq (läti, latgali, leedu, semaidi)
* slaavi keeleq (näütüses vinne, ukraina, sorbi, russiini, tsehhi, kassuubi, poola, horvaadi)
* kreeka kiil
* albaania kiil
* armeeniä kiil
* iraani keeleq (näütüses pärsia)
* indoaarja keeleq (näütüses hindi, sanskriti)

Suurõmb jago Õuruupa kiili ommaq indoõuruupa keeleq, vällä arvada näütüses baski kiil, minkal olõ-i üttegi sugukiilt (tä om isolaatkiil), vai võro, eesti, soomõ, ungari, miä ommaq kõik uurali keeleq. 

Katõgooria:Indoõuruupa keeleq
Mustvii

**Mustvii** (eesti keelen *Mustvee*, vinne keelen *Чо́рна* vai *Поса́д Чёрный*) om Eesti liin Jõgõva maakunnan Peipsi järve veeren.

katõgooria:Eesti liinaq
Katõgooria:Mustvii vald
Uma kiil

**Uma kiil** (uma keelen *pipikoro*) om an austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõldas Indoneesiän Sulawesi saarõ kesk- ja lõunõjaon.

## Uma keele arvsõnaq
Põhiarvsõnaq ütest kümneni:
#
#
#
#
#
#
#
#
#
#

## Uma keele murdõq

Ethnologue (17. välläannõq, 2013) tuu vällä säidse uma keele murrõt.

*Bana
*Benggaulu (= Bingkolu)
*Kantewu (= keskuma)
*Aria (= lõunõuma)
*Tobaku (= Ompa, Dompa, õdaguuma)
*Tolee' (= hummoguuma)
*Winatu (= põh'auma)

Katõgooria:Keeleq
Katõgooria:Indoneesiä
Abruka

**Abruka** (s'aksa keelen *Abro*) om saar Liivi lahen Saarõmaa lõunõranna lähkün Saarõmaa vallan Roomassaarõst 5 kilomiitret lõunõn.

Abruka om suurusõ poolõst 11. saar Eestin. Abruka pindala om 9,28 km², a üten Vahasõ, Kasselaiu ja Tsirgusitamaa väikeisisaariga 10,1 km².

2011. aastaga saisoga elli saarõ pääl 16 inemist.

Abrukat om nimmat edimäst kõrda 1552. aastagal kujon *Abrow*. 1798. aastagast om peri nimekujo *Abro*. Abruka nimi või tullaq nimest *Apro, Aproi, Aapro* < Aabram vai kujost *Haproi, Haprukka* vai *abr* madalat maad tähüstänüst sõnast, nigu *abrikas* tähendäs madalat vesist kotusõt hainamaal vai suun.

Abrukal kasus liigirikas Eestin harv Kesk-Õuruupa sorti varik. Varigu päämidseq puuliigiq ommaq tamm, lõhmus, saarna ja vahtra. Abrukalt om lövvet 13 kaitsmisalost kasvoliiki. Abrukal ommaq hoimastaja varõspüdse ainukõsõq kasumispaigaq Eestin. 

Abrukal ommaq kah kats kaitsmisalost kivimüräkut.

Edimädseq teedüseq Abruka kotsilõ om peri keskaost, ku Abruka käve Saarõ-Õdagu piiskopkunna ala. Saarõ pääl nakati suvõl kasutama hobõsit. Ildampa tetti sinnäq kah väikene mõisa.

Abrukalt ommaq peri kirämeheq Jüri ja Ülo Tuulik. Abruka elost om umin romaanõn kirotanuq Albert Uustulnd. Salme Tuulik om loonuq "Abruka valsi".

## Lätteq

## Kirändüs
*Marje Mari Tuulik, Tiiu Viirand. "Abruka ajast aega." Abruka Muuseumi Selts. 2011

## Lingiq

*Abruka Muuseumi Selts

Katõgooria:Eesti saarõq
Katõgooria:Saarõmaa vald
Katariina allee

**Katariina allee** om uulits Võro liinan. Uulits nakkas pääle Katariina kerigu mant ja lõpõs Kreutzwaldi pargin.

Uulits om nime saanuq Katariina II avvus. Uulits sai parhilladsõ nime 8. joulukuu pääväl 2004. Nõvvokogo aigo oll' uulidsa nimi Gorki uulits.

Uulitsat tekk' ümbre 2011–2013 ehitüskunstikontor Artes Terrae. Projekti autoriq ommaq Sirle Salmistu, Tanel Breede ja Sulev Nõmme.

2013 joulukuun panti uulidsa pääle Katariina II pronkśkujo. Kujo luuja om kujorakoi Jaak Soans.

Katariina allee 11 om Võromaa muusõum. Katariina allee 4 om Katariina Kohvik.

Katõgooria:Võro
Alveri Betti

**Alveri Betti** (**Elisabet Alver**, 23. märdikuu 1906 Jõgõva – 19. piimäkuu 1989 Tarto) oll' Eesti luulõtaja, jutukiränik ja ümbrepandja.

## Elolugu
Alver sündü raudtiitüülise suurdõ perrehe. Tä opsõ Tarto Ülikoolin eesti kiilt ja kirändüst, a jätť ülikoolinkäümise katśki ja alos' kirotamist hindäperi.

Uma kiränigutüüd alost' tä lühküjutuga "Liivi Deediviidi" (1927). Teosõga "Tuulõarmukõnõ" võit' tä II avvuhinna romaanivõistlusõl "Luudus". 

Timä kõgõ tähtsämb ümbrepandminõ on Puškini Aleksandri "Jevgeni Onegin" (1964).   

Aastagal 1934 sai Eesti Kirämiiste Liido liikmõss. Alver oll' ka rühmä Arbujad liigõq.  

Jõgõvahe om timänimeline muusõum ja mälehtüsmärk.

## Looming
Timä luulõlõ om loomuperäline pilkus, kirriv sõnatarvitaminõ ja inimluumu süvähüse hää tiidmine. Näutüses om tä kirotanuq luulõraamatuq "Tolm ja tuli", "Elohelbeq" ja "Tähetunń". 

## Lätteq

Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Herr eikiäki Putini vasta

***Herr eikiäki Putini vasta*** (inglüse keelen *Mr Nobody Against Putin*) om 2025. aastaga dokumentaalfilm, mink uhjaja om Borensteini David ja kaassäädjä Talankini Pavel. Seo Taani-Tsehhi-S'aksamaa ütistüün tett film näütäs Talankini tüüd Vinemaa vaesõ kaivandusliina Karabaši koolin Uurali mäki lähkün. 

Talankini Pavel "Paša" võtt' filmi üles katõ aastaga seen, ku tä oll' Karabaši kooli filmimiis ja üritüisi kõrraldaja. Ummi opilaisi filmmise kõrval võtt' Talankin üles ka Putini valitsõmisõ sammõ avaligu arvamisõ kontrolmisõs käümänolõva Vinnemaa-Ukraina sõa aigo. Film näütäs, määnest suurt ideoloogilist mõotus- ja ümbremuutmistüüd tege Putini võim Vinnemaa koolõn.

Filmi tegemisega pand' Talankin uma elo ohto. 2024. aastagal, päält tuud, ku politsei naas' timä tegemiisi vasta huvvi tundma, pidi tä Vinnemaalt ärq pagõma ja sai ummi Taani sõpro abiga Euruupa Liidon var’opaiga.

katõgooria:filmiq
Tarto Elektriteater

**Tarto Elektriteater** (võro keelen **Eelektritiatri**) om hää filmi kino Tarton.

Tarto Elektriteatri nime all alostõdi kinonäütämist 2012. aastagal. Varrampa toimõndõdi aadrõsi pääl Lai 37, a 2017. rehekuun koliti inneskidse Tarto Ülikooli kerigu ruumõhe aadrõsi pääle Jakobi 1. 

Aastagast 2025 pääle om kinol ka tõõnõ saal. Tuu om raatusõ man aadrõsi pääl Kompanii 2. Raatusõ saalin om ka kõrts ja tan ommaq õnnõ sohvaq. Kerigu saal mahutas 115 inemist ja Raatusõ saal mahutas 42.

Kino nimi tulõ Tarto edimädse kino eelektritiatri Illusion nimest.

Kino kavan ommaq Eesti ja Euruupa filmiq, joonis- ja pupifilmiq ja klassigalidsõq filmiq. Kino man tüütäs ka koolikino programm.

## Lätteq

Katõgooria:Tarto
Katõgooria:kinoq
Biwa järve 8 palõt

**“Biwa järve 8 palõt”** (eesti keelen “*Biwa järve 8 nägu*”) om 2024. aastagal tett eesti film, mink tegemiseq sünnüseq Peipsi veeren. Filmi alossõs om s'aksa kiränigu Dauthendy Maxi jaapani ainõlinõ raamat (saksakeelidse originaalpäälkiräga *“Die acht Gesichter vom Biwasee*”).

Filmi säädjä om Raadi Marko. Tälle pakk huvvi perimüs, mütoloogia ja mõttõviis, et kõik as'aq ommaq maailman umavaihõl köüdedüq. Filmi stiil om maagilinõ realism. Päätegeläst Hanakest mäng eesti laulja ja näütlejä Masingu Elina.

Filmi näüdäti edimäst kõrda 31.01.24 Hollandin, Rotterdami filmiestivalil. Eestin näüdäti filmi edimäst kõrda 06.03.24 Talliinan Coca-Cola Plazan. Film om võitnuq avvohindo Eestin ja Vietnamin.

Filmi raharehkendüs oll' 1 440 000 eurot.

“Biwa järve 8 palõt” saadõti Oscari võigõlustõ.

## Lätteq

Katõgooria:Filmiq
Vasknarva

**Vasknarva** (edimält *Vastne-Narva*) om külä Hummogu-Viromaal Alutagodsõ vallan Narva jõõ veeren. Siist nakkas pääle ainukõnõ Peipsi järvest vällä juuskja jõgi – Narva jõgi. Külä tekkü 14. aastagasaal Vana-Liivimaalõ tettü ordoliina (ordokandsi) mano. Edimäne ordoliin (ordokants) om Vasknarva tettü 1349. aastagal. Külän om Vasknarva satam. Külän om viil kah Vasknarva matusaid. Külän ommaq Vasknarva piirivalvõ kordon ja Kurõmäe kluustri Vasknarva Prohvõt Eelija skeeta. Rahvaetümoloogia perrä om Vasknarva saanuq uma eestikeelidse nime sääl olnuq ordoliina (ordokandsi) vaskkatussõ perrä. Ehitüse poolõst om Vasknarva harilik peipsivinläisi uulidsakülä. Vasknarvan sündü kirändüstiidläne Pachmussi Temira.

Katõgooria:Eesti küläq
Mustla

**Mustla** om alõvik Viländi maakunnan Viländi vallan.

Mustla oll' liin aastil 1938–1979.

1991–2017 oll' Mustlan Tarvastu valla valitsõmiskeskus.

## Aolugu

Mustla tekkü 19. aastagasaa lõpun, ku Tarvastu mõisa ja kerigumõisa naksiq Mustla kõrdsi mano maatükke müümä. 

19. ja 20. aastagasaa vaihõl sai Mustlast Tarvastu kihlkunna keskus. 1899. aastagal luudi Mustla põllumiihi selts. 1914. aastagal sai valmis seldsitarõ, miä häädü 1962. aastagal palakaihon. 

Mustlan elli Tarvastu kihlkunnakooli oppaja ja köstre Wühneri Hans.

## Mustla allõv
Mustla sai alõviõigusõq 18. piimäkuul 1926. 

## Kultuur
Mustlan om Tarvastu muusõum, Tarvastu matusaid ja Viländimaa pästeteenistüse Mustla komando muusõum.

## Inemiseq
Mustlan om sündünüq teedäq inemiisi.

* Lõhmusõ Lembit 
* Millingu Madis
* Parsi Heino
* Tafenau Raivo

Katõgooria:Viländi vald
Vormel 1

**Vormel 1** om autidõ võikisõiduklass, minkan peetäs maailmameistrivõistluisi.

Nuuq saisvaq kuun etapõst. Etappõ om kokko 24. Nuuq nakkasõq hariligult pääle riidilde. Riidi saavaq võistlõjaq har'otaq, puulpäävä nakkas pääle kvalifikatsiuun. Pühäpäävä om võikisõitminõ.

Sõidõtas tsõõrikraa pääl vai võistlusõ aos kinniq pantu huulidsa pääl. Egä võistkund tege hindäle esiq auto. Sõitjaq korjasõq punktõ nii hindä ku võistkunna jaos. Punktõ saavaq edimädseq 10 võistlõjat.

Katõgooria:Motosport
Võsu

**Võsu** om allõv Õdagu-Viromaal Hal'ala vallan, Käsmu lahe veeren. Võsu piirkunnan ommaq Lobi, Lahe, Koolimäe, Koljaku, Korjuse ja Eru külä. Võsu pindala om 5,8 km². Sääl eläs 418 inemist. Sääl om latsaid, raamadukogo ja põhikuul. Võsu tunnõduq kultuurias'aq ommaq Võsu Muusigapääväq ja Võsu Rannafestival. Võsu om tunnõt suvituspaik. Sääl ommaq suvitanuq Otsa Georg, Kiisa Kaljo ja Mikiveri Mikk. Sääl om Võsu jõgi ja Võsu satam ni sääl om luud eesti räpiansambli 5MIINUST.

Katõgooria:Hal'ala vald
Mägi

**Mägi** om kummõr pinnakujo. 

Mäel ja kingol om rassõ vaiht tetäq. Mäkile om loomuperäline mäeotsa olõmanolõmine. Eestin om mäe korgus vähämbält 200 miitret. Muialpuul ilman om mäe korgus vähämbält 300 vai 610 miitret. Mägi või ette tullaq ütsindä vai osan suurõmbast mägestigust. Suurõq mägestiguq ommaq näütüses Himaalaja ja Alpiq.

Baltimaiõ kõgõ korgõmb mägi om Suur Munamägi (318 m), miä om Võromaal, Haani korgustigun, miä om Eestin kõgõ mägitsemb kant. Ilma kõgõ korgõmb mägi om Džomolungma (8848 m), miä om Himaalajan.
Katõgooria:Mäeq
Kuramaa

**Kuramaa** (läti keelen: *Kurzeme*, liivi keelen: *Kurāmō*, s'aksa keelen: *Kurland*) om üts Läti neläst suurõst aoluulidsõst ja kultuuripiirkunnast. Tä om Õdagu-Lätin. Kuramaa ümbre ommaq Õdagumeri ja Liivi laht. Lõuna puul om Leedu. Hummogu puul om Läti-Liivimaa (Vidzeme) ja Zemgale. 

Kuramaa põh'aosan, Kura puulsaarõ otsan, ommaq liivlaisi viimädseq elomaaq. 

Kuramaa tähtsäq liinaq ommaq Liepāja, Venstspils, Kuldīga, Tukums, Talsi ja Saldus. Kõgõ vanõmbaq liinaq ommaq Aizpute, Kuldīga ja Ventspils. Kuramaa pindala om 15 190 km2. Sääl eläs 269 285 inemist. 

Katõgooria:Läti
Underi Marie

**Underi Marie** (27. urbõkuu 1883 Talliin – 25. süküskuu 1980 Stokholm) oll’ Eesti luulõtaja.

Under oll' kirändüsrühmitüisi Siuru ja Tarapita liigõq.

## Elolugu
Underi Marie sündü Talliinan Underi Friedrichi ja Leena perrehe. Timäl oll' kats sõsard, Evangeline ja Berta, ja kats veljä, Gottfried ja Christfried.

4-aastagadsõlt oppõ timä lugõma ja 13-aastagadsõlt nakas' luulõtuisi kirotama.

Timä edimäne abielo Hackeri Carligaq püssü 1902. aastagast 1924. aastaganiq. Näil oll' kats tütärd: Dagmar ja Hedda. 1924. aastagal lasiq nääq uma abielo ärq lahutaq ja Underi Marie läts' paari Adsoni Arturigaq.

1944. aastagal läts' tä perregaq Ruutsi pakko.

Underi Marie kuuli 25. süküskuul 1980 Stockholmin. 

## Luudu
1917. aastagal tull' vällä timä edimäne luulõkogo ”Sonetiq”. Viil om tä vällä andnuq luulõraamaduq ”Sinine puŕo”, ”Murrõlidsõ suugaq”, ”Õnnõvaŕotus“ ja „Veeremail“.

## Lätteq


Katõgooria:Eesti luulõtajaq
Õuruupa Liido Kohus

**Õuruupa Liido Kohus** om Õuruupa Liido (ÕL) institutsiuun. Taa luudi 1957. aastagal ja taa kotus om Luksõmburgin.

Timä ülesandõq ommaq:

# kimmätäq liido õigusõ üttemuudu tõlgõndaminõ ja rakõndaminõ kõigin liikmõsriigen ja
# kimmätäq, et riigiq ja liido institutsiooniq pidäväq kinniq liido õigusõst.

Õuruupa Liido Kohus jagonõs katõs:

# Õuruupa Kohus arotas liikmõsriigi kohtu edeotsussit, tühästegemis- ja apellatsioonikaibuisi;
# Ülene kohus tege otsussit tühästegemiskaibuisi kotsilõ, midä ommaq saatnuq ütsikinemiseq, ettevõtjaq ja mõnõl juhul riigivalitsusõq.

Kohtun om 24 ammõtlikku kiilt. 

Õuruupa Kohtun tüütäs üts kohtunik egäst liikmõsriigist ja 11 kohtujuristi. Ületsen kohtun tüütäs 56 kohtunikku (2 kohtunikku egäst riigist). Egä kohtunik ja kohtujurist pandas ammõtihe kuvvõs aastagas. Ammõdiaigu om võimalik pikembäs tetäq. Egän kohtun valivaq kohtuniguq presidendi, kiä om ammõtin kolm aastakka, midä saa ka pikendäq.

## Lätteq


Katõgooria:Õuruupa
Otõmpää Gümnaasium

**Otõmpää Gümnaasium** (Otepää Gümnaasium) om üldhariduskuul Valga maakunnas. Tuu oli edimäne eestikiilne maagümnaasium. Edimädse teedüsse kuuli olõmisõst olõma peri aastakka 1686. Suuŕ jago sai täüde 1872–1880 aastal, kunas edimäne eesti peritolõgi Hurda Jakob tüütäs gümnaasiumis. Vahtsõ koolitarõ tetti Hurda iistvdämisel 1879. aastal. Aastagal 1997. sai kuul uma nime Otõmpää Gümnaasium. 

Kuuli edämäne diréktoŕ oli aastal 1907–1915 Kuusk Jakob, noq um alostõn aastal 2019 Murumaa Maire.

Kuulil om uma logo, sõrmus, hümń ja kübärä. Kuuli hümni sõnade luuja om Kuningas Ly, viie luuja om Voll Toomas.  

Otõmpää Gümnaasiumi koolilõpõtajad om Juurõ Mart ja Länigu Marju.
Etnokulp

**Etnokulp** om Eesti perimüsmuusiga avvuhind, midä andas vällä aastagast 2009. Preemiä om loonuq ja tuu välläandmist kõrraldas Eesti Perimüsmuusiga Kesküs (Eesti Pärimusmuusika Keskus).

Etnokulpõ jaetas egä sügüse Perimüsmuusiga lõikuspidol folkmuusikilõ, kiä ommaq silmä paistnuq ummi lukõ, projekte või albumidõga. Hindämiskogo vali vällä katõgooriaq ja nominendiq. Võitjaq saavaq selges rahvahääletüsega.

Aastagal 2025 võidiq Aastaga muusigu avvunime ja Aastaga luu tiitli Kalkuni Mari, kiä om ka innemb saanuq pall'o Etnokulpõ. Viil om seol üritüsel sakõstõ vällä paistnuq andsambliq Puuluup, Zetod, Trad.Attack! ja Duo Ruut.

Lisas põhipreemijile andas vällä ka eräkulpõ. Timahavva (2025) sai R2 eräkulbi andsambli Sadu ja Eesti Perimüsmuusiga Kesküse eräkulbi Lindmetsa Harri.

Kulpõ välläjagaminõ käü üten kontsõrdiga, kon nominendiq üles astvaq.

Katõgooria:Avvutasoq
Veganlus

**Veganlus** om sündsüse arvosaaminõ ja tuu peri eloviiś, mink perrrä om mitte-inemis-eläjil kah õigus elolõ ja minkaq püvvetäs hoitaq ärq kõiki eläjide kannahtuisi. Veganlusõl om köüdüs eläjäõiglusõ liikmiisiga.

Veganiq ei arvaq, et eläjäq, kiä olõ-õi inemiseq, ommaq veidemb väärt õiguisi vai kah'otunnõt. Vastapiten ilmakaeminõ om spetsietsism – eläjäliike alambas pidämine (*diskriminiirmine*). Tuuperäst veganiq ei süüq egaq tarvidaq eläjilt peri tetüssit (ka piimä, munnõ, mett, nahka, villa) egaq toedaq ettevõtmiisi, miä tarvitasõq aoviidüses eläjit, (selle ei käüq veganiq eläjäaian,) selle et mitte tukõq noid tüüstüisi, miä nägeväq eläjäit ku asjo ja/vai tarvitasõq näid ärq.

Et spetsietsismi om ütiskunna kultuur täüs, paistus veganlus palľosilõ radikaalnõ. 

Mõnikõrd kutsutas veganlusõs õnnõ tävvelist kasvosüümist. Inemiseq valivaq tävvelidse kasvosüümise veganlusõ arvosaamisõ ni keskkunna vai uma tervüse hoitmisõ peräst.
Katõgooria:Veganlus
Viländi järv

**Viländi järv** om kaitsõalonõ luuduslinõ järv Sakala korgõlmaal, Viländi maakunnan Viländi liinan. 

Viländi järv om Sakala korgõlmaal, Viländi ürgoron ja om õigõ orojärv: pikk, kitsas ja sükäv. Järve pikkus om 4 kilomiitret ja kõgõ suurõmb süvähüs om 12 miitret. Viländi järv käu Õdagu-Eesti vesikunda. Järv saa uma vii Uueveski ojast ja Valuojast. Järvest vällä juusk Raudna jõgi, miä lätt Liivi lahte. 

Viländi järv om avaligult pruugitav viikogo. Järve veeren om tsukõlusrand, hüppetorn, mängoplats ja loodsigusild. Järve ümbre om 13,5 kilomiitre pikkunõ rada. Egä aastak om suur juuskminõ Viländi järve ümbre.

Katõgooria:Eesti järveq
Katõgooria:Viländi
Viländi Gümnaasium

**Viländi Gümnaasium** om Eesti edimäne riigigümnaasium. Gümnaasium luudi aastagal 2012 ja om Viländi liinan.

Kooli direktri om Salumäe Juhan-Mart. 

Innembä oll' Viländi Gümnaasiumi kotusõ pääl Viländi Valuoja põhikuul. 

Koolil om kats majja. Nova om pikk must maja. Tuu om ehitet vahtsõ gümnaasiumi jaos. Honesta om roosakanõ maja, miä om vahtsõndõt. Majaq ommaq umavaihõl kokko pantuq.

Katõgooria:Kooliq
Katõgooria:Viländi
Tänassilma jõgi

**Tänassilma jõgi** om jõgi Sakala korgõlmaal ja Võrtsjärve madalalmaal Viländi maakunnan Viländi vallan. 

Jõõ pikkus om 33,5 kilomiitret. Jõgikunna pinna suurus om 448,7 kruutkilomiitret. 

Jõõ algus om Sakala korgõlmaal Tänassilma oron Viländi järve hummoguperve lähkün. Jõgi juusk Võrtsjärve.

Jõgi käu Hummogu-Eesti vesikunda ja Võrtsjärve vesikunda. Kõgõ tähtsämb harojõgi om Ärma jõgi. Ärma jõõ jõgikund om 44% Tänassilma jõõ jõgikunnast. Tänassilma jõgi juusk läbi Rutsniku mädäjärve ja Vana-Võidu mädäjärve. 

Jõgi juusk läbi Võrtsjärve hoiuala.

Katõgooria:Eesti jõõq
Ladina kiri

**Ladina kiri** om kiräsüstem', miä oll' algusõn pruuk'misõn ladina keele ülesmärk'mises. Tuu kiri põh'andus ladina keele tähistü pääle, miä ummakõrda põh'andus kreeka tähistü pääle. Seo ilma aigo om tuu ilman kõgõ hariligumb kiräsüstem'. Tuu om pruuk'misõn kah eesti ja võro keele ülesmärk'mises.

Tuu kiri põh'andus ladina tähistü pääle, a tõistsugumaisi kiili ülesmärk'mises ommaq pruuk'misõn kah tävvendüseq.

Seo ilma aigo om ladina tähil kats' kujjo: suurõq täheq ja väikuq täheq. Ladina kirän ommaq tähüstedüq vabahelüq ja peethelüq. Ladina kirjä pruugitas kuralt puult hääle poolõ. Ladina kirägaq tekstin ommaq sõnno vaihõl tühüsseq. Kirävaihõmärke pruugitas kah.

## Kaeq ka
Ladina kiil
Katõgooria:Kiri
Valgõ toonõkurg

**Valgõ toonõkurg** om tsirk, kiä kuulus toonõkurglaisi sugukunda ja toonõkurõ perrekunda. Tä om Leedu rahva tsirk. Tiidläisi arvamisõ perrä om tä luudusõn hään saison.

Valgõ toonõkurõ sulõq ommavaq valgõq, õnnõ alomidsõq sulõq ommavaq mustaq. Jalaq ja nokk ommavaq vereväq.

Euruupa ja Aasia valgõq toonõkurõq lindasõq talvõl Afrikahe ja Indiahe. Õnnõ Hispaania toonõkurõq jääseq talvõs paiga pääle ja ei rändäq.

Eesti om valgõ toonõkurõ eloala põh'apiir'.

Valgõ toonõkurg om tubli murdja tsirk. Tä süü mütte, jänessit, kunnõ ja tõisi katõpaigaeläjit.

Katõgooria:Tsirguq
Newtoni säädüseq

Newtoni säädüseq ommavaq füüsigalidsõq luudussäädüseq, mink perrä tüütäs klassigalinõ mekaaniga.

**Newtoni edimäne säädüs vai huusäädüs** ütles, et kihä liigus õkva vai püsüs paigan, ku tälle mõova vägi – tullõm'vägi – om null'. Ku tullõmvägi om null', tähendäs tuu, et kihäle mõovat väke olõ-õi vai tegeväq mõovaq väeq tõõnõtõist tasa. Huusäädüs om tuu tuuperäst, et ku kihä pruuv' hoitaq liikmist, tuud üldäs inerdsis vai huus. Märkegaq või tuud kirotaq niimuudu:

ku F → = 0 , sõs a → = 0  vai ku F → = 0 , sõs v → = c o n s t .

**Newtoni tõõnõ säädüs ütles,** et ku kihäle mõova vägi (tullõm'vägi) olõ-õi null', sõs liigus kihä kipõndusõgaq,

1) mink tsiht' om ütesugumanõ tullõmväegäq; 2) miä om võrdõlinõ tullõmväegäq; 3) miä om käändvõrdõlinõ kihä massigaq. Valõmis või tuud säädüst kirotaq niimuudu:

F → = m a → .

Seo tähendäs tuud kah, et kipõndusõ löüdmises piät tiidmä kihäle mõovat väke ja kihä massi. Tuust või tetäq sääntse valõmi:

a = F / m .

**Newtoni kolmas säädüs** vai mõo ja vastamõo säädüs ütles, et kats' kihhä mõotasõq tõõnõtõist väkigaq, miä ommaq suurusõ poolõst samaq, a mink tsihiq om vastapididsõq.

Newtoni säädüseq ommavaq väega üledseq – noidõ perrä või valmis rehkendäq suuruisi mitmõsugumaidsin süsteemen.

Katõgooria:Füüsiga
Raudsepä Piitre (ärijuht)

**Raudsepä Piitre** (sündünüq 24. lehekuu pääväl 1970) om eesti ärijuht, juhtmisnõvvuandja ja poliitik, Tal'na liinapää. 

Raudsepä Piitre om olnuq mitmõ ettevõttõ ja ütisüse juht. Aastil 2019–2022 juht' Raudsepp Ettevõtlusõ Arõndamisõ Tsihtasotust (EAS) ja 2023. aastagast juht tä Eesti Konjunktuuriinstituuti.

2025. aastaga 28. märtekuu pääväl pand' Esämaa eräkund ette, et Raudsepä Piitre võinuq Tal'na liinapää ollaq. 8. joulukuu pääväl kinnüt' volikogo tä katõs aastagas liinapääs.

## Haridus
Raudsepä Piitre om lõpõtanuq Tarto Ülikooli majandustiidüskunna rahandusõ ja krediidi pääl. 

## Eräelo
Raudsepä Piitre esä om majandusprohvõsri Raudsepä Vambola. Piitrel om 4 last ja 3 latsõlast. 

Raudsepä Piitre mõist võro kiilt. 

## Lätteq


Katõgooria:Võromaa inemiseq
Katõgooria:Talliin
Hurdaq

**Hurdaq** ehk **nõstõduq keskkorgõq ülipikäq vabahelüq** ommaq võro keele ütte kimmäst sorti vabahelüq ja noilõ umanõ keele helüoppusõ säädus. Hurdaq näütäseq, et pikä keskkorgõ vabahelüga sõnaq muutvaq uma vabahelü korgust (muutusõq korgõmbas), ku naaq ommaq kolmandan pikkusastmõn. Sääntsis sõnnos ommaq näütüses *kuul : kooli*, *süümä : söönüq*, *üü* ja *tüü*.

Viil üts hää näüdüs om sõna *kiil*. Nimekäänüssen om seo sõna *kiil*, a umakäänussen hoobis *keele*. Kolmandan pikkusastmõn pikk *e*-helü muutus pikäs *i*-s. Tõõsõn pikkusastmõn jääs pikk *e*-helü iks samas. Hurdaq ei rikuq vabahelle kokkokõla säädüst.

Seo helle ja keelesäädüse nimi om sääne selle, et säädüst selet' edimäst kõrda Hurda Jakob, kink nimest tulõgi hurtõ nimi.

Katõgooria:Võro kiil
Katõgooria:keeletiidüs
Fonoloogia

**Fonoloogia**, vai **tähendüshelüoppus**, om keeletiiduse osa, miä uur foniime ja noidõ olõmist keelen.

Fonoloogia om tõistsugumanõ helüoppusõst. Helüoppus uur helle olõmist kõnõlõmisõn ja inemiisi kõrin. Fonoloogia näütäs foniime ni helükõrda keelen. Egäl keelel om oma helükõrd. 

Fonoloogia pääütsüs om foniim. tuu om kõgõ vähämb osa helükõrrast, minkal om olõman tähendüs. Foneemi abiga saa vaiht tetäq esiq sõnno vaihõl keelen.

Sõna *fonoloogia* tulõ vana-kriika keelest. Sõna fonoloogia sais kuun katõst sõnast φωνή, *phōnḗ*, 'helü' ja λόγος, *lógos*, 'sõna, kõnõlõminõ'

Katõgooria:Keeletiidüs
Tsässon

**Tsässon** om väikogõnõ õigõuso kapõl. Tsässona nimi tulõ vinne keele sõnast *часовня* (tšasovnja 'kabõl'), miä tulõ sõnast *час* 'tunn'. 

Eestin ja Setomaal mõtõldas tsässonagaq innekõkkõ Setomaal olõvit tsässonit, a sääntsit väikokõisi kabõlit om ka muial, kon õigõusk lajalt levinüq. Näütüses Kar'alan om teedäq *tsasouna.*

Tsässonaq ommaq ehitänü külä inemiseq esiq umast tahtmisõst. 


Mikitamäe tsässonad.jpg|Mikitämäe
Säpinä tsässon 2008 Foto Arne Maasik 3897.jpg|Säpinä
Suurõ-Rõsna tsässon 2008 Foto Arne Maasik 3505.jpg|Suurõ-Rõsna
Tsässon Podmotsa küla kalmistul.JPG|Podmotsa


Katõgooria:Usk
Katõgooria:Seto kultuur